Kryddernødder | Lækker opskrift | Find den på Maduniverset\nOpskrifter › Madopskrifter › Kryddernødder\nPisk æg og sukker tykt. Bland alle ingredienser sammen med halvdelen af melet i ægge/sukkerblandingen. Ælt dejen fast med resterende mel og læg den køligt til næste dag. Tril dejen til valnøddestore kugler, sæt dem på en plade beklædt med bagepapir og bag kryddernørderne gyldne i ovnen ved 175 grader, 15-20 minutter. Tag kagerne ud, pensl dem med rom og puddersukker, mens de endnu er lune, og lad dem afkøle. Eller vælg at lade kagerne afkøle og pensl dem med romglasur.\nDenne gode opskrift på Kryddernødder fra Maduniverset.dk i kategorien Bagværk opskrifter, er tilføjet af et medlem, hvis du har forslag, som omhandler hjemmelavet Kryddernødder, kan du skrive et indlæg som brugeren som har lagt opskriften på vil se, eller du kan skrive via Maduniverset.dk's besked system. Alle opskrifter bruges på eget ansvar.\nPopulære søgninger: Gulerodskage (Rå) indbagt oksemørbrad / Beef Wellington Grillmarinade-verdens bedste- siger svoger:-) Laks med baconsvøb m. spinat og stegte bønner med hasselnødd Mørbradgryde med druer Kanelsnegle kagemand Nem dessert Friteret camembert med solbærsyltetøj Gratinerede grønsagssnitter Perlebygsalat Kold pastasalat Kalkunstrimler i karry Kartoffelsalat (ymer/cremefraiche-dressing) Piment sauce Pandekager med kylling Børnenes pastasalat Rødvinsfondue Grillspyd KALKUN STEGT SOM VILDT Marengslagkage med æbler og karamel


Holiday home Gaunøvej i Rude til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Gaunøvej\nNår du besøger Rude, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Holiday home Gaunøvej, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Gaunøvej tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Rude. Parkering er blot nogle af de faciliteter der adskiller Holiday home Gaunøvej fra andre hoteller i byen.\nAtmosfæren på Holiday home Gaunøvej afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Holiday home Gaunøvej er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Rude.


Mindretalseksperter skriver Europahistorie hos ECMI\n← Malloy: The debate on multiculturalism needs a correction\nMinderheitenexperten schreiben Europageschichte beim ECMI →\nPosted on 5. July 2013 by John Petersen\tshare\nEuropas mindretalseksperter er i dag samlet i Flensborg, hvor ECMI afholder konferencen Shaping the Frame Across the Cycles. Bag den krypiske titel ligger en Europahistorisk ambition.\nEuropean Centre for Minority Issues (ECMI) deler en ambition med en række Europæiske mindretalseksperter, der af samme grund er samlet på Flensborghus. De er kommet for at dele viden om den såkaldte Rådgivende Komité, der våger over Europarådets Rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal. Det foregår på konferencen, Shaping the Frame Across the Cycles, der også er åben for offentligheden.\nSiden 1998, hvor Rammekonventionen trådte i kraft, har et overvågesystem omkring Konventionens Rådgivende Komité etableret sig. Historien om Komitéens fortjenester og forhindringer, etablering og første femten år i drift er aldrig blevet fortalt i en samlet fremstilling. Det er det, der nu bliver rådet bod på i Flensborg. ECMI og de tilrejsende eksperter tager hul på at skrive historien om Rammekonventionens Rådgivende Komité (eller blot Komitéen).\nI ECMI-konferencens engelske titel, Shaping the Frame Across the Cycles, hentyder ”Cycles” til de femårige overvågningsrunder. En cyklus eller runde tager fem år, hvorefter en ny begynder. Europa står nu ved tærskelen til den fjerde cyklus, siden systemet tog sin begyndelse.\nKonferencens Twitter hashtag er #FCNM\nKonferenceindhold og publikation\nShaping the Frame Across the Cycles mønstrer de ypperste europæiske eksperter, når det gælder at fortælle netop Komitéens historie. Alle har været direkte involveret i arbejdet omkring den Rådgivende Komité og alle Komitéens tidligere formænd deltager (Rainer Hofmann, Alan Phillips og Asbjørn Eide).\nSåvel konferencen som den publikation, der udkommer med alle bidragene, er disponeret i tre temaer.