kort skildring af sognepræst boye joachim floods liv og salige død | BORGERSKOLEN\nHome » LOKALHISTORIE » særegne personligheter i Norge » kirke/bedehus » boye joachim flood » kort skildring af sognepræst boye joachim floods liv og salige død\nved sønnen JOH’S FLOOD, Præst\nAfskrift af Maanedstidende for den indre Mission – Christiania, det Steenske Bogtrykkeri 1874.\n”Vorder mine Efterfølgere, Brødre ! og agter paa dem, der vandre saaledes, som I have os til Exempel” (Phil. 3.17.) byder Apostelen sin kjære Menighed i Philippi. Han, der dog henviste alle til Sjælenes Hyrde og Biskop (1. Petr. 2, 25), kunde bede Menighedslemmerne følge sit Exempel, fordi han vidste, at han var Kristi Efterfølger, (1. Kor. 11, 1.) og at han i alt stræbte at ville give sine Menigheder sig selv til et Mønster at efterfølge. Herved opfyldte han Herrens Ord til sine Disciple i Bjergprædikenen, Matth. 5, 14.: ”I ere Verdens Lys¸den Stad, som ligger paa et Bjerg, kan ikke skjules”. Og ligesom Apostlerne skulde være Mønster for Hjorden, saaledes formane de sine Efterfølgere i Læreembedet, at de skulde vise sig selv i alle Maader som et Mønster paa gode Gjerninger og i Læren Renhed, Alvorlighed, sund, ulastelig Tale, at Modstanderen maatte beskjæmmes, naar han intet Ondt havde at sige om dem (De Geistliges Liv er Lægfolkets Bog, Biskop Sailor) (Tit. 2, 7). Ligeledes 2. Tim. 2, 15.: ”Læg vind paa at fremstille dig selv retskaffen for Gud, en Arbeider, som ikke behøver at skamme sig, som rettelig uddeler Sandheds Ord!”\nMed disse Guds Ord for Øie har jeg ikke taget i Betænkning at fremdrage for kjære ligesindede Venner lidt af min dyrebare hedengangne Faders Liv, i hvem jeg lærte at se et stort præsteligt Forbillede. Jeg opfylder derved et kjærligt paalæg, min Fader gav mig: at bringe en hilsen til de Menigheder, hvori han havde virket, og til alle kristelige Venner: at han døde i troen paa sin Frelser. Jeg føler mig derhos levende forvisset om, at vi unge Præster have meget at lære som den bedste Skole til vor præstelige Gjerning, ved at betragte troende Fædres Liv og Færd. Og jeg ved, at mange troende Venner med Glæde ville se Vidnesbyrd om enhver Sjæl, der er salig forløst af Trængselen og blandt disse ikke mindst min kjære Fader, der var kjent og kjær for mange i vort Land. Et har holdt mig tilbage ! Vilde min Fader synes om det ? har jeg spurgt mig selv. Nei, det forbød hans store Ydmyghed ham ! Men han vilde dog gjerne paa enhver Maade styrke Guds Folk, og han delte selv med levende Deltagelse andres Glæde over troende Kjære, der salig fik vandre du af Tiden !\nJeg haaber, disse Blade skulde ogsaa styrke alle Sandhedssøgende Sjæle og vække hos deres Læsere lidt af Ebr. 12, 1’s Formaning: ”Derfor, da vi have en saadan Skare af Vidner omkring os, lader os aflægge al Byrde og Synden, som lettelig besnærer os og med Taalmodighed løbe i den os foresatte Kamp”, og ligedes Ebr. 13, 7: ”Kommer eders Veiledere i hu, som have forkyndt Eder det Guds Ord, og naar I betragte Udgangen av deres Vandel, da efterfølger deres Tro”. Og fordi jeg haaber, det skulde være til Opbyggelse for alle min Faders ligesindede, vil jeg fremholde lidt af hans Liv og Gjerning.\nFra min Faders barndom indtil han blev Sognepræst til Findø 1838.\nBoye Joachim Flood blev født til denne syndige Verden i Skien den 10de 1806 og var den næst yngste af 11 Sødskende, hvoraf kun en Søster lever igjen. Hans Forælder var Stadshauptmand og Kjøbmand Peder Flood og Inger Jørgine f. Jørgensen. Med levende Kjærlighed mindedes min Fader i særdeleshed sin Moder som en huslig, streng og for sine Børns Opdragelse meget omhyggelig Kvinde af den troværdige, gode, gamle Skole. Han medbragte fra Barnehjemmet et dybt Indtryk af Ærbarhed og Agtelse for det Hellige, som aldrig forlod ham. Ved den for vor Land saa ulykkelige Tid ved dette Aarhundredes Begyndelse, hvorved især Handel og Skibsfart fik et alvorligt Knæk, blev mine Bedsteforældres Formuesforfatning, der tidligere var god, ødelagt.\nEn af Sønnerne havde studeret til Præst, en annen gjennemgaaet den militære Høiskole i København, de øvrige vare Handelsmænd; nu syntes min Bedstefader, at han ikke havde Raad til at lade Far studere, og tænkte allerede paa at sætte ham til sjøs. Selv havde Fadr ingen Lyst dertil , men nærede allerede fra Barns Ben af Ønske om at blive Præst. Indtil Konfirmationsalderen skulde han gaa paa Skiens Borgerskole, som den gang lededes af den dygtige Kateket Tharaldsen, der senere døde som Sognepræst i Stokke. Da han havde gjennemgaaet denne Skole og var bleven konfirmeret, fik han tilbud om at komme i Huset hos en kjærlig, ældre Søster, Anne, gift med Oberstløitnant Colbjørnsen, hvorved han fik Anledning til at frekventere Kristiania Kathedralskole. Som Skoledreng var han visselig meget livlig, men stedse en ærbar og sømmelig Dreng. Han fremviste oftere som ældre Mand for os Børn nogle Bøger i et til fra den Tid at være smukt, forgyldt Udstyr, som han havde faaet som Flidsbelønninger ved Skolen !\nFlere viste sig kjærlige mod ham, da de mærkede, han ikke havde saa let Næmme, men søgte alligevel flittigat tilegne sig de fornødne Kundskaper. Blandt disse nævnte min Fader med stedsevarende Tak Overlærer, senere Statsraad Lange og Amtmand Aal, som læste adskillig privat med ham. 1825 blev han Student og fik Aaret efter Andenexamen, begge med haud illaud. Han mente selv og andre med ham, at han skulde faaet bedste Karakter, da han jevnlig høstede Ros for sin Flid og Fremgang af sine Lærere Rektor Rosted og Kourektor Aubert, men han erkjender selv senere deri en gavnlig Ydmygelse fra Herren, som derved vilde bøie hans stolte og egenkjærlige Sind. Efter anden Examen maatte han tage ud som Huslærer for at fortjene noget at fortsette Studeringerne med. Som yngling havde min Fader Ord for at være beskjeden, vennekjær, almindelig afholdt og livlig. Han blev Høsten 1826 antaget som Huslærer i daværend Kammerjunker, senere Postmester Løvendkjolds Hus. Min Fader erindrede med Taknemmelighed den Venlighed og Kjærlighed, som vistes ham i den lille hyggelige Kreds, hvor han havde en for ham tidligere ukjendt Mængde Behageligheder og Glæder, som han livlig deltog i, siden de dog kunde fængsle hans Sind. Størst Betydning for min Fader fik dette Ophold paa Rafnæs ved Langesundsfjorden derved, at han der kom i Berørelse med Familien Wright.\nI September 1828 kunde han med nogle opsparede Penge og med Løfte om Understøttelse fra sine da allerede temmelig velstaaende Brødre, som vare Handelsmænd i Porsgrund, drage til Hovedstaden for at fortsætte sine Studeringer. Nu boede han paa Regentsen (et Studenterhjem), hvor han delte ondt og godt med sin kjæreste Ungdomsven, nuværende Rektor Lange paa Lillehammer. De delte ikke alene et lidet Værelse, men ogsaa ofte en knapt tilmaalt enkelt Portion Middagsmad. Samtidig syslede han Noget med at give Privatundervisning, for saaledes at fortjene lidt til sit Underhold. Det meget og anstrengte Arbeide nedbrød hans Helbred, idet han led af Brystkrampe, der besværliggjorde ham Læsningen. Strax før han skulde tage sin Embedsexamen, paadrog han sig ved Forkjølelse en smertelig Hudsygdom, som han havde Men af lige til sin Død dog md forskjellig Styrke. Kjærlig Pleie nød han under et længere Ophold paa Rigshospitalet af en kjær Ven, den senere som medicinsk Prof. afdøde Dr. Konradi. Som Theolog lærte min Fader gjennom sin ældre Broder N.B. Flood, død som Sognepræst til Stadsbygden, at kjende daværende Kateket Wilhelm Andreas Wexels. Denne Mand, der tidlig vakte Opmærksomhed ved sine alvorsfulde Prædikener og, som for vort Land den gang var, hva Pastor Grundtvig var for det danske Broderland, en alvorlig Vækkerøst, søgte at samle yngre Theologer om sig til fælles Andagt og Opbyggelse.\nMin Fader følte sig stærkt tiltrukken af den Kjærlighedens Aand, som gjennemtrængte hvert af Wexels’s Ord. Han blev en stadig Husven hos Wexels, var Marskalk ved dennes tidlig afdøde Hustrues Begravelse og nød flere Beviser paa Wexels særegne Godhed for ham, hvorom den efterladte Brevvexling ogsaa vidner. Min Far var engang stærkt inde paa den kirkelige Anskuelse, som Wexels adopterede fra sin danske Aandsfrænde, men han kunde aldrig rigtig tilegne sig den. Vistnok forekom det ham, at der var meget, som talte for Wexels’s Hypothese om Muligheden af Omvendelse efter Døden; men, medens han grundede alvorlig herover og bad Gud om Lys i denne Sag, fremstod en Nat i drømme en nylig afdød Ven for ham og bad ham ikke befatte sig med disse Ting – alt saa øiensynligt og klart, at min Fader tog det som et kjærligt Vink fra Gud. Disse Differentspunkter uagtet bevarede Fader dog stedse en inderlig Hengivenhed for Wexels, som han regnede for en af sine aandelige Fædre ! Da Fader var inde i Kristiania ved min Dimisprædiken, hvor jeg prædikede i Wexels’s Sted, var jeg med paa et Besøg, hvor disse Ungdomsvenner fornyede Bekjendsskabet og skiltes som Brødre i Herren. Dette Besøg glædede min Fader inderlig, da Wexels faa Uger efter nedlagde sin jordiske Vandringsstav og blev kaldet ind til sin Herres glæde.\nVed siden af Wexels øvede de ærværdige Professorer Hersleb og Stenersen meget og velsignet Indflydelse paa min Fader. Under sin Studietid havde han ved Guds Naade lært at fatte det theologiske Studiums Betydning. Han spurgte sig ofte selv med Paulus 2. Kor. 3, 16: ”Hvo er dertil dygtig ?” men Præstegjerningen havde tiltalt ham ligefra Barnsben af, og dens Fortrinlighed og Velsignelse stod levende for ham ! Han havde og det end mere med den ham medfødte Mangel paa Selvtillid stedse et aabent Øie for Arbeidets Ansvar og sin egen Uformuenhed ligeoverfor denne Opgave; thi han havde begyndt at kjende sig selv og deved faaet Øie paa Hjertets Grundfordærvelse. Ikke lidet bidrog ogsaa hans oftere indtræffende legemlige Svaghed til at stemme hans Sind til Alvor.\nNu nærmede den theologiske Embedsexamens Tid sig. Til de tidligere Examina havde han følt sig nogelunde sikker og stø, til Embedsexamen indtegnede han sig med den største Angst. Særlig bævede han for den gammeltestamentlige Fortolkning. Men hva hændte. Han drømte natten, før han skulde op, hva han skulle bli prøvet i, og læste dette over omhyggelig om Morgenen, og det blev just hans Examens Opgave ! Han erkjendte med Tak og Ydmyghed en særskilt Guds Naade heri, thi denne Examens heldige Overstaaelse med bedste Karakter opmuntrede hans ofte meget nedstemte Sind. Han havde saaledes ved Flid og Standhaftighed ryddet af Veien de ydre Hindringer for at naa sit Ungdoms Ønske : at blive Præst. Gud havde imidlertid naadig lært ham, at der ogsaa gaves store indre Hindringer; han vidner om sig selv: ”Allerede kjendte jeg Sjælefienden indeni mig, som tidlig lærte mig at kjende lidt af min bundløse Fordærvelse i Hjertet”.\nBlandt flere Ansøgere til en personel Kapellan og Huslærer-Post hos Sognepræst til Rakkestad Konsistorialraad Aschehoug antoges min Fader strax efter sin theologiske Examen 1832. Han blev optagen som Barn i Huset og kunde glæde sig ved Konsistorialraadens udelte Hengivenhed. Han var først ½ Aar Huslærer for flere Børn, blant disse nuværende Prof.jur. Aschehoug og Doktor Wilse, og senere blev han pers. Kapellan. Hans Ordinationsdag var 19de December 1832 – en Dag, som han hvert Aar mindedes, og paa hvilken han særlig afbad al Uvisshed og Efterladenhed i Embedsgjerningen. I 5 Aar virkede han i Rakkestad, dels som Huslærer, dels som Ordets Prædikant. Da der foruden Sognepræsten ogsaa var residerende Kapellan i Kaldet, blev der mindre for den personelle Kapellan at gjøre udenfor Præstegaarden, hvor han arbeidede daglig paa Sognepræstens kontor. Hans Prædikener, som han skrev meget omhyggelig hele denne Tid, vidne om hans egen Følelse for Sandheden og Ønsket om at bringe andre hen til den. Hans Sognepræst vidner i en Paategning paa Faders Andragende om Findø Sognekald : ” I 5 Aar har pastor Flood med den kjærligste Velvillie, hvorfor jeg med forbindtlig og hjertelig Hengivenhed takker ham, været mig til Hjælp. Ved hans lærerige og rørende Foredrag og ved hans mod alle elskværdige Forhold har han vundet hele Menighedens Kjærlighed. Han forener fornuftig Nidkjærhed i at udbrede og befæste sand Kristendom og kristelig Levnet. Lykkelig den Menighed, som faar denne retskafne Mand til Lærer og Sjælesørger !”\nEfterat have boet paa Præstegaarden i 2 Aar flyttede han 1834 til eget Hus, Enkesædet Fladstad, med sin unge Hustru Margrethe Cudrio f. Wright, en ligesaa begavet som elskværdig og dyb Kvindesjæl, Datter af Grosserer Simon Wright i Langesund; det var et Ungdoms Bekjendtskab fra Faders ophold paa Rafnæs, som her fornyedes. Et ½ Aars særdeles lykkeligt Ægteskab henlevede min Fader paa Fladstad nær Rakkestad Præstegaard. Hans Hustru var en Gudhengiven Kvinde, der havde forudsagt sin snarlige Bortgang og ved sit sidste Kirkebesøg udpegt sig den Plet på Rakkestad Præstegaard, hvor hendes Ben skulde hvile til Opstandelsens Morgen. Afmægtig stod min Faders Ven dr. Conradi ved hans Hustrus Lidelser efter første Barselfærd, der berrøvede ham baade Hustru og Barn og forvandlede hans lykkelige Hjem til Savnets og Tomhedens Bolig. Her stred Fader tunge Kampe. Han vilde knurre og gaa i rette med Gud, der i hans Hustru havde skjænket ham en saa herlig Gave, for atter hastig at rykke den bort. En ærværdig Lægmand paa Stedet, Hans Tyrridal, kom oftere til min Fader i denne Tid og henviste ham til Skriftens Trøst. Fader ytrede om denne Tid: ”Jeg fikk naa først lære paa den Lectie, at Gud er ligesaavel den retferdige som kjærlige Gud, og det baade i Trængsel og Velvære, Sorg og Glæde”; under det ofte i hans Sjæl herskende Mørke, lærte han at søge hen til Lyset, og fra det Kors, hvorunder ha sukkede, at se i Bøn og Tro op til ham, som af lutter Kjærlighed til alle Syndere ogsaa hang for ham paa Korset.\nDa hans sygelige Broder, Kjøbmand Elias (Martinius) Flood, skulde besøge flere tyske Badesteder for sin helbreds Skyld, tilbød han kjærlig min Fader en Forfriskelsesreise, der ogsaa virkede særdeles velgjørende paa ham og gav ham Anledning til at stifte Bekjendtskab med Grundtvig i Kjøbenhavn, H. Harms i Kiel og Generalsuperintendent Sander i Ems. Hjemkommen fra sin Udenlandsreise overtog han atter sin Præstegjerning, og medens Savnet af den kjære bortgangne Hustru fulgte ham overalt, lærte han at bede Davids Bøn, Ps. 27, 4 : ”En Ting har jeg begjæret af Herren, derefter tragter jeg, at jeg maa bo i Herrens Hus alle mit Livs Dage for at beskue Herrens Liflighed og grunde i Hans Tempel”. Forskjellige indre og ydre Omstændigheder gjorde ham det indlysende, at Tiden nu var kommet, da han skulde se sig om efter en særegen Virkekreds. Han søgte det ved Præsten Gabriel Kiellands Fraflyttelse til Lyngdal ledigblevne Findø Sognekald, som han og udnævntes til 1837.\nII. Min Faders Virksomhed paa Findø samt i Hitterdal og Hedrum.\n1838 skulde min Fader med den Tids ufuldkomne Fremkomstmidler foretage den besværlige Vinterreise fra Rakkestad til Findø i Buknfjorden. Istedetfor den tabte Ægtefelle havde Gud skjænket ham en dyrebar og begavet Ledsager paa Livets Vei i min Moder, den ældre Hustrus Halvsøster Inger Laurine, der forenedes med ham 8de Februar 1838 i Langesunds Kirke, hvor de ægteviedes av Pastor Lammers.\nPaa Vestlandet var adskilligt kristelig Liv begynt at røre sig, og Brændpunktet for denne Bevægelse var just Nabokaldet til Findø, Stavanger. Men der stod daarligt Ord af denne Bevægelse, og min Fader nærmede sig Vestlandet med Ængstelse. I Kristiansand gjorde han sin Opvartning hos den nye Biskop Siegvart og fik af ham alt andet end opmuntrende Efterretninger om Stillingen paa Findø. Øens Beboere var kommen ganske i Oprør over, at en Klokkeraf Øens bedste Ætter, der ikke vilde overtage Lærerposten ved en nyoprettet Statsskole, der skulde forenes med Klokkeriet, var bleven erstattet med en ny af de geistlige Øvrigheder beskikket Kirkesanger, som Præsten naturligvis maatte forsvare paa Embeds vegne. Det kom endog til Haandgribeligheder, der gjorde, at der maatte anvendes Straf for Opsætsighed mod Klokkeren og Præsten.\nI denne Tid ankom just min Fader til Øen (I min Beretning i Arbeideren no. 1 er den Feil indløbet, at Præsten Theodor Kielland siges at være Faders Formand, medens det derimod i Virkeligheden var Gabriel Kielland, der var Præst før Fader). Det lykkedes dog min Fader med Tiden at vinde Folket for sig fornemmelig ved sin Venlighed, saa at Modstanderne maatte beskjæmmes, naar de intet Ondt havde at sige, Tit. 2, 8. Hurtig vendte god Forstaaelse tilbage, og min Fader erkjendte, at han i sin Embedsgjærning havde velsignet Støtte af den Mands og hans Hustrues Arbeide, der var hans Forgjænger i Tjenesten her. Hans kjæreste Venner her vare Præsten Ebbesen paa Nordland og Theodor Kielland paa Haa.\nMed det vaagnende kristelige Liv kom tillige Sandsen for Guds Rikes Udbredelse ogsaa blandt Ikke-Kristne tillive. Omkring 1840 samtaledes der i større og mindre Kredse om Dannelsen af et norsk Missionsselskab, hvortil Missionær H.C. Knudsen var en virksom Spore. Min Fader havde tidligere følt sig tiltalt af og faaet Syn paa denne Virksomheds Velsignelse, der i daværende Stud.Theol. (senere Boghandler i Kristiania) Jørgen W. Cappelen havde funnet en fyrig Talsmand, som indsamlede Pengebidrag i Langesundsfjorden i Missionens Interesse. Far’s kjærlige Hjerte bevægedes dybt ved Blikket paa Hedningernes Nød, og hans Kjærlighed til Guds Ord drev ham til med Ungdommens hele Iver at omfatte Missionssagen. 1840 begyndte han at udgive sit Maanedsskrift for Missionsvenner i Førstningen sammen med Præsterne Theodor og Gabriel Kielland, der skrev hver sit No., senere i 30 Aar alene.\nI Førstningen var det Oversættelse af Dr. Barths ”Monatsblätter für Missionsfreunden”, senere leverede det Skildringer fra Hermansburgermissonen, men i den sidste Tid indeholder det almindelige og nyeste Efterretninger fra alle Missionsmarker (Udkommer fremdeles paa Grams Forlag, redigeret af Johs. Flood). Bladet har bidraget ikke lidet til at vække og nære Missionssandsen og var i næsten 8 Aar det norske Missionsselskabs Organ. Foruden gjennem dette Blad har min Fader ligefra Begyndelsen af, jævnligen offentlig talt Missionens Sag ved General- og Kredsforsamlinger. Størst betydning for Missionens Fremgang vil vel Evigheden vise, at han har havt ved daglig og alvorlig Bøn for den. Saa ofte som han knælede i Bøn for sig selv, glemte han aldrig at bede for Missionen. Han bar den daglig paa sit bedende Hjerte. Foruden den Velsignelse, som han haabede Arbeidet med Missionen vilde bringe utad til de arme Hedninger, havde han altid erfaret en tilbagevirkende Velsignelse paa sig selv, dels ved kjære Bekjentskaber, som Missionen bragte ham, i og udenfor vort Land, dels ved Møder med ligesindede Venner i større og mindre Kredse. Sjelden savnedes han derfor ved disse, naar der var Mulighed for at naa frem til dem. Han blev ogsaa i sin Tid opfordret til at optage og uddanne i sit Hus Missionselever til Missionærer, uden at han dog troede sig dygtig nok dertil.\nI det sidste Aar, han opholdt sig paa Findø, var han sysselsat med Oversættelsen af Gossners Skatkiste. Han havde selv flere Aar brugt den ved sin Husandagt, og hjerteligtiltalt af den, besluttede han at oversætte den. Han fandt en Forlægger, som var villig til at udgiveet Oplag af den, hvis Oversættelsen blev ham overladt uden Honorar for Arbeidet. Dette gikk Fader med Glæde ind paa med inderlig Ønske om, at Bogen blot kunde vinde talrig Udbredelse. Den fortræffelige Bog slog saa godt an, at der er udkommet 4 senere Oplag.\nI Aaret 1840 blev min Fader beskikket til Provst i Stavanger Provsti. Dette Valg overraskede ham høilig, da han var den yngste Sognepræst; hvor taknemmelig han end var for sin nidkjære Overordnede Biskop von der Lippes store Venlighed, der lettede ham meget Provsteembedets Byrde, blev dette ham dog saa besværlig, at det væsentlig bidrog til, at han søgte sig bort fra den deilige Ø, hvor mange kjære Venner og den Omstændighed, at han her befandt sig ved den for hans Hjerte saa dyrebare Missionssags Arnested, holdt ham tilbage.\nHan udnævntes 1844 til Sognepræst til Hitterdal og ankom Vaaren samme Aar til det Sted, som han først skulde forlade den 19de Aarsdag efter sin Ankomst. Thelebønderne stod i daarligt Ry for sin Drikfældighed og Ufredelighed . Hvad den første Last angaar, fik Far strax Syn for Sagen, idet han kort efter sin Ankomst skulde jordfæste et Lig. Han opdagede nemlig snart, at en af Følget havde et mistænkeligt Udseende, hvorfor han gav sig i Passiar med ham. Under denne fandt han sig foranlediget til at spørge : ”Hva har du der i Lommen ?” og trak med det samme frem Halsen af en Brændevinsflaske. ”Ak, er jeg kommen blandt slige, som ikke kan undvære Brændevinet ved Herrens Hus engang !” udbrød han. Det gjaldt for en Ære at øve endog blodige Styrkeprøver i Hitterdal. Bryllupperne vare vilde 3 Dages Drikkelag, der ikke sjelden var Skuepladsen for Slagsmaal. Forældre ansporede sine Børn til ikke at give tabt i Slagsmaal. Ikke faa Døler havde Mærke i Ansigtet eller Hænderne af at være Skambidt. Saadan var Tilstanden blant Thelebønderne i Almindelighed, og Hitterdølerne stod ikke tilbage for noen anden Bygd. Ved Høitiderne kapkjørtes man med forfærdelig Hujen og Skrigen til Kirkerne, og ikke sjælden hændte Ulykker paa Redskaber, Dyr og Mennesker. Jeg kan godt mindes, hvor bange vi vare for at gaa blot den lille Strækning fra Præstegaarden til Kirken af Frygt for at møde halvøre og vilde Kjørere. De bedste Bønder vare grundrige Mænd, der satte Mammon i Høisæde. Saaledes vare det Folk, blandt hvilket min Fader skulde virke i det kjære Hitterdal. Det varede dog ikke længe, før Hitterdølerne og Fader forstod hverandre, og der vaagnede en gjensidig Kjærlighed, der med hvert Aar øgedes. Folket fik snart Øine op for, hvad de i min Fader havde faaet til Præst.\nStræng konservativ, næsten mistænksom ere Fjeldbonden, men ligefrem og trofast er han som de Fjelde, han bor blant, mod den, der vinder hans Tillid, og disse vare de frugtbareste Egenskaber for min Faders Virkemaade. Snart havde han vundet de mægtige Bønder, Brødrene Ole Olsen Haave og Halvor Olsen Enggrav ikke alene som sine personlige Venner, men som Jesu sande Venner ! De hvile forlængst sine trætte Legemer i Graven, Fred med deres Støv ! Veldignet være de for alt, hva de var mod min dyrebare Fader ! Stor Indflydelse udøvede disse Mænd ikke alene ved storartet Gavmildhed mod alle Trængende, men som en almindelig søgt fredsstiftende Patriark udøvede især Ole Haave, der ogsaa almindelig gikk under Navnet ”Manden” en særdeles velgjørende Indflydelse i vide Kredse. Han var en mærkverdig, ærverdig, imponerende Skikkelse. Jeg kjender endnu hans vægtige Haand lagt paa mit Hoved med Ønsket : ”Herren eige (faa til Eie) deg Johans”. Deres og alle Hitterdølers Gavmildhed mod mine Forældre var i Sandhed storartet. Jeg vil blot nævne den betydelige Gave til mine Forældres Sølvbryllupsdag til en Værdi af 150 Spd. Kaldets Pængeindtægter var ikke synderlig store; det manglende til Underholdet maate søges i den ikke ubetydelige Præstegaard; men baade i Hitterdal og her i Hedrum har min Fader verken havt Lyst eller Tid til at sysle med Jordbruget, som derfor har været skjøttet af ukyndige Tjenere, og saaledes bragt Tab i stedet for Gevinst.\nNu var Børneflokken i stadigt Tiltagende, og deres Uddannelse krævede ogsaa betydelige Udgifter. Først havde vi en Huslærer, den senere som Hermannsburger-Missionær i Zulu afdøde Thomas Prydz, hvis Sands for Missionen just vagtes i min Faders Hus; senere kom vi i Latinskolen i Skien. Bønderne vidste, hvad der skulde til, og forøgede sine Gaver i vid Udstrækning. Engang tænkte Fader meget paa at søge et andet kald, og jeg sad just paa hans Kontor, da han fortalte Ole Haave det. Oles Svar var 2 store Taarer, der rullede ned over hans markerede Ansigtstræk, og han bad Fader blive.\nFader svarede, at nu var hans private Formue ganske smæltet ind, og at saa nødig han vilde, maatte han bort. «Der bliver nok en Udvei Fa’r», sagde Ole. Og strax efter fik Fader Tilbud om, at nogle Bønder vilde yde 1000 Spd. i rede Penge til Børnernes Opdragelse undenom andre Indtækter, hvis han ikke vilde forlade dem. Sligt Løfte kunde naturligvis Fader ikke give for ikke at komme i Avhængighedsforhold til Enkelte og derved være bunden for uberegnelige Tilfælde. Han afslog det, men jeg tror vist, han fik de fleste af Pengene alligevel.\nIkke alene disse 2, men hele deres hæderlige, vidt forgrenede Familie og mange mange Andre fortjente at nævnes, kanske særlig Far’s tro VænnerBendix Herbjørnsrud og John Ramberg. En ikke liden Skare af gudfryktige hitterdøler samlede sig om Fader; de bedste Huse i Bygden aabnedes for private Opbyggelser. De vilde Bryllupper svandt; i dets Sted hentedes Præsten, der ogsaa i Hjemmet indviede de Unges Ægteskab med Bøn og Guds Ord. Drik og Slagsmaal hørte snart til rene Undtagelser; Danselag (Sturi) holdtes kun i Udkanterne af Præstegjeldet !\nHvorledes naaede Fader saa heldige Resultater ? Først og fremst stred han med Gud i Bønnen for sin Menighed; dernæst predikede han med Alvor og Inderlighed Livets og Dødens Vei, og endelig revsede han uden Frygt Rige og Fattige, der fortjente Irettesættelse ! Han gik stadig omkring i Menigheden og havde i Regelen Aar om andet været inde fast i hver eneste Gaard og Plads i Bygden. Hvor han kom, hilsedes han som en Fader. Ofte tog han sig Spadserture, fra hvilke han ikke kom Hjem før efter et Par Dages Forløb; da havde han befaret hele Strækninger af Bygden, tilseet Syge, Anfægtede og Fattige, besøgt Skoler osv. Naar hans Bistand forlangtes, var han stedse rede, og den krævedes ofte, selv til høist ubekvemme Tider. Hans kontor var jevnlig besøgt af Folk, der begjærede Raad i de forskjelligste Anliggender, i aandeligeog timelige, geistlige, juridiske og medicinske Sager. Han havde et ikke ubetydeligt Apothek, der flittig søgtes, og det saa stærkt, at Fattigkassen bevilgede Penge til Indkjøb af Mediciner for ham. Det var vel Folkets ubetingede Tro paa de saakaldte «Fa’r-Draaper», som ofte lod dem udføre Mærkelige Ting. Samtidig udførte han med Troskab de forskjelligste Tillidsverv i Kommunen. Han var stedse Ordfører i Formandskabet, Forligelseskommisær og Valgmand, det første afvexlende med vor Postaabner Bendix Herbjørnsrud. Hans betydelige Bogsamling gik stadig i Laan Bygden rundt. Ved alt dette havde han vundet de Ældres Hjerter, og Ungdommen, der gjennem flere Generationer var konfirmeret af ham (ja der begyndte allerede at ægtevies Unge, som han havde døbt og konfirmeret) saa med Frygt eller Kjærlighed op til ham. Efterhaanden havde han faaet til Medhjælpere kristeligt interesserede Folk, der stod ham trolig b med Oplysninger om og fra Bygden.