\nDet første tema angår institutionen, den Rådgivende Komité, og dens mandat. Mandatet er udformet af politikere, men de kan naturligvis ikke tage højde for alt. Derfor vil eksperterne i denne del fortælle, hvad der skete, da Komiteen mødte virkeligheden, og hvordan det udviklede både mandatet og institutionen. Det andet tema går på, hvordan Rådgivende Komité har gjort brug af sin rolle som moralsk vagthund – den normative rolle, som forskere kalder det. Eksperterne vil også fortælle, hvordan Komitéen lever og øver indflydelse i diplomatiets korridorer. Med konferencens tredje tema vil eksperterne give et indblik i selve overvågningsmekanismens maskinrum, hvor en vigtig krumtap er sekretariatet for den Rådgivende Komité og naturligvis sekretariatets medarbejdere. Samarbejdet med andre, lignende institutioner og mandater vil også blive præsenteret i denne del.\nFACTS: Rammekonventionen, den Rådgivende Komité og de femårige overvågningsrunder\nRammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal eller Framework Convention for the Protection of National Minorities (FCNM) er en Konvention, som er forankret i Europarådet, og som mere end 40 europæiske stater har tilsluttet sig.\nRammekonventionen beskriver bl.a., hvordan et overvågningssystem med en Rådgivende Komité skal evaluere, om staterne rent faktisk gennemfører det, de har skrevet under på. Overvågningen fører til anbefalinger til staterne med henblik på at beskytte mindretallene.\nDen Rådgivende Komité eller Advisory Committee on the Framework Convention (ACFC) er ansvarlig for at levere analyser af mindretalsbeskyttelsen i de forskellige stater. Komitéen vedtager også landespecifikke synspunkter, som skal guide Europarådets Ministerråd eller Committee of Ministers (CM) i forberedelsen af politiske resolutioner.\nDen Rådgivende Komité består af 18 uafhængige og anerkendte mindretalseksperter, som enten er valgt eller udpeget for fire år ad gangen.\nEn overvågningscyklus tager fem år og begynder, når hver af staterne leverer en statusrapport. Da Rammekonventionen trådte i kraft fik staterne kun et år til at forberede den første rapport, og derfor står vi allerede nu ved tærsklen til den fjerde cyklus.\nI takt med, at Europarådet modtager staternes rapporter, bliver de gjort tilgængelige på Europarådets hjemmeside. Den Rådgivende Komité undersøger rapporterne og holder dem op i mod en række informationer fra statslige og ikke-statslige kilder. Komitéen foretager eventuelt researchrejser til de enkelte lande, hvor man møder regeringsrepræsentanter, parlamentarikere, mindretalsrepræsentanter, NGOer og andre interessenter. Endelig forfatter man for hver stat en udtalelse, som sendes til CM-medlemmerne, og som efter fire måneder offentliggøres af Komitéens sekretariat. De fire måneder er også det tidsrum staterne har til at kommentere Komitéens udtalelser.\nNår Rådgivende Komité sender en landespecifik udtalelse til CM, flytter processen over i den politiske søjle, hvor man vedtager erklæringer med anbefalinger og konklusioner til staterne. Stater forventes naturligvis at handle i overensstemmelse med Europarådets erklæringer. I fasen, hvor staterne forhåbentligt forsøger at efterleve erklæringernes ord, følger eksperterne i Rådgivende Komité igen med i, hvad der foregår og ikke foregår.\nKonferencefolder med program og deltagerliste\nBlog annoncering: ECMI Conference: Shaping the Frame across the Cycles on 5 July in Flensburg\nRapport fra 1998-konferencen, Implementing the Framework Convention for the Protection of National Minorities, 12-14 juni 1998\nFlickr foto sæt\nThis entry was posted in Announcements, Institutional Flensburg, Relevant for Flensburg only and tagged ACFC, Alan Phillips, Asbjørn Eide, Europe, FCNM, Flensborg, Flensborghus, Flensburg, Framework Convention for the Protection of National Minorities, Kompagnietor, Kompagniporten, mindretal, Rainer Hofmann, Rammekonvention. Bookmark the permalink.