\nDe samledes oftere om Præsten. Ved Siden deraf stod Præstens Hus gjæstfrit aabent for alle uden Forskjel, idet min Moder ligesaa gjerne som Fader saa Folk af Menigheden hos sig. Flittigt besøktes Kirkerne og Opbyggelsessammenkomster. Af slige havde mi Fader mindst en hver Uge Aaret rundt, og kom læge eller lærde Prædikanter, saa blev strax Opbyggelse i Skolestuen berammet ved Skolebørnene fra den faste Skole.\nEfter megen Kamp bestemte Fa’r sig til at forlade Hitterdal. Han søgte efter Statsraad Riddervolds Anvisning og erholdt 1862 Hedrums Sognekald, hvis Størrelse og Vanskeligheder han dog ikke kjendte. Hans Rygte var gaaet foran ham did, og han modtoges med aabne Arme af de godslige Hedrums-sogninger. De første Aar følte han sig især vel tilfreds her. Tillid og Kjærlighed mødte ham overalt. Han blev en velkommen Forsvarer for de Troende her i Menigheden, som ved en fremragende Mands dybe Fald foragtedes og haanedes ved enhver Leilighed som Hyklere. Disse flokkede sig nu tillidsfulde om sin Præst, og deres Tal øgedes Aarlig. Mangt et Hus aabnedes for Guds Ords Forkyndelse, Kirkerne fyldtes snart, aabenbare Laster syntes hurtig at svinde, og min Fader syntes ved Guds Naade at opleve hurtigere Virkning af sit Arbeide her end i Hitterdal. Han mærkede dog snart, at hans Manddoms Kraft var forbi , og at Legemet ikke kunde følge den rastløse Mands Krav til det. I 1866 efter 3 Aars Ophold her, blev jeg kaldet til min Faders Medtjener i Embeds Gjerninger; men han vedblev ligefuldt at bestride alt Kontorarbeide og to Tredjedele af de kirkelige Forretninger, saa jeg maatte bede Almuen sende deres Heste, der kunde hente Præsten i Sognebud og desl., lige til min Bopæl, ellers reiste Fa’r, om det var aldrig saa besværligt.\n1870 hjemsøgtes han uventet af Blindhed paa det ene Øie. Der kom strax bud efter mig, og da jeg kom op paa Kontoret, faldt han mig om Halsen med stærk Graad og udbrød :»Tænk jeg er bleven blind paa det ene Øie». Han fattede sig dog snart og anførte det Sted : » Det er bedre, at et Lem tabes, end at det ganske Menneske fortabes ! Herren vil dermed varsle mig om, at det gaar ned ad Bakke». Efter vor Huslæges Raad søgte han en Øienlæge i Kristiania, men denne erklærede, at Blindheden hidrørte fra en Nethindes Afløsning i selve Øiet og saaledes var ulægelig. Det var en Følge af Overanstrengelse ved Læsning, og han maatte være yderlig forsigtig med det andet Øie, der rimelivis var ligesaa anstrengt.\nDette nedslog stærkt Fa’rs Mod og gjorde ham ganske haandfalden for længere Tid. Vi fik ham til at foretage en længere Reise til Vestlandet, hvor han oplivedes meget ved at træffe gamle Venner paa Findø og Stavanger, og særlig hos Ungdomsvennen og Svogeren Hofgaard paa Hjælmeland. Om Høsten kom han hjem og tog nu ivrig fat paa sit Embeds Forretninger; det meste Kontorarbeide fik dog jeg nu udføre, ligeledes overtog jeg Redaktionen af Maanedsskriftet, hvorimod han helst selv vilde reise omkring i Bygden og læse med Konfirmanderne, hvilket altid har været hans kjæreste embedsgjerning.\nFa’rs sidste Leveaar.\nEfter Sandefjords nye Kirkes Indvielse den 10.December 1872 følte Fader sig mindre brav. Alligevel udførte han 2 besværlige Sognebud, som jeg for sent fik vide om til at kunde forhindre hans Reise; men dermed endte hans ydre Arbeide for Hedrums Menighed. Han fik en Nerve-gikt (Ischias) der vedblev i et helt Aar uafladelig at plage ham. Med de haarde Lidelser satte ogsaa Fristeren ind paa ham og forsøgte paa forskjellige Maader at rokke hans Tro og Taalmodighed. Flere Gange syntes der næsten at være indtraadt alvorlig bedring, da pludselige Tilbagefald snart igjen tilintetgjorde der vakte Haab; saaledes øvedes Taalmodigheden ikke lidet, idet disse gjentagne Skuffelser var særdeles fristende for ham; men han lærte noget her ogsaa, han ytrede ofte : «Ak jeg Daare, det er noget ganske andet at sidde frisk ved en Sygeseng og formane andre til Taalmodighed end selv at ligge under Plagen ! Er det for meget , at jeg lider, hvad har ikke Jesus lidt for meg ? Han laa ikke i en blød Seng, men hans blodig opflængede Ryg knugedes ind til den haarde Kors-Bjælke. I 40 Aar har Herren sparet mig gamle Synder for Sygdom !»\nSaaledes formanede han sig selv til Taalmodighed. Gjentagne Gange spurgte han med synlig Uro : » Er det Utaalmodighed, at jeg ynker mig, naar de voldsomme Sting komme ?» «Nei, Fader», svarede jeg «Utaalmodighed vilde det være, om du i dit Hjerte syntes, Gud var for haard mod dig. Smerten kan være rent legemlige Udbrud !» Han var saa saar over alle Lemmer, at vi maatte løfte ham op i et Lagen, idet vi holdt i dets Hjørner. Under stærke Fristelser tyede han under Sygdommensom før samme til Herrens hellige Nadvære, som han nød med synlig Længsel efter først at have aflagt fuldstændigt Skrifte om det, der trykkede ham. Med den mest levende Deltagelse fulgte han samtlige Begivenheder i Menigheden og bar den daglig paa sit Hjerte i Bønnen. Fjernt og Nær kom Venner i og udenfor Hedrums Menighed til hans Sygeseng, og Enhver, som vilde tale et Guds Ord til ham, var velkommen; begyndte derimot Nogen at rose ham som nidkjær Præst osv, afbrød han denne med stærk Uvilje. Jeg tror, hans Sygeleie var til Velsignelse for mange. Davids Bedesalmer gjentog han oftere med stor Bevægelse. Det kom ham særdeles tilgode, at han huskede saa meget udenad af Guds Ord og kunde saamange deilige Salmeværs, this hans friske Øie var oftere dunkelt under Sygdommen. Til hans Yndlings-Sprog hørte f eks : «havde ikke dit Ord været min Tilflugt, var jeg omkommet i min Elendighed !» «Herre bortkast mig ikke fra dit Ansigt og tag ikke din Helligaand fra mig.» Job. 19:25 : «Jeg ved, at min Gjenløser lever ! – og ud fra mit Kjød skal jeg skue Gud.» Es.42:3 : «Han skal ikke sønderbryde det knuste Rør» osv; 2.Kor. 5:1 : «Vi vide, at dersom vor jordiske Hytte nedbrydes, have vi en Bygning af Gud, et Hus, som ikke er gjort med Hænder, evigt i Himlene.» Joh. Aab.22 : «Ja kom, Herre Jesu, kom snart.» Luc.2 : «Herre, nu lade du din Tjener fare i Fred.» Saare velsignet for ham i hans sidste Strid blev det Vers : «Lad mig aldri dig forsage.» som han havde læst og sunget utallige Gange, og dette Værs hørte vi ham gjentage sent og tidlig.\nHerren tøvede med at løse ham ud af hans Lidlesers haarde Fængsel : hans Livskraft tæredes lidt efter lidt aldeles hen. «Herren maa endnu finde adskilligt, som skal udrenses hos mig,» sagde han da selv, og læste : «Mine Brødre agter (akt !) det for en Glæde, naar I flade i adskillige Fristelser» osv. «Se hvad Gud vil lære mig,» sagde han. «Jeg har alltid været saa Glad ved at kunne hjælpe mig selv i alle Stykker, og liden Opvartning ahr jeg villet have, og jeg har vel ogsaa stundom rost mig selv deraf; nu vil Gud vise mig, at jeg ikke kan røre et Lem uden eders Hjælp; jeg har ikke villet bry nogen af Eder før, nu maa 3 -4 til for at hjælpe mig op af Sengen, I er nu kuns optagne med mig !»\nMed Klarhed og tillidsfuld Fortrøstning skuede han hen mosd din Forløsning fra denne Verden. Han paalagde mig allerede i Høst at bede i Menighedens Forsamling, men ikke om Sundhed; bed om en salig Død for Jesu Christi Skyld,» sagde han. Jo længere Sygdommen skred frem, des haardere blev han anfaldt af Mørkets Magter; Fristelser, som han tidligere ikke havde kjendt, feks til Synder mod det 2det Bud, kom frem og vilde rive ham med sig. «Nei,» svarede han sig selv. «Dit Navn er et fast Taarn, o Herre, did skal den Retfærdige løbe og blive frelst.» Ordspr. 18:10. Joh.14:1,2: «Eders Hjerte forfærdes ikke – I min Faders Hus er mange Værelser» osv. Saadanne Sprog var hans store Trøst under slige Anfægtelser; ligeledes Ebr. 13:5,6 : » Jeg vil ingenlunde slippe dig og ingenlunde forlade dig, saa at vi kunne sige med friskt mod : Herren er min Hjælper, og jeg vil ikke frygte.»\nDe tre sidste Søndage før Jul anmodede han mig om at bede for ham ved Præstegjeldets tre Kirker om en salig Forløsning til Julehøitiden. For vore Øine syntes nu hans Kræfter hurtigen at aftage. Han vilde som oftest helst ligge i stille Enetale med Herren, men var meget taknemmelig for ethvert Skriftord, som hviskedes til ham. Af 11 Sødskende vare de 9 samlede om hans Dødsleie. Juleaftenen mærkede vi, at vor dyrebare Faders Hjemfartsdag var kommen. Han begyndte allerede fra Morgenen af at fantasere, dog ganske mildt, saa at han straks kom til Bevidsthed, naar En talede til ham. Engang sagde sagde han saaledes : «Jeg maa have mig et Par nye Støvler !» «Far,» sagde jeg, «du behøver nu ikke andre end dem, den forlorne Søn fik; nye Sko på Fødderne» (Luk 15). «Nei, Gud være lovet, de ere uslidelige.» Atter ytrede han: «Jeg kommer ikke op ad denne Trappe !» herpaa svarede jeg : «Herrens Engle skal bære dig op ad Himmelstigen, ligesom de bar Lazarus !» «Herrens Navn skal være lovet derfor», sagde han». «Hvad skal jeg saa sige Menigheden fra dig», spurgte jeg. «Hils dem i Jesu Christi Navn og sig, at jeg dør i Troen paa det Evangelium, jeg har forkyndt i snart 10 Ar her i Menigheden», og han føiede til Simeons Ord : «Herre, nu lade du din Tjener fare i Fred.» Henimod Kl. 9 mærkede vi, at hans Aandedret stilnede af; vi knælede ned og bad Gud om en Salig Forløsning for hans Sjæl og et velsignet Møde i Himlens Herlighed ! Under dette flygtede hans Aand umærkeligt fra dette Legemes skrøbelige Lærkar, og det varme Faderhjerte var ophørt at slaa.\nAk hvilken salig Overgang ! Fra Striden til Seieren, fra Smertens Leie til Glædens Boliger, fra Jordens Forkrænkelighed til Himlens Herlighed, fra Djævelens, Syndens og Dødens forfærdende Magter til Hvilen i Abrahams Skjød, hvor al Synd og Sorg og Savn er svunden hen i Jesu Navn !\nStille Fred leirede sig over hans af Lidelser udpinte og afmagrede Træk. Snevidt Skjæg, der naaede midt ned paa Brystet, og rigt snevidt Haar ombølgede et mildt forklaret Aasyn, der ikke havde det mindste tilbage af Dødens isnende Kulde ! Jeg har sjelden seet Fars venlige Ansigt saa blidt som i Døden; kun fattedes det milde Øie.\nPaa denn for hans barnlige Sjæl saa kjære Høitids Aften skulde altsaa hans jordiske Strid afsluttes ! Gud hørte naadig de Troendes Suk for denne trætte Sjæl !\nJeg har tildels allerede berør Faders Maade at virke paa; jeg vilde her forsøge at fremdrage et og andet af hans Liv.\nDaglig var han meget tidlig paafærde. Vinter og Sommer stod han almindelig først op om Morgenen og knælede lidt ved sit Leie, idet han takkede for Hvile og Bevarelse i den forgangne Nat for sig og sine; derpaa gik han ind paa sit Kontor, hvor han atter knælede og i længere Bøn anbefalede til sin Gud sin Dagsgjerning, Menigheden, Landet og Øvrigheden, fremdeles Guds Riges Udbredelse blandt Hedninger, Jøder og Muhamedaner (de Sidste fulgte altid med) endvidere Syge og Anfegtede i Menigheden; særskilt nævnede han sit Hus, Ægtefælle, Tjenere og ofte særskilt hvert af os Børn, samt gode Venner, hvis Fødselsdag det kunde være paa den Dag. Som smaa laa vi paa Faders Kontor, og jeg mindes saa levende disse enfoldige og brændende Bønner. Var vi vaagnede, likte han godt, at vi uopfordrede læste et Salmevers høit som vor Morgen-Signelse; derpaa satte han sig ned og læste høit et Kapitel af Bibelen, hvorhos han havde en Textbog, som han nedskrev Texter til kirkelige Leilighedstaler i (den er dog ikke saa fuldstændig, at den kunde udgives). Omkring Kl. 6 fik han nu sin foreløbige Frokost, hvorpaa han begyndte at arbeide. Senere spiste han med os andre og læste da for den samlede Familie Gossners Skatkiste. Ved Maaltiderne maatte vi Børn efter Tur læse Bordbøn. Om Aftenen samledes atter den hele Familie efter Maaltidet, alle Tjenerne kom ind, og nu læste min Fader en Salme derpaa et Kapitel af det nye Testamente i Følgerække og holdt dertil staaende en Bøn, hvori han frembar de samme som om Morgenen, kuns Navne nævnedes ikke i mere private Anliggender; men havde han besøgt nogen Syg i Dagens Løb, bad han for denne, eller havt en kirkelig Forretning, bad han om Guds Velsignelse over et Brudepar, Herrens Trøst i et Sorgens Hus osv, havde nogen fornærmet eller saaret ham, bad han omhyggelig, at Herren vilde forsone alle hans Modstandere, og hjælpe ham selv til ikke at have noget mod nogen. Han bad alltid længere om Søndagene, baade strax om Morgenen, lige før han gik i Kirke og ved Hjemkomsten fra Kirke ( ved hans Landstigning i Hitterdal fortalte de, der mødte ham, at han blev med Eet borte for dem; de løbte da efter ham og fandt ham knælende bag en Briskebusk. Ved Ankomsten til Hedrum tog han Kirkenøglerne og gik op i Herrens Hus alene).\nHver Nytaarsaften samledes han med os alle i Kirken, hvor han afbad og bekjendte sine Synder for Aaret. Bønnen var ham i det hele taget en uundværlig Livsfornødenhed; derfra hentede han Lys og Kraft til Ordets Forkyndelse, og i den fremlagde han alle den Ondes Anfald for sin Herre. Vi kunde derfor oftere se ham midt under sit Arbeide reise sig fra sin Pult og knæle ned til Bøn. Han gjorde meget af den knælende Bøn; det var, sagde han, en gavnlig daglig Ydmygelse for gamle Adams Naturen ! I vanskelige Sjælesørger-Tilfælde knælede han ofte for og med Anfegtede og Gjenstridige.\nNaar nogen havde forseet sig og trængte Paamindelse, opsøgte min Fader ham, eller om det ikke lod sig gjøre, tilskrev han ham og bad ham betænke, hvorledes han havde syndet mod Gud. Erkjendte Vedkommende sin Forseelse, som i Almindelighed skede, da de fleste ikke havde godt for at modstaa den Aand og Maade, hvorpaa han behandlede de Feilende, da glædede Fader sig inderlig. Hjalp det ikke, maatte Vedkommende udsætte sin Altergang, indtil han var kommen til bedre Indsigt. Oftere tog han ved Besøg til slige med sig en eller to af Medhjelperne, eller i senere Tid fulgte jeg ham, og det var saare lærerigt at høre hans kjærlige alvorsfulde Formaning; hans Ord var den bekymrede Faders, og jeg syntes, der skulde et haardt Hjerte til at modstaa hans Tale. Var han ganske fri for Forretninger en Dag, tog han gjerne sin Stav, puttede nogle Traktater, Tobak og Pibe i Lommen, og havde, so uadskillelig Ledsager, en Hund med. Saaledes rustet begav han seg paa Vandring for at tilse Skolerne og gjøre Husbesøg, hvorunder han først undersøgte, om alle Huse havde Tetsamente; hvis ikke, maate de kjøbe eller modtage et som Gave. Nogle Smaatraktater lagde han gjerne efter sig paa passende Steder. Ved slige Husbesøg talede han et kjærligt Ord til alle, særlig til Gamle og Syge; de tilstedeværende Børn maatte frem med sine Bøger og læse lidt; de blev desuden spurgt lidt i Børnelærdommen, og ofte maatte de Voksne ogsaa læse lidt, naar han fra Børnenes daarlige Læsning fik Mistanke om, at Forældrene ikke kunde læse stort bedre. Ikke sjelden fandt Fader sig ved slige Anledninger beføiet til at dadle Beboerne for, at der laa tykt Lag af Støv paa de hellige Bøger.\nHans kjæreste Gjerning var at samles med Børn. Hver eneste Lørdag infandt han sig i Hitterdal paa den faste Skole Kl. 12-1, og læste eller fortalte en liden pen Historie for Børnene, efter først at have hørt dem over i Læsning. Med særegen Forkjærlighed forberedede han de Unge til deres Konfirmation, og saa mangen velsignet Frugt af sit Arbeide paa de Unge, især paa tidlig Afdøde; men dobbelt skar det ham i Hjertet, om nogen af hans Konfirmander faldt i aabenbare Laster. Hans Konfirmationstaler vare gribende Hjerteudgydelser, der rystede den ganske Forsamling. Han havde skrevet en lkiden Pjece, Til Konfirmander, som han forærde hver enkelt, med et i samme indskrevet Bibelsprog, der passede paa Barnet. Hans Prædikener vare simple Skriftudlæggelser, som han i den Tid, jeg kan erindre, ikke havde skrevet forud, med dog omhyggelig gjennemstuderet; kuns havde han endel passende Bibelsprog optegnede, hvortil Udlæggelsen af Evangeliet støttede sig. Hans Prædikeners Indhold var let fatteligt og indtrængende; almindeligvis blev han meget varm paa Prædikestolen og talte da særdeles høit. En Døl vidnede for en af hans Nabopræster, Provst Landstad, der spurgte ham om, hvorledes Flood Prædikede : «Han sætter Ordene tværs igjennem os.» Denne Ytring er meget betegnende for Faders indtrængende Prædiken. Om Søndags Eftermiddagene eller i Ugedage samledes han i private Huse til bekvemme Tider med dem, der ønskede at høre Guds Ord. Slige Opbyggelsesstunder holdt han jevnlig; ja der gik næppe nogen Uge hen, uden at der var en saadan i Menigheden; derved kom han de Gamle, Syge og Fattige, der før af Mangel paa Klæder, undsaa sig for at komme til Guds Hus, nærmere med Ordets Forkyndelse. Han vilde gjerne, at modne Kristne balndt Bygdefolket ogsaa skulde aflægge Vidnesbyrd om Guds Naade mod dem for sine Sambygdinger. Herren lod ham finde slige i de Menigheder, hvor han virkede, og de indordnede sin Virken fuldkommen under det kirkelige Embede. Blandt slige Mænd valgte han gjerne ogsaa gjerne sine Medhjælpere og havde saaledes lidt efter lidt samlet de Indsigtsfuldeste og modneste Kristnes Bøn og Arbeide for Guds Sag om sin Embedsgjerning. Her stiftedes for 8 Aar siden en Indremissionsforening i Hedrum, hvoraf en Skolelærer og flere Medhjælpere blev Ledere, medens en af Præsterne blev valgt til Formand. Saaledes, mente han, at enhver Præst kunde faa et fortrinligt Menighedsraad, medens han frygtede saare for, at det Menighedsraad, der skulde vælges ved Stemmeflerhed af Menigheden, snarere vilde blive en Hemsko for Presten, end nogen virkelig Hjælp til Udvikling af kristeligt Liv og Tugt.\nForuden Medhjælperne arbeidede han ivrig for at knytte Lærerne fast til sig. Dette lykkedes ham virkelig overalt, mest dog i Hitterdal. Baade der og her har han søgt at samle disse paa Præstegaarden først i maanedlige senere i Aarskvartals Møder, hvor der læstes et Ord af Bibelen, blev bedet og sunget og derpaa samtalt om, hvad der kunde fremme Skolens Sag, og om Enkeltes Anliggender, der ønskedes opklarede.\nMine Forældres Hus stod gjæstfrit aabent for Alle, og denne deres Gjæstfrihed blev der trukket stærke Vexler paa. En Franskmand slog op for Far sin Reisebog, hvori en Ven havde skrevet paa Engelsk : » Præst Flood, Hitterdal, godt Herberge.» Hitterdals ærværdige Stavekirke og Øvre-Thelemarkens Seværdigheder, Rjukan og Gausta, trak mange Reisende gjennem Hitterdal. Medens mange af disse ofte kom helt uleiligt og var til liden Hygge, gjæstedes Hitterdal Præstegaard ogsaa af mange dyrebare Herrens Venner baade af Læg og Lærd, der kom for at styrkes ved Samtale med mine Forældre, og det glædede disse sig hjertelig over. Fa’r kunde dog ikke nyde et saadant Besøg alene; Vedkommende maatte aflægge et Sandhedens Vidnesbyrd for en i Hast sammenkaldt Forsamling. Mine Forældre maatte ofte sande Guds Ord : «Glæmmer ikke Gjæstfrihed, thi saaledes have nogle herbergeret Engle;» særlig søgte troende Lægfolk hen til Hitterdal. Allerede i Rakkestad havde en ærværdig apostolisk Lægmand været Fa’r til stor Velsignelse, og paa Findøen stiftede han Bekjendtskab med John Haugvaldstad og gamle Siqveland, hvilke begge han skyldte meget. Tidlig var det gaaet op for Fa’r, at Lægfolket har Ret og Forpligtelse til at forkynde Guds Ord. Confessionen’s § 14 udlagde han, som Overskriften ogsaa lyder, om det kirkelige Embede, men saa i Lægfolkets Forkyndelse af Guds Ord, kuns den broderlige Formaning, som enhver Kristen er kaldet til at udøve, og som flyder med Nødvendighed af en ret Kjærlighed til de dyrekjøbte Sjæle. Ved større og mindre Møder har han hævdet denne sin Anskuelse, der har vundet mere og mere Anerkjendelse. Kun ønskede min Fader, at ubekjendte Mænd skulde medhave fra sit Hjem Vidnesbyrd fra kjendte Kristne, for at de, saavidt menneskelige Øine kunde se, førte et kristeligt Liv, havde gjennemgaaet en sand Omvendelse og var ikke uden Gaver til at forkynde Ordet.\nVed Ankomsten til et Prestegjeld skulde de henvende sig til vedkommende Prest, for af denne at prøves og berette sin Hensigt med Ankomsten. Endvidere ønskede han, at Skriftlæsningen skulde danne Tyngdepunktet af de opbyggelige Sammenkomster. Han anbefalede ogsaa Læsning af gode Predikenbøker, særlig Luthers og Gossners Predikensamlinger. I den ved Pastor Lammers vakte Bevægelses Tid mindes jeg hyppige Besøg af bekymrede og foruroligede Sjæle fra flere Egne af Thelemarken. I Bamble havde min Fader stødt sammen med Lammers; dette Bekjendtskab fornyedes, da de blev Prester i samme Provsti, og der opstod et fortroligt Venskab mellem dem; begge havde Øie for Kirkens Brøst, og begge ønskede broderlig Opbyggelse paa det uforfalskede Guds Ords Grundvold. Min Faders store Ydmyghed bragte ham dog til altid mistænksom at granske sit Liv og Embedsgjerning, og Resultatet deraf blev stedse for ham, at han var en unytti Tjener. Desmere frygtede han, da flere i Skien begyndte at hæve Lammers til Skyerne, og han advarede kjærlig Lammers mod den Smigreriets og uforstandige Ros’s Virak, der daglig bragtes ham. Lammers’ Udtrædelse var for Fader et overordentlig haardt Slag. Han havde aldrig grædt saa bitterlig som ved Lammers’ Avskjedsprediken i Skiens Kirke, vidnede han ofte. Jeg skulde have stor Grund til at tro, at min Fader i denne Tid var til god Hjælp for flere, som var nær ved at hildes i Frimenighedens Vildfarelser, idet han strax indsaa det uholdbare Skraaplan, hin Menighed havde stillet sig paa i sin Lære om Daaben, der gjorde, at de enten maatte vende tilbage til den evangelisk-lutherske Lære, eller konsekvent havne i Baptismens Arme, hvilket Spaltningen i Menigheden jo ogsaa snart beviste. Foruden de, der søgte ham personlig, kom der skriftlige Forespørgsler fra mange Kanter om Oplysning i vanskelige Forholde, og min Fader besvarede samvittighedsfuldt alle slige Henvendelser. Hele Fa’r’s Embedsfærd frembyder den rastløse utrættelige Arbeider, om hvem det kunde anvendes : «Naar vi gjør det Gode, lader os ikke blive trætte.»\nMin Moder, der som en trofast og ligesindet Støtte har delt Ondt og Godt med ham i 37 Aar, har i hele denne Tid aldri hørt Fa’r, om han end blev hentet paa de ubeleiligste tider af Døgnet eller Aaret, og kunde være nog saa træ, lade falde saameget som den Ytring : «Skal jeg atter ud at Reise !» Han var færdig strax og kunde klare sig med liden Hvile og Søvn. I fast Tro til Guds Ords Kraft skammede han sig ikke ved Evangeliet om Kristo; thi han havde erfaret paa sig selv, «at det var en Guds Kraft til Salighed». Han omfattede sin Hjord med den største Kjærlighed; den Ve og Vel laa ham altid paa Hjerte. Under dette gik han ofte i Rette med sig selv og fandt stedse, at han var den unyttige Tjener, ja skyldig 10000 Talenter, og han vidste derfor intet andet end ydmygt at kaste sig ned for Herren i Støvet og erkjende sin Gjæld og Uformuenhed til at betale.\nVi haabe af Guds Naade, at han har fundet det eneste, han ønskede at vide iblandt os, Jesum Kristum den korsfæstede (2.Kor. 2,2.), og at Daniels Ord, 12.3 : ”Lærerne skulle skinne som den udstrakte Befæstnings Skin, og de, der førte Mange til Retfærdighed, som Stjernerne evindelig og altid,” vil opfyldes paa ham.\nI det daglige Liv udviste Fader stedse et jevnt Alvor, parret med stor Venlighed og Blidhed. Han var, om han kom nok saa træt hjem fra Embedsreiser, lige venlig og aandsfrisk / han tog gjerne Del i en uskyldig Spøg og gav flere kvikke Indfald tilbedste. Det var ham meget om at gjøre at vise Udenforstaaende, at den sande Gudsfrygt ikke bør gjøre den kristne mørk og frastødende, men netop glad og fornøiet, at alle kan se, at den har det godt, som har Fred med Gud i sit Hjerte. Han forstod godt, at en mørk og bedrøvet Sindsstemning var den nærmeste Følge af, at Synet var aabnet for Hjertets Fordærvelse og den forspildte Naadetid, men han vilde, at enhver Kristen skulde kjæmpe sig gjennem dette Stadium til sand Fred og Glæde og søge at lade dette fremtræde i det Ydre uden derfor at blive letsindig eller føie sig efter Verden.\nMin Faders Begravelse.\nPaa Aarets næst sidste Dag skulde hans afsjelede Legeme stedes til Gravens stille Hvile. De 2 Virkedage, der vare tilovers mellem Juleaftenen og Begravelsesdagen, var flittig bleven benyttet af kjærlige Hænder i Menigheden, som havde reist 2 smukke Æresporte og plantet en tæt Allee af Granbuske fra Præstegaarden til Kirken. Kirken var festlig prydet, idet hele Alteret og Predikestolen var indklædt med Sort, hvorpaa hvide Sølvstjerner vare indsyede. Rige Festons af Krandse omgav Kordøren, samtlige Støtter under Koret og langsmed hele dette. I Kordøren vare to mægtige Graner plantede, mellem hvilke Fa’rs Navnetræk i Grønt var anbragt. Dagen før Begravelsen indfandt en Mængde Unge og Gamle, Mænd og Kvinder af Menigheden sig for at tage Afsked med sin Lærer, der laa i en stor Stue, iført sin Præstedragt.\nEn uoverskuelig Mængde havde samlet sig paa Begravelsesdagen. Efter Afsyngelse at en Salme sagde min Faders Ven og Nabopræst her og i Thelemarken, Provst Landstad, ham et kjærligt Farvel, mindede Menigheden om Afskedens og Gjensynets Betydning og bragte os Slægtninge et kjærligt Trøsteord. Den med utallige Blomster oversaaede Kiste blev derpaa af Hedrums Skolelærere baaret ud af Lighuset til den første Æresport, hvor Kommunalbestyrelsen tog den og bar den til Kirken. Her talte Provst Klem, selv dybt greben og gribende over de Ord : «Hjælp Herre, en From er borte», og fremholdt et klart Billede af, hvad det vil sige at være en From. Han skildrede dybt bevæget de vigtigste ydre Omstændigheder ved Fa’rs Liv og hans Virksomhed for Missionen og bad Menigheden lægge sin nu bortfaldte Hyrdes alvorlige Formaninger paa Hjerte. Under dæmpet Orgelmusik bar Laurvigs Provsties tilstedeværende Prester Ligkisten ud af Kirken, hvor den ved Udgangen modtoges af Skolelærerne og bares hen til Graven. Saavidt jeg formaaede, bragte jeg her min Fader en kort Afskedshilsen, knyttet til 2. Kong. : «Kjære, lad en dobbelt Andel af din Aand komme over mig» og indviede hans Støv til Gravens Hvile.\nSalige ere de Døde, som dø i Herren !