\t← Malloy: The debate on multiculturalism needs a correction\nLeave a Reply Cancel reply\tYour email address will not be published. Required fields are marked *Comment Name * Email * Website Subscribe to ECMI InfoChannel Updates\t* indicates required\nFirst Name Last Name ECMI Offices\nECMI Roma (3)\nLimited target (113)\nRelevant for Caucasus only (4)\nRelevant for Flensburg only (109)\nRelevant for Kosovo only (2)\nCitizenship & Ethics (45)\nConflict & Security (40)\nCross cluster programmes (59)\nECMI Caucasus (50)\nECMI Issue Briefs (11)\nECMI Kosovo (81)\nECMI Working Papers (34)\nInstitutional Flensburg (119)\nJustice & Governance (71)\nLibrary Flensburg (54)\nPolitics & Civil Society (43)\nOut of category (52)\nType of story (514)\nResearch, Action & Documentation (309)\nJuly 2016 June 2016 May 2016 April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 August 2015 July 2015 June 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014 August 2014 July 2014 June 2014 May 2014 April 2014 March 2014 February 2014 January 2014 December 2013 November 2013 October 2013 September 2013 August 2013 July 2013 June 2013 May 2013 April 2013 March 2013 February 2013 January 2013 December 2012 November 2012 October 2012 September 2012 August 2012 July 2012 June 2012 May 2012 April 2012 March 2012 Recent Posts\tSharing practices from Schleswig Holstein: first round of trainings in Western Balkans are completed\nCfA: ECMI Calls for Translation and Copy Editing Offers\nTerritorial autonomies and ethnicity: Osipov features in a new Brill volume on NTAs\nEuropp @ LSE\n2015 © Copyright by European Centre for Minority IssuesContact


Pia K: Fratag burka-klædte stemmeretten\nPia K: Fratag burka-klædte stemmeretten\n"Det er fuldstændig absurd at forestille sig en burkaklædt kvinde gå ind i et valglokale og aflevere en stemmeseddel, når man faktisk ikke aner, hvem vedkommende er," siger lederen af Dansk Folkeparti, Pia Kjærsgaard, til Berlingske Tidende i dag.\nI går foreslog partifællen Søren Krarup at fratage kvinder i ført burka stemmeretten. Noget som både de Radikales næstformand i folketingsgruppen, Morten Østergaard, og de Konservatives leder, Bendt Bendtsen, tog afstand fra.\nMen i dag bliver Søren Krarup bakket op af sin partiformand, der mener, at problemet er langt større end blot et spørgsmål om stemmeret.\n"Det er et led i en større diskussion, for det samme gør sig gældende for andre identifikationskort som pas og kørekort. Kan man forestille sig, at politiet kan identificere dem, hvis de har et net ned foran øjnene?" siger hun - selvom der ikke kræves fremvisning af billed-id ved stemmeafgivning i Danmark.\nHos de Radikale er problemets kerne ikke et spørgsmål om identifikation.\n"Det er et frontalangreb på grundlæggende demokratiske frihedsrettigheder. Vi er fuldstændig ligeglade med, om folk kommer iført klaphat, burka eller præstekjole. Det afgørende er, at flest mulige går ned og stemmer. Sådan er demokrati," lyder det fra partiets næstformand Morten Østergaard.


Smagsklummen: Er Masterchef for børn? | smagforlivet.dk\nEr Masterchef for børn? Foto: Stagbird.\n21. marts - 2016\nBlog Hvad sker der, når skolebørn laver deres helt egen udgave af Masterchef? Det har dagens klummeskribent, Karen Klitgaard, set med på.\nFor tiden viser TV3 Masterchef i prime-time dansk spisetid. De maskuline dommere er strenge og tilknappede. De voksne amatør-kokke presses på tid, samarbejde og teknik.\nNår jeg ser det sammen med børn, snakker vi om mad, om kvalitet, om teknik, om stresshåndtering og om, hvad vi hver især bedst kan lide at lave og smage.\nNår vi fra Smag for Livet er ude på skoler i madkundskabstimerne i 6. og 7. klasse, bruger vi Masterchef-konceptet til at få børnene til at eksperimentere med mad og medier. Især drengene genkender konceptet.\nDe har set Masterchef Junior på Netflix og elsker de australske og amerikanske udgaver, fordi dommerne er skrappere og voksen-deltagerne er mere kiksede, men især fordi børnedeltagerne er dygtigere end de danske.\nMen når vi så i praksis eksperimenterer med at lave mad og madvideoer i skolekøkkenet og indkalder lærere som dommere, så er venlighed og anerkendelse over for hinanden i højsædet.\nOg når vi ser børnenes videoer med deres egen udgave af Masterchef, så lægger de vægt på, at man skal kunne se, hvordan retterne laves (det gør Masterchef ikke). De vil gerne have humor ind i deres videoer (det har Masterchef ikke meget af) og de sørger for, at alle er med, og at det ikke altid er de samme, der vinder (i Masterchef er konkurrencen bare benhård).\nDet genopdrager lidt på os voksne at se, hvordan danske børn kender deres mad og deres medier, laver velsmagende retter og sjove videoer, der imiterer masterchef-formen, men i en venligere version.