Sony Xperia E4: Billig, men stærk | MyTrendyPhone Blog\nHome Andet\tSony har lanceret Xperia E4\nwritten by Thomas Christensen February 12, 2015\nDen 10. februar 2015 præsenterede Sony Mobile sin nye smartphone – Xperia E4.\nMed Xperia E4 ønsker vi at tilbyde folk nogle af de allerbedste Sony-funktioner de kan forvente, til en meget konkurrencedygtig pris og med enestående brugervenlighed, fortalte Tony McNulty, Vice Præsident i Value Category Business Management-afdelingen i Sony Mobile Communications. Hvis du leder efter en billig og “let anvendelig” mobil, som alligevel har gode specifikationer, kan netop denne model være et godt valg.\nBrugervenlig og billig mobil med gode specifikationer\nSony Xperia E4 har en 5-tommers skærm med en opløsning på 540 x 960 pixels (cirkat 220 dpi pixeltæthed), et 5-megapixels hovedkamera, et 2-megapixels frontkamera, et 2300 mAh Li-Ion batteri, 8 GB intern hukommelse og 1 GB RAM. Mobilen vil være tilgængelig i sort og hvid, og den kører Android 4.4.4 (KitKat). Alt i alt kan man sige, at Xperia E4 er mere end nok til almindeligt brug. Og den har nogle smarte funktioner fra Sony, som f.eks. Battery STAMINA-indstilling.\nP.S. Glem ikke at tjekke Sonys promovideo:\niPhone 5C – den mest farverige smartphone fra...\nGå foråret og sommeren i møde med moderigtigt...


Om Huslejenævn · Startportal\nHuslejenævn & Beboerklagenævn\nHuslejenævn.dk er din centrale adgang til at få kendskab til afgørelser, som er truffet af huslejenævn og beboerklagenævn. Du kan bruge huslejenævn.dk, uanset om du som almindelig borger, lejer, udlejer, advokat, repræsentant for pressen eller fx som medlem af et huslejenævn ønsker at orientere dig om, hvad huslejenævnenes praksis er inden for et emne eller en problemstilling inden for lejelovgivningen.\nDe afgørelser, som offentliggøres, er et udvalg af principielle afgørelser fra de større husleje- og beboerklagenævn fra perioden 2009 til 2022. Huslejenævn.dk bidrager dermed til at øge retssikkerheden for borgerne og til at skabe en mere ensartet retstilstand i afgørelser landet over.\nHuslejenævn.dk fungerer ikke i sin nuværende form som et huslejeregister, hvor du kan få oplysninger om lejeniveauet i private udlejningsboliger i et bestemt område. Som følge af politisk aftale af 30. januar 2020 mellem regeringen (Socialdemokratiet), Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet er det dog besluttet, at der skal etableres et huslejeregister for at øge gennemsigtigheden i lejeniveauerne.\nTil formålet er der blevet afsat midler på finansloven i 2022 og 2023, og når udviklingsarbejdet er færdigt, vil det nuværende site blive afløst af et nyt, som udover at vise nævnsgodkendte lejeniveauer ligeledes forventes at gøre samtlige nævnsafgørelser tilgængelige for offentligheden.\nHuslejenævn.dk drives i fællesskab af Bolig- og Planstyrelsen og Grundejernes Investeringsfond.\nHvis du har spørgsmål til en konkret ejendom, skal du rette henvendelse til husleje- eller beboerklagenævnet i den kommune, hvori ejendommen ligger. Du kan finde kontaktoplysningerne på kommunens hjemmeside. Det lokale nævn kan bl.a. vejlede om sagsbehandling, praksis mv. i forbindelse med konkrete tvister mellem lejeren og udlejeren. Har du spørgsmål vedrørende en konkret afgørelse fra et nævn, skal du også rette henvendelse til det lokale nævn.\nDenne hjemmeside anvender udelukkende cookies til tekniske, nødvendige formål. De lagres på den enhed, fx pc, hvor du tilgår hjemmesiden. Ingen cookies gemmer personoplysninger, herunder ip-adresser. Der anvendes op til 11 cookies, som alle fjernes, når du lukker din browser, samt en enkelt cookie, som opbevares i 90 dage.\n© 2022 Bolig- og Planstyrelsen | Carsten Niebuhrs Gade 43 | 1577 København V | CVR: 42125741


Fødselshåndbogen Af Hanna S. Úlfsdottir → Køb bogen billigt her\nFødselshåndbogen - Hanna S. Úlfsdottir - Bog\nAf Hanna S. Úlfsdottir m.fl.\n– Hjælper dig til at føde på din måde\nFødselshåndbogen fortæller, hvordan man kan forberede sig på og komme bedst muligt igennem fødslen. Det er en god bog at blive klog og tryg af.\nFokus er på den gode og normale fødsel, som størstedelen af gravide – heldigvis – oplever. Men undtagelserne bliver også beskrevet, så man kan forberede sig bedst muligt på dem. Forfatterne kommer med tip til partneren om, hvordan denne bedst kan støtte og lindre undervejs. Og her er afsnit om kejsersnit, komplikationer og hvordan man håndterer disse, om mental forberedelse, tvillingefødsel, smertelindring, amning og den første tid som forældre. Også angst i tiden op til fødslen og risikoen for efterfølgende fødselsdepression har fået plads i bogen. Her er også afsnit om, hvordan kroppen fungerer under fødslen og om de enkelte trin i fødslen. Læseren finder desuden cases samt forklaringer på en række medicinske udtryk, så man nemmere kan forstå sin journal.\nBogen henvender sig til kommende forældre samt alle, der arbejder med gravide og fødende. Forfatterne er alle jordemødre og driver sammen kursusvirksomheden Tre Jordemødre.\nGynækolog Else Skytte Christensen har bearbejdet bogen til danske forhold.\nFakta om Fødselshåndbogen\nHanna S. Úlfsdottir, Linn Eriksson, Hanne Fjellvang\nFødsel, Fødselshåndbogen, Studiebøger, Bog\nVed Internethandel er det meget vigtigt, at sikkerheden er i top, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Så når du handler og foretager betaling online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nDe 30 dages fuld returret er selvfølgelig gældende for alle varer hos Gucca. Det betyder ganske enkelt, at hvis du har fortrudt købet, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske varen, kan du uden dårlig samvittighed sende din vare retur til os, herefter vil du få dine penge refunderet. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, før du vælger at sende dit produkt tilbage til os.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du som kunde modtager dit produkt hurtigt og sikkert. Det medfører, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Den nøjagtige lagerstatus er tydelig ud for hver enkelt vare. Vi er klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til lagerstatus og leveringstid.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge mellem forskellige betalingsmetoder. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er naturligvis den du skal gøre brug af. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsform du vælger. I vores FAQ kan du se en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Benytter du betalingskort, så har du den fordel, at pengene først trækkes fra din bankkonto, den dag dit produkt sendes afsted til dig.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til vores webshop, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Vi er åben for henvendelse på hverdage imellem kl. 10-15, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at tracke din ordre hele vejen til du modtager den. Efter gennemførsel af købet kan du besøge din ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår vi afsender din pakke. Du får besked via e-mail, når din pakke forlader vores lager og er på vej til dig.\nNiveau: alment niveau. Detaljeret redegørelse for, hvad der sker i moderens krop op mod fødslen, stadierne under fødslen og selve forløsningen. Med råd og information om smertelindring, [...] komplikationer og den første tid efter fødslen\nDin anmeldelse af Fødselshåndbogen\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_pædagogik,børnogforældre path_bog_fødselshåndbogen


Limousinekørsel i Mesinge – Book lige her\nLeder du efter limousinekørsel i Mesinge? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige lækre biler ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette limousine i Region Syddanmark som kan komme til 5370 Mesinge. Vi har en række gode af slagsen i Kerteminde Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nAdskillige webbutikker i Danmark foreslår i vore dage et stort udvalg af leveringsudgaver. En der er meget anvendt er i dag pakkeshoppen, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente din nyindkøbte vare lige præcis når det passer ind i din kalender. Leveringstypen er altså temmelig smart, samt endda også den prisbilligste leveringsmodel.\nDu bør alternativt prøve at vælge levering hjem til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Denne viser sig en gang i mellem en smule mere omkostningsfuld, men samtidig super fleksibel. Den billigste leveringsudgave af Limousinekørsel i Mesinge vil dog til enhver tid være at hente ordren selv, men den mulighed stiller krav om at du er tæt på Limousinekørsel i Mesinge internet shoppens hjemsted.\nAntal dages levering er jo temmelig central såfremt du står og skal bruge dine nye produkter omgående, så herved er det ret vigtigt at du gransker den forventede leveringstid for den aktuelle vare.\nEn stor portion Limousinekørsel i Mesinge online webshops stiller garanti om levering på næste hverdag på masser af varer, hvilket dog regnes ud fra at ordren placeres inden et konkret klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få Limousinekørsel i Mesinge fikset før pakkemedarbejderne drager hjemad.\nNogle få internet outlets tilbyder gratis fragt, men for det meste afkræver det at du aftager for et fastslået beløb. Alternativt bør man foretrække den mest prisbevidste fragtmulighed, hvilket i de fleste tilfælde – ligegyldigt om man befinder sig tæt på Køge, Frederikshavn eller Fredensborg – er at få bragt bestillingen til et afhentningssted.\nDet er i dag vældig simpelt for alle at søge sig frem til priser på Limousinekørsel i Mesinge fra diverse internet shops, og på grund af dette har langt de fleste online forhandlere været presset til at at presse salgsværdien på mange af deres produkter – til drenge og piger, og endvidere også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nTrods dette kan det immervæk blive gavnligt at eftergå et par online varehuse efter Limousinekørsel i Mesinge tilbud før du gennemfører din bestilling, så du er skråsikker på at få den mindst kostelige pris.\nDu bør bare ikke overse, at hvis en shop sælger Limousinekørsel i Mesinge til salg for en udsalgspris der anses for grænseløst billig, så kan det mange gange være et symbol på en fup webshop. Bestillinger med betalingskort er heldigvis indbefattet af en orden, som bistår dig imod uægte online varehuse.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du udnytte en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, ifald du hellere vil afbetale omkostningerne ude i fremtiden.\nForud for at folk shopper Limousinekørsel i Mesinge hos en e-forhandler behøver de til hver en tid kigge på e-shoppens handelsaftale, dog er det normalt ikke super spændende.\nEt nemt alternativ kan være at efterse om e-handlen er medlem af e-mærke ordningen, fordi det kan være et signal om at internet forretningen imødekommer gældende dansk lovgivning, og at e-butikken regelmæssigt besøges af jurister som er inde i vedtægterne på området. Derudover tilbydes du anledning til at blive assisteret, når du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din shopping.\nLigeledes kan det anbefales at kunden er opmærksom på de mest vedkommende reglementer der kan influere på bestillingen, fx den ombytningspolitik på Limousinekørsel i Mesinge internet forretningen garanterer. I den sammenhæng er det i øvrigt afgørende, at man stadig bevarer sin faktura, således man til enhver tid kan bekræfte sit køb, ligegyldigt om du er på udkig efter et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembyder nogenlunde tiltalende løsninger til at gennemsøge en række nuværende brugeres anmeldelser og af den grund foreslåes det, at du kigger på e-shoppens Limousinekørsel i Mesinge bedømmelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook resulterer i endvidere altid hæderlige metoder til at få indsigt i online forretningens kundefokus. Foruden det ses endda e-forhandlere hvor det er muligt at meddele en vurdering af deres købsoplevelse, som tillige må drages fordel af til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har tætte samarbejder med et hav af butikker på nettet da vi publicerer virksomhedernes produkter, og får betaling under forudsætning af at de besøgende vi sender videre fuldfører en transaktion.\nOplysninger angående Limousinekørsel i Mesinge og online butikker vedligeholdes hyppigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod korrektioner der er udarbejdet efter at vi sidst opdaterede de anvendte data.


Stegegaffel i stilrent design\nOfte købt sammen med Stegegaffel\nStort skærebræt i egetræ med skridsikre gummidutter\nDen klassiske stegegaffel er en af de mest anvendte redskaber i køkkenet, når der skal skæres flotte skiver af din steg. Men selv med en rigtig skarp køkkenkniv kan opgaven virke næsten umulig, hvis ikk du har en god stegegaffel til at holde styr på kødet når du skærer.\nMen lad dig ikke narre af de navnet “stegegaffel” for den kan nemlig også bruges til andre opgaver, som du står overfor i køkkenet. Vi her hos QKnives har erfaret, at stegegaflen også er rigtig god til at røre rundt i gryden når du koger pasta, så pastaen ikke klumper sammen under kogning. Men den kan også bruges til noget så simpelt som at vende/røre rundt i din salat inden den skal serveres.\n28,5 CM LANG - PERFEKT TIL UDSKÆRING AF STEG\nMed sine 28,5 cm er stegegaffelen rigtig god når det kommer til, udskæring af en steg - også de lidt større af slagsen. Selve “spyddene” på stegegaflen udgør 15,5 cm, derfor kan de blive stukket rigtigt langt ned i stegen, hvilket giver det perfekte greb til udskæringen. Derfor sørger man for, at stegen ikke bliver rykket rundt på sit skærebræt. Dog kan stegegaffelen også sagtens anvendes til, at skære almindelige bøffer, hvor man bare bruger spidsen af den til forsigtigt, at holde bøffen nede og på plads. Derudover er stegegaflen også god til, at vende en steg i enten en gryde, et fad i ovnen eller på grillen.\nSTAINLESS STEEL OG ET SKÆFTE I IBENHOLT TRÆ\nStegegafflen er lavet i stainless steel (rustfrit stål) og ibenholt træ. Selve stålet gør, at stegegaffelen er aldeles modstandsdygtig overfor rust, og derfor holder sin flotte skinnende overflade i lang tid.\nSkæftet fremstår i det klassiske Ibenholt træ, som er en mørk træsort. Selve træet har en høj tæthed, hvilket gør, at det er forholdsvist vandafvisende. Det betyder også, at skæftet holder til at blive vaske op rigtig mange gange uden at det går ud over det flotte “look”.\nJapansk Knivsæt - The Basic Set - Original Series


Engbæk's Familie: Anders Ingvard Gert og Anna Margrethe Heinriette Vilhelmine Jensen\nLaust Nielsen Gert Helene Marie Andersen Carl Johan Nielsen Hansen Jensine Thomine Jensen\n1850 - ? 1866 - ? 1873 - 1959 1873 - 1939\nAnders Ingvard Gert Anna Margrethe Heinriette Vilhelmine Jensen\nFødt: 10. april 1892 i Års By og Sogn Født: 12. august 1895\nDød: ? Død: 15. november 1977\nGift 1. gang: 9. maj 1915 Gift 2. gang med Hjalmar Osvald Svendsen\nBørn: Grethe Gert og Ellen Gert\nAnders Ingvard Nielsen blev født den 10. april 1892 og døbt den 28. april 1892. Forældrene var indsidder Laust Nielsen (Gjerth) og hustru Helene Marie Andersen, 26 år, Års By. Fadderne var skomager Jens Kristian Svendsens hustru, husmand Kristen Poulsens hustru, forpagter Jens Amtoft Andersen, fragtmand Søren Nielsen, skrædder Jens Kristian Kristensen, alle i Års. Navnet ændret til Anders Ingvard Gert ifølge navnebrevis af 30/1 1905 [Års Sogn, kirkebog for 1892 - 1897 side 1 opslag 2] Anne Margrethe Henriette Vilhelmine Jensen blev født den 12. august 1895 og døbt den 8. september 1895. Moderen var ugifte Jensine Thomine Jensen, 22 år, Nytorv. Fadderne var arbejdsmand Frederik Poulsen og hustru Laurine, Frederikshavn, og (moderens søster) pige Oline Christine Cathrine Jensen, Skærum. Moderen var på ti-månedersdagen i Ålborg [Frederikshavn, kirkebog for 1892 - 1896 side 149 opslag 144]\nVed folketællingen i 1901 boede Anders Ingvard Gerts fader og søstre i Års:\nLaust Gert, født den 17/1 1850 i Lundby Sogn, enkemand, husfader, fiskehandler\nMarie Gert, født den 23/8 1887 i Års, barn\nMagrete Gert, født den 15/6 1890 i Års, barn\nVed samme folketælling i 1901 boede Anders Ingvard Gert hos sin gudfader i Års:\nJens Andersen Amtoft, gift, husfader, landbrug, gårdejer\nChristine Gudiksen, gift, husmoder\nAnders Ingvard Nielsen, født den 10/4 1892 i Års, plejebarn\nAnders Ingvard Gert blev konfirmeret den 22. april 1906. Forældrene var indsidder Laust Gert og hustru Helene Marie Andersen [Års Sogn, kirkebog for 1902 - 1906 side 112 opslag 113] Anna Margrethe Henriette Vilhelmine Jensen blev konfirmeret den 3. oktober 1909. Hun var datter af ugifte Jensine Thomine Jensen og udlagte barnefader var former Heinrich Vilhelm Schlütter. Moderen er nu gift med vandfører Carl Johan Nielsen Hansen [Frederikshavn, kirkebog for 1909 - 1913 side 59 opslag 62]\nUngkarl og maskinarbejder Anders Ingvard Gert, 23 år, og pige Anne Margrethe Henriette Vilhelmine Jensen, 19 år, blev gift den 9. maj 1915. Forloverne var Carl Johan Nielsen Hansen og cigarhandler Karl Leander Jensen [Frederikshavn, kirkebog for 1914 - 1917 side 116 opslag 109]\nAnders Ingvard Gert og Anna Margrethe Heinriette Vilhelmine Jensens børn var:\nGrethe Gert blev født den 12. august 1915 og døbt den 26. september 1915. Forældrene boede i Danmarksgade 16. Moderen bar barnet. Fadderne var forældrene, enke Kathrine Olsen af Tårs og trossefører Carl Johan Nielsen Hansen af Frederikshavn [Frederikshavn, kirkebog for 1909 - 1916 side 243 opslag 238]\nGrethe Gert blev konfirmeret den 6. oktober 1929. [Frederikshavn, kirkebog for 1927 - 1930 side 88 opslag 89]\nEllen Gert blev født den 2. december 1918 og døbt den 23. februar 1919. Forældrene boede i Asylgade 3. Moderen bar barnet. Fadderne var forældrene, trossefører Carl Johan Nielsen Hansen og hustru Jensine, alle fra Frederikshavn [Frederikshavn, kirkebog for 1916 - 1922 side 171 opslag 173]\nEllen Gert blev konfirmeret den 9. april 1933. Forældrene boede i Asylgade 1 [Frederikshavn, kirkebog for 1933 - 1939 side 105 opslag 108]\nI 1921 boede familien i Asylgade 3a, 3. sal, Frederikshavn:\nAnders Ingvard Gert, født den 10/4 1891 i Års, gift, husfader, havnearbejder, tilflyttet i 1912 fra Ålborg\nAnna Margrethe Henriette Vilhelmine Gert, født den 12/8 1895, gift, husmoder\nGrethe og Ellen Gert\nI 1925 boede familien i Asylgade 3b, 2. sal til venstre:\nAnders Ingvard Gert, gift, husfader, montør, maskinarbejder\nAnna Margrethe Gert, gift, husmoder\nGrethe og Ellen Gert, barn\nKaretmager Hjalmar Osvald Svendsen og fraseparerede Anna Margrethe Henriette Vilhelmine Gert Hansen, Danmarksgade 14, blev borgerlig viet den 2. november 1929 i Frederikshavn.\nUlla Svendsen blev født den 31. marts 1929 på Hjørring Sygehus og døbt den 26. januar 1930 i Frederikshavn Kirke. Noteret i Frederikshavns Kirkebog den 29. august 1929. Fadderne var kommis Arthur Jensen og hustru Ida og forældrene.\nI 1930 boede familien i Asylgade 1, 2. sal. De havde boet året før i Danmarksgade 14:\nHjalmar Osvald Svendsen, karetmager, gift den 2. november 1929\nAnna Margrethe Svendsen, husmor\nUlla Svendsen, født den 31. marts 1929 i Hjørring\nBirte Jensen fortæler om sin mor, hendes første mand og deres to døtre:\nCarl Johan Hansen var ikke min mor, Anna Margrethe Heinriette Vilhelmine's rigtige far. Af min mors dåbsattest fremgår det, at hun er født den 12. august 1895 i Frederikshavn, og hun var døbt den 8. september 1895. Ved forældrenes fulde navn står der: Ugifte Jensine Thomine Jensen. Hun blev altså ikke adopteret af bedstefar. Hendes rigtige far var tysker og hed Schlütter. Deraf navnet Heinriette og ikke som det danske navn Henriette.\nMin mor blev først gift med Gert, som var cykelhandler. Hun fik med ham Grethe og Ellen. Efter hvad de har fortalt, fandt han en anden, som han "forgyldte", så der ikke rigtig var noget tilbage til at forsørge mor, Grethe og Ellen for, så de blev skilt. Jeg mener, at han derefter bosatte sig i Randers.\nGrethe Gert er født den 11. august 1915 i Frederikshavn. Hun blev udlært på kulgrossererens kontor på Kirkepladsen. Hun måtte ved siden af kontorarbejdet udføre forskellige pligter så som at vaske bil, være med til at sylte bær og lignende. Hun arbejdede sammen med Jens Marius's børn, Kirsten og Jørgen. Hun blev forlovet med Niels Børge Petersen fra Frederikshavn. De tog til Helsingør, hvor de blev gift den 16. december 1939.\nUngkarl, skibsbygger Niels Børge Petersen, Kongensgade 23, født i Frederikshavn den 23. oktober 1917 som søn af snedkermester Johannes Christian Petersen og hustru Dorthea Frederikke Hansen, Frederikshavn, og ungpige kontorassistent Grethe Gert, Søndre Strandvej 20, blev viet den 16. december 1939 i St. Olai Kirke [Helsingør Domkirkes Sogn, kirkebog for 1928 - 1941 side 244 opslag 247]\nGrethe arbejdede på kontoret på gummifabrikken Tretorn og senere på Hærens kontor på Kronborg, hvor hun var, indtil hun stoppede på arbejdsmarkedet. Børge uddannede sig til ingeniør og var meget ude at rejse indenfor A. P. Møller, og han sluttede sin karriere som beskæftigelseskonsulent i Helsingør. I en sen alder besluttede de sig for at flytte tilbage til Vendsyssel. De købte hus i Elling. Grethe havde dårligt blodomløb i benene. Hun fik en betændt negl på storetåen på grund af, at den var nedgroet. Man kunne ikke få bugt med betændelsen på grund af det dårlige blodomløb. Derfor fik Grethe det ene ben amputeret 3 - 4 år efter de var flyttet til Elling. Derefter klarede hun sig ret godt, men hun kom dog aldrig til at gå, men hun sad i kørestol. Hun døde den 12. februar 1994. Børge klarede sig nogenlunde som enkemand, men han fik forskellige skavanker og blev en del dement. Han døde den 2. april 2000. De ligger begge begravet i en urnegrav på Elling Kirkegård. De var barnløse.\nEllen Gert blev født den 2. december 1918 i Frederikshavn. Ellen blev også kontoruddannet. Hun var i sin pure ungdom ansat som barneplejerske / hjælpelærerinde på en stor gård i Midtjylland. Ellen havde udlængsel, og til sin mors store sorg drog hun til Berlin før Den anden Verdenskrig og fik arbejde på Siemens fabrik. Men som krigen skred frem, blev det for farligt at bo der, men hun kom ud af Berlin i sidste øjeblik, inden al trafik brød sammen. Hun havde mødt en mand, Walter Suckow, som tog med til Danmark, hvor de blev gift. Ellen boede hos far og mor, mens Walter boede i flygtningelejren på Kirkepladsen. Efter krigen tog de tilbage til Tyskland. De blev skilt, da det viste sig, at han i forvejen havde kone og børn. Ellen tog til Düsseldorf, hvor hun arbejdede forskellige steder, indtil hun fik arbejde på en stor klinik, et sygehus. Ellen mødte sin anden mand, Josef Farber. Jeg kan ikke huske, hvornår de blev gift. Josef var ansat ved amtet i Düsseldorf. Han har sammen med Ellen besøgt Danmark mange gange i anledning af sommerferie, runde fødselsdage, konfirmation og lignende. Ham var vi meget glad for, hele familien. De købte en grund i en lille landsby, Reifferscheid, ca. 50 km fra Düsseldorf. Der byggede de et dejligt hus, som de brugte til ferier og weekender, men de flyttede permanent derned, da de blev pensionister. Josef døde for cirka 12 år siden, i 1989, og Ellen boede alene i huset, som hun var meget glad for. Vi har hele familien besøgt hende der, mens hun også mange gange var hos os i Frederikshavn. De sidste par år hun levede, havde hun det ikke så godt. Jeg rejste mange gange alene ned til hende de sidste par år, og jeg var da heldigvis også hos hende, da hun stille sov ind på et hospice den 14. juni 2000. De ligger begge begravet i en urnegrav i Reifferscheid. Ellen blev knap 82 år gammel. Også hun var barnløs\n© Frode Engbæk Web-editor: frode @ engbaek . com Sidst opdateret: 09-Feb-2019


Cirkus Trapez fejrer, at cirkus fylder 250 år – Cirkus Trapez\napril 9, 2018 cirkustrapez\nCirkus Trapez fejrer, at cirkus fylder 250 år\nCirkus Trapez hylder cirkusmagien og dedikerer det nyeste fortryllende show til det moderne cirkus.\nCirkus som det kendes i dag startede helt tilbage i 1768. Dette var i perioden efter syvårskrigen, hvor krighestene stadigvæk skulle holdes aktive og i træning. Dette blev de så, og der kom ofte et publikum og så til, for de trænende ryttere blev dygtigere og mere sjovere med tiden, og de kunne underholde publikum så gevaldigt, at folk begyndte at betale penge for at se dem.\nSir Philip Astley (1742-1814) skillede sig ud fra mængden – han var den mest innovative, dygtige og fantastiske rytter, folk længe havde set. Han var en showman, der forstod, at disse opvisninger skulle foregå på en rund scene frem for en aflang strækbane – på denne måde havde publikum meget bedre overblik over kunstykkerne. Samtidigt så han mulighed for, at rytterne kunne skifte plads bag managen og holde showet interessant hele vejen igennem.\nI Amfiteateret i London opfandt Sir Philip Astley verdens første runde scene. Det er her navnet cirkus stammer fra: det er latinsk og betyder cirkel.\nMed tiden indså Sir Philip Astley, at publikum også trængte til variation under showet. Med tiden kom der musikere og gøglere til showet – hvilket hermed blev til cirkus i 1768 for præcis 250 år siden.\nCirkus Trapez har valgt at fejre cirkus med et helt fantastisk show her i 2018. Showet vil bære præg af gammeldags såvel som moderne cirkus-kunst.\nVil du vide mere om Cirkus Trapez?\nDu kan læse meget mere om Cirkus Trapez på hjemmesiden, Cirkusportalen, Wikipedia, Twitter, LinkedIn, Crunchbase, Opret.dk eller Erhvervsblog.\nPrevious Isabellas rejse frem mod Cirkus Trapez, pt. 3\nNext Hvordan rekrutterer man cirkusartister?


Nyheder By Administrator. | 22.09.14 | 10:06\nMatchfixing er efterhånden et kendt problem i sportens verden og også i Danmark. Men nu er der opstået en nemmere og mere sikker form for fodboldfusk - tilsyneladende også i Danmark.\nI stedet for at manipulere selve kampene ved hjælp af korrupte spillere eller dommere er kriminelle bagmænd begyndt at fifle med indrapporteringer fra opgørene, skriver Politiken.\n- Det er blevet en almindelig måde at fixe fodbold på. Faktisk er det lettere at gøre, da man ikke behøver bekymre sig om selve kampen.\n- Det er en billig, let og sikker måde at fixe på, siger forfatter og en af verdens førende matchfixingeksperter, Declan Hill, til Politiken.\nTalrige firmaer lever af at opdatere fra opgør helt ned til dansk serieniveau, så diverse bookmakere har mulighed for at udbyde en række spil. Man kan eksempelvis satse penge på resultatet, antal hjørnespark eller næste mål.\nFor de kriminelle er fidusen så at bestikke eller presse den person, der opdaterer live fra kampene til at indrapportere et forudbestemt antal gule kort.\n- Det er et udbredt og fremspirende problem, siger Fred Lord, leder af antikorruptionsenheden ved International Centre for Sport Security (ICSS), til avisen.\nPolitiken har kendskab til fire danske kampmeddelere, der har modtaget tilbud om at tjene gode penge for at fuske med indrapporteringen.\n- Så vidt jeg husker, snakkede han om, at jeg kunne tjene 20-30.000 kroner - det er altså mange penge i forhold til, hvad det giver at rapportere fra et opgør, siger en kampmeddeler, der ønsker anonymitet, da samme mand også har truet ham.\nAt Danmark er under angreb af den form for fodboldfusk, bekræfter Henrik Radich Otkjær, der leder sikkerhedsfirmaet SOF Academy og rådgiver danske idrætsforbund om matchfixing:\n- Jeg har talt med flere danske meddelere, der er blevet kontaktet af udenlandske mænd, som har forsøgt at bestikke danskerne til at indberette forkerte hændelser eller forsinke dem. Det kan både ske via sms, Facebook eller ansigt til ansigt.


Montering af anden type inverter og paneler end angivet på stamdata\nHvordan forholder man sig hvis man på stamdata til energinet har tilmeldt en type inverter og paneler, men så derefter monterer en andet type, både inverter og paneler?\nKan man gøre dette og bare melde til energinet at man har monteret anden type?\nRE: Montering af anden type inverter og paneler end angivet på stamdata\nJa, der er stadig frist til at montere efter gammel ordning.\nSv: RE: Montering af anden type inverter og paneler end angivet på stamdata\n(24-01-2013 22:10)povlhp Skrev: Ja, der er stadig frist til at montere efter gammel ordning.\nDet er ikke lige det spørgsmålet går på. Anlægget er tilmeldt før 20 december, så ja det kommer på den gamle ordning.\nDet jeg mente med fristen er, at du kan stadig nå at lave dit anlæg om inden fristen.\nTil august kan du ihvertfald ikke længere skifte til større komponenter.\nOvervejer at få mit anlæg registreret op. Har jo 300W +0 / -20% paneler :-) det burde give mindre risiko ved en senere paneludskiftning.\nJeg har spurgt Energinet.dk på mail, og svaret er klart NEJ. Det der er oprettet i stamdata registeret, SKAL monteres. Hvis ikke, er det en ny aftale og man får automatisk ikke den gamle men derimod den dårligere nye solcelleaftale. Det kan med andre ord ikke betale sig at lave om...\nMen hvis det er fejl kan de godt komme og skifte.\nJeg tror der er mange steder hvor tingene er tilmeldt forkert.\nDer var en periode hvor anlæg blev meldt færdig inden montering.\nOg du må vedligeholde anlæg og skifte defekte dele.\nNu handler min forespørgsel ikke om at ændre til større anlæg eller lign. Det handler kun om at jeg har tilmeldt et anlæg med Fronius inverter og Sharp paneler. Nu kan levererandøren ikke levere Sharp paneler mere og spørgsmålet er så om det er ok at montere Hyundai paneler i stedet for. Panelareal forbliver det samme og Watt på paneler er også det samme +/- 5W pr panel.\n(05-02-2013 04:20)viper Skrev: Jeg har spurgt Energinet.dk på mail, og svaret er klart NEJ. Det der er oprettet i stamdata registeret, SKAL monteres. Hvis ikke, er det en ny aftale og man får automatisk ikke den gamle men derimod den dårligere nye solcelleaftale. Det kan med andre ord ikke betale sig at lave om...\nDet er vel et logisk svar med et NEJ.\nFor at anlægget kan komme under de gamle regler skulle der laves en købsaftale inden 20 november og det anlæg der var købt skulle anmeldes inden 20 December.\nHvis du nu vil tilmelde et andet anlæg må det være fordi du ikke rent faktisk købte et anlæg den 20 november og derfor skal du logisk komme inde under de regler der er gældende for anlæg købt nu.\nDet er muligt er der var forhandlere der lavede pro-forma købs aftaler kort før fristens udløb. Men som myndighed er det Energinets ansvar at afvise sådanne anlæg hvis de bliver bekendt med det.\nDer kan være lidt grå zone omkring reparation af eksisterende anlæg og hvor meget der kan skiftes før det bliver et nyt anlæg men i dette tilfælde med et nyt anlæg der ikke er det samme som anmeldt burde det være klart at det er et forsøg på at omgå reglerne.\nSom du selv skriver, så skulle der laves en købsaftale men det betyder da ikke at anlægget skulle være leveret?\nNår der er leveringstid på et anlæg, så kan det vel sagtens blive leveret efter 20 december, så længe at det bliver sat op inden udgangen af 2013?\nJeg vil ikke tilmelde et andet anlæg. Anlægget er tilmeldt efter reglerne, men Sharp cellerne kan ikke leveres alligevel fra forhandleren. Det er det, det handler om. Ikke et forsøg om at snyde med noget\n(05-02-2013 19:04)hensan Skrev: Det er vel et logisk svar med et NEJ.\n(05-02-2013 20:09)kejser Skrev: Som du selv skriver, så skulle der laves en købsaftale men det betyder da ikke at anlægget skulle være leveret?\nJeg ville bede forhandleren rode dette ud og få forhandleren til over for energinet at redegøre for problemet da jeg ville se dette som et forhandler problem.\nDu har indgået en købsaftale med forhandleren der binder jer begge. Du er forpligtiget til at tage leverance og betale for det anlæg i har aftalt. Forhandleren på den anden side er forpligtiget til at levere det anlæg han har solgt.\nI bund og grund har du købt 3 ting: En inverter, Nogle paneler samt en tilslutnings aftale ved energinet. Dette er købt som en samlet pakke.\nDet viser sig nu at forhandleren ikke kan levere paneler men tilbyder at levere nogle tilsvarende - dette er sikkert fuldt acceptabelt for dig MEN forhandleren må også sikre sig at at han kan levere den sidste ting - din tilslutnings aftale.\nJeg kan ikke se andet end det er forhandleren der må tage problemerne med Energinet for at overbevise Energinet om at dette panel ombyt ikke er et problem. Kan forhandleren ikke dette må forhandleren leve op til sit ansvar og levere de paneler han oprindeligt solgte - dette selvom han muligvis har skiftet leverandør i mellemtiden og det derfor er problematisk eller dyrt for ham at levere de oprindelige paneler.\nDu ville hellere ikke acceptere at du bestilte en rød bil ved bilforhandleren kun for at konstatere at der blev leveret en blå bil. I sådan tilfælde ville det være for forhandleren at sørge for at der kom en rød bil eller en anden acceptabel løsning for jer begge.


Maler i Sønder Hurup ⇒ Indhent 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHvorfor indhente tilbud på maler Sønder Hurup?\nDer er et hav af gode grunde til at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en maler Sønder Hurup. Først og fremmest er det som nævnt ganske gratis og uforpligtende, så du har ikke noget at miste på det, tværtimod. Der kan nemlig være rigtig mange penge at spare ved at indhente flere tilbud på en god maler Sønder Hurup, da malermestrene udmærket godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave.\nVælger du at indhente flere forskellige tilbud på din maleropgave Sønder Hurup, kan du altså spare penge, og hvem er ikke interesseret i det?\nUd over at kunne spare penge på din opgave, fordi malerne konkurrerer med hinanden om at vinde din opgave ved vores partnertilbud, kan du nemlig også spare en masse tid på din maleropgave. Dette er ganske enkelt af den årsag, at du ikke skal bruge tid på at kontakte byens malermestre. Dette klarer vores samarbejdspartner for dig. Det eneste, du skal fokusere på, er at beskrive din opgave hos vores partner, når du udfylder formularen, og derfor kan du blot læne dig tilbage og afvente, at du vil modtage flere forskellige tilbud på maler Sønder Hurup. Beskriv nemt og hurtigt din opgave, det behøver ikke at tage mere end 5-10 minutter. Det er dog i denne situation vigtigt at huske på, at jo mere konkret og præcis du er, jo mere konkrete tilbud vil du modtage fra de dygtige malermestre Sønder Hurup.\nNår du vælger at gøre brug af vores partner, er du også sikret, at du kun modtager tilbud fra de dygtigste og bedste malere nær dig. Vi mener, at du har fortjent den bedste maler, og derfor har vi også valgt at arbejde sammen med vores partner, hvor der er orden i sagerne. Du fortjener det bedste, og vi vil gerne forbindes med en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sønder Hurup. Du skal have det bedste af det bedste, og det bakker vi selvfølgelig op om.\nDet er faktisk nemmere at indhente op til 3 tilbud på en maler Sønder Hurup end mange tror. Det hele starter med, at du skal klikke på knappen her på siden, så sender vi dig videre til vores partner, hvor du kan beskrive din opgave. Det er vigtigt, at du her husker på, at jo mere konkret og detaljeret, du er, jo mere konkrete tilbud vil du også modtage i sidste ende. Efter dette skal du egentlig ikke gøre mere end at afvente, at vores partner indhenter dine tilbud. Du kan altså frit læne dig tilbage og afvente. Der vil typisk ikke gå mere end et par dage, før du modtager dine tilbud på maler Sønder Hurup. Efterfølgende kan du frit sammenligne de forskellige tilbud med hinanden, så du er sikker på, at du får nogle tilbud, der matcher dine krav. Det er her en god idé at kigge på opgavens udførelse, deadline samt prisen, det giver lidt sig selv. Kig også lidt på materialer løn til maleren osv. Så let er det faktisk at indhente op til 3 tilbud på en god maler Sønder Hurup. Det er tilmed ganske gratis og uforpligtende.\nFaktisk er der ikke nogle, der som sådan ikke kan gøre brug af vores partner, hvis de ønsker at indhente tilbud på en maler i Sønder Hurup. Du kan gøre brug af servicen uanset, om du skal have malet dit kontor, din lejlighed, villa eller noget helt andet. Både private og virksomheder kan gøre brug af servicen, og det kan faktisk også give god mening at benytte den, når man er privat og også når man er virksomhed. Der er nemlig et hav af situationer, hvor man kan spare penge på sin maleropgave uanset, hvor man måske ikke lige tænker over det. Som nævnt er det ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud, og derfor er det en gratis måde for dig at spare penge på, hvem vil ikke gerne benytte sig af dette? Der er som sådan ikke nogle maleropgave, man ikke kan indhente et tilbud på. Der vil dog sandsynligvis være flere malere i Sønder Hurup, der byder ind på din opgave jo større den er, men mindre opgaver har bestemt også sin berettigelse.\nInden man står over for et projekt eller situation, hvor man skal male, giver det god mening at stille sig selv spørgsmålet, om man ikke bare selv kan måle. Det har både sine fordele og ulemper. Det vil uden tvivl være billigere, da du ikke skal betale løn til maleren. Dog vil det sandsynligvis ikke blive lige så godt, da du meget naturligt ikke har den samme erfaring med at male. Ønsker du et godt resultat, så kan det være en god idé at outsource opgaven til en dygtig maler Sønder Hurup. Ydermere tager det også noget tid at male, og det er en noget besværlig proces i forbindelse med afdækning med videre. Du skal heller ikke tænke på noget andet end at finde den rette maler, og her kommer vores partner ind i billedet og kan parre dig med de bedste malere Sønder Hurup. Tit vælger mange at outsource opgaven til professionel maler, og det har da også sine fordele.\nSelvfølgelig skylder vi dig også lidt en forklaring på, hvem vi i det hele taget er. Vi er en hjemmeside, der ønsker at give dig den bedste start på en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Sønder Hurup. Vi samarbejder med vores partner, der er et af de dygtigste firmaer i branchen til at indhente flere forskellige tilbud. Vi mener, at du fortjener det bedste, og derfor har vi naturligvis også valgt at arbejde sammen med nogle af de dygtigste i branchen, så du er sikret den bedste service og ikke mindst oplevelse med en maler. Vi vil gerne være den hjemmeside, man forbinder med en god oplevelse, og det skyldes valget af vores samarbejdspartner. Vi håber, at du vil gøre brug af vores service og af vores hjemmeside, og så vil vi gerne ønske dig held og lykke med dit malerprojekt med en maler Sønder Hurup!


Billige hoteller i Roseville fra 382 DKK/nat | Hotels.com\nHoteller med Billigt i Roseville\nSøg efter billige hoteller i Roseville\nHvornår besøger du Roseville?\nGå til kort over billige hoteller i Roseville\nLeder du efter billige hoteller i Roseville?\nRejser du til Roseville på et stramt budget, eller vil du bare ikke bruge alle dine rejsepenge på overnatning? Så tag et kig på Hotels.coms udvalg af billige hoteller i Roseville, Michigan.\nSørg for, at du får så meget for dine penge som muligt ved at sammenligne hotelpriser i hele Roseville, eller bare i de kvarterer, der passer bedst til dine behov. Vores detaljerede kort giver dig også mulighed for at finde et billigt hotel i Roseville tæt på transportmuligheder eller i nærheden af de seværdigheder, du planlægger at besøge. En anden god måde at få mest muligt ud af et begrænset budget på er at overnatte på et hotel i nærheden af Roseville. Dette forudsætter, at dine planer er lidt fleksible.\nHvis du gerne vil se, hvilke hoteller andre gæster fra Danmark foretrækker, kan du læse nogle af de 1164 anmeldelser for hoteller i Roseville. I øjeblikket er det mest populære hotel i Roseville Holiday Inn Express Hotel & Suites Roseville, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nVi hjælper dig med at drage fordel af vores bedste hoteltilbud og med at finde en billig overnatning i Roseville ved at vise dig alle tilgængelige rabatter, når du vælger dine datoer. Vi har altid nye tilbud, og vores udvalg indeholder hoteller til alle budgetter, så du kan være sikker på at finde et billigt hotelophold.\nØnsker du at få et endnu bedre tilbud på dit ophold i Roseville, kan du tilmelde dig vores loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Som medlem af programmet får du 1 bonusovernatning for hver 10 nætter, du overnatter på et deltagende hotel*. Det tager kun to minutter at tilmelde sig. Og glem ikke, at Hotels.com tilbyder prisgaranti, så du kan reservere hoteller til den lavest mulige pris.


Lonicera Pileata. Køb Liguster Gedeblad til bunddække her\nLiguster Gedeblad (Lonicera Pileata)\nBrug Liguster Gedeblad som bunddække\nLiguster Gedeblad, som også kendes under det latiske navn Lonicera Pileata, er en stedsegrøn busk, som oprindelig kommer fra det vestlige Kina. I Danmark bliver Liguster Gedeblad særlig brugt som bunddække under træer og ved husmure. Se også hele bunddække sortimentet i vores oversigt her.\n(Latin: Lonicera pileata)\nBeskrivelse: God bunddækkeplante, med tæt bred vækst. Den bliver 40-60 cm høj, og har blankt mørkt løv. Den er stedsegrøn, hvilket vil sige at den beholder bladene på om vi... Læs mere her »


valg af pille-stoker-fastbrændselfyr til 526m2 hus - Side 4 - Stoker Pro\nIndlæg af Mike N » 12 dec 2011 14:45\nJeg kan nu ikke se hvorfor en kombistoker ikke er noget for dig. Jeg har selv Twin Heat M20i og er rigtig glad for den. Det er nemt at fyre med træ, rigtig god adgang til brændkammeret. Fyre man med piller og kommer forbi fyrrummet smider man lige en håndfuld træ ind og så spare du lidt på pillerne. Kvaliteten er i top, servicen endnu bedre. 1400l beholder. Du skal kun have én enhed op, nu hvor du ikke har for meget plads. Den kan nemt brænde alt stokerbrændsel.\nHvad andgår akku skal du ikke vælge minimum, det giver kun bøvl. ca 70 - 100L pr kw kedel. Så du opnår en bedre komfort og ikke skal bo i fyrrummet når det fryser hårdest fordi der skal fyres hele tiden.\nIndlæg af t-staff » 12 dec 2011 16:55\nok jeg er os vild med en gejs stoker og har været oppe og se det mit problem bliver at kedel og magasin fylder for meget efter de mål jeg fik fra gejs. jeg har dummet mig ved at lave et fyrrum kun på 12m2\nIndlæg af Mike N » 12 dec 2011 17:27\nMin nabo har en Gejs og han er rigtig glad for den. Jeg syntes bare den virker for "billig" og knapt så nemt at arbejde med når man fyre med pind og når den skal gøres ren. Og prisen er ca den samme hvis man køber de ting til Gejsen som mangler i forhold til TH. Iltstyrrin,g omrøre osv.\nJeg kan godt se at 12kvm ikke er meget hvis både akku tank og kedel er i samme rum. Jeg har selv 12kvm men min akku er på loftet. Den kunne nu godt være ved fyret men så er rummet også fyldt godt op. Du har ikke mulighed for denne løsning??\nIndlæg af Havmand » 12 dec 2011 17:55\nNår du har adgang til billigt træ og vil have en rigtig kløver, vil jeg HELT klart vælge noget gasogen, om den så skal hedde Atmos. Orlan, Attack eller Orlingo er en smagssag.\nIndlæg af t-staff » 12 dec 2011 18:41\nakkutanken kan stå på den anden side af vægen der er masser ad plads til 2*2000liter plus 1 stk 1000liter akkutanke..Twin Heat ser os godt ud kan bare ik lige se pladsen til den efter de mål jeg fandt på nettet\nIndlæg af t-staff » 12 dec 2011 18:48\nja gasogen kedel bliver det helt sikker fordi jeg kan få træ billigt og har grejet til det..\nIndlæg af Landlyst » 12 dec 2011 19:04\nÆh savekløvemaskine siger du??? Er det fordi at du vil til at sælge brænde også? For ellers er det da hvis bare dyrt legetøj.... Og hvis du skal fyre med flis ka det økonomisk ikke betale sig selv at have flishuggeren, det tager en dag at lave det du skal bruge på et år....\nHvordan ser den bygning ud du vil sætte fyret i? er der plads på loftet eller hvordan?\nIndlæg af Albert » 12 dec 2011 19:10\nHvis jeg skulle vælge et nyt komplet fyringsanlæg blev det et CTC Ecoflex pillefyr og et CTC V40 træfyr,dertil en CTC EcoZenith I 550 buffertank,og en akkutank på max 2500 l.\nAlle de nævnte mærker som Atmos, Orlan og Scotte sælger godt,men er ved at være lidt gammeldags,her er Svenskerne meget længere fremme med moderne teknik,og med begrænset plads kunne ovennævnte opstilling måske være løsningen.\nIndlæg af Havmand » 12 dec 2011 19:13\nCTC det ser slet ikke uinteressant ud....\nMen syntes godt nok deres PV100 ligner en Orlan\nJeg kan nu godt lide det simple ved en Atmos, ikke noget fancy styring der går død lørdag eftermiddag.\nEn gang har jeg prøvet at stå fredag middag med et gasfyr som er gået død, i et, på det tidspunkt, dårligt isoleret hus, med en nyfødt bebs... Der kom først reservedele hjem mandag eftermiddag.... Brrrrr....\nOg det var "kun" flammekontrollen som var stået af, så reelt kunne fyret ha' fået en lus og kørt videre, men hvem tør det med et gasfyr ???\nLast edited by 1 on Havmand; edited 12 times in total\nIndlæg af t-staff » 12 dec 2011 19:16\nhar stor brændekløver og brændesaw nu men næste år køber jeg en brændemaskine en lille en har kigget på en svensk model den kan kløve og save 18 rummeter på 8 timer og er ik så dyr igen måske vil jeg sægle lidt træ..\nfyrrumet er 4 meter lang og 3 meter bred og 2,54 høj og i den ene ende kommer der el tavle og gulvvarme rør og bundmodul osv..\nmen hva jeg kan se skulle da være plads til en scotte og en gasogen kedel så må akkutanke stå på den anden side


Er du vild med at spille musik? – Pingvinnyt.dk\n– Men mangler du et sted at øve? Så har Favrskov Musikskole og Hadsten Kulturhus Sløjfen måske løsningen\nFra d. 1. marts bliver det nemlig muligt for bands, solister og andre musikinteresserede at låne de nyindrettede musiklokaler i Sløjfen. Lokalerne kan lånes, når de ikke er booket til enten musikskolens undervisning eller i forbindelse med kulturhusets arrangementer. Bookingen af øvelokalerne sker via Favrskov Musikskole, der også vil give en introduktion til brug af lokalerne og fortælle om adgangsforholdene.\nDet er muligt at få et overblik over hvornår lokalerne er ledige via kulturhusets online booking kalender, som kan tilgås fra www.hadstenkulturhus.dk. Lokalerne der kan lånes er lokale 5 og 6, og de kan som udgangspunkt benyttes i bibliotekets selvbetjente åbningstid, dvs. fra 7-22 søndag til torsdag og kl. 7-18 fredag og lørdag.\nØnsker du at høre mere om mulighederne for at benytte Sløjfen som øver, kan Flemming Skovgaard Agerkvist fra Musikskolen træffes på 89 64 61 61/fsag@favrskov.dk eller Marianne Hyldal Vollmer på 89 64 15 90/ mahv@favrskov.dk