Bluetooth-headset - skjult FULL HD-kamera | Cool Mania\nBluetooth-headset - skjult FULL HD-kamera\nSpionkamera med fuld HD-opløsning skjult i bluetooth-headset til professionelle og amatørdetektiver, til at optage forskellige begivenheder og til dem, der har brug for visuelle og lydbeviser.\nSpionkamera med fuld HD-opløsning skjult i bluetooth-headset til professionelle og amatørdetektiver, til at optage forskellige begivenheder og til dem, der har brug for visuelle og lydbeviser. Linsen er skjult i slutningen af headsettet og giver dig mulighed for at optage, hvad der sker foran dig uden at nogen bemærker det.\nObjektivet er en vidvinkel og optager video ved 90 °. Video med lydoptagelse optages i fuld HD- opløsning med 12 megapixel-chip. Bluetooth-håndsæt har også en funktion til at tage fotos i JPG-format. Den maksimale hukommelsesudvidelse er op til 32 GB\nLinse: 90 ° vidvinkel\nStøtte til teknologi Anti-shake\n1920 x 1080 opløsning, 1280x720,1.440x1.080, 640x480\nIndbygget hukommelse (tilgængelig: 21,1 MB, i alt: 32 MB)\nFototilstand 12 Mega\nFormater fotos (JPEG)\nUnderstøttelse af hukommelseskort: (maks. 32 GB)\nStrømforsyning: 5V 800 mA


Køb Jane Iredale PurePressed Base Radiant 9.9 g\nPurePressed Base Mineral Foundation SPF20 Radiant fra Jane Iredale er en fast mineralpudder refill, der giver en silkeblød hud med en flot naturlig finish. Radiant er en neutral tone, der passer bedst til lys eller medium lys hud med en varm eller neutral undertone. Mineralpudderen er nem at påføre, og den giver en fantastisk ensartet dækning, der ikke behøver genopfriskning. Med PurePressed Base får du concealer, pudder, foundation og solbeskyttelse i et produkt. Husk at købe et Jane Iredale-etui til din refill.\nPurePressed Base Radiant er 100% naturlig og indeholder ingen irritationsfremkaldende ingredienser, hvilket gør den ideel til selv den mest sensible hud. PurePressed Base er beriget med ingredienser, der er gode for huden. Alge-ekstrakter beroliger og nærer huden, mens granatæble-ekstrakt beskytter og modvirker solens udtørrende effekt. Mineralpudderen indeholder desuden hydreret Silica, der absorberer overskydende fedt og olier fra huden, så huden får et flot semi-mat look. Jane Iredale-serien er allergivenlig og dermatologisk testet.\nØnsker du en fejlfri og silkeblød hud, der ikke skal friskes op i løbet af dagen, er PurePressed Base Mineral Foundation SPF20 Radiant fra Jane Iredale den perfekte pudder til dig. PurePressed Base giver dig en fantastisk dækning uden brug af kemiske ingredienser. Din hud efterlades med en silkeblød lethed og et naturligt, velplejet look.\nStart ud med at påføre mineralpudderen lidt af gangen, da PurePressed Base bygger på princippet ’less is more’. En overraskende lille mængde pudder vil dække de fleste typer rødmen, inklusiv akne og rosacea. Påfør PurePressed Base Radiant med en kosmetikpensel eller svamp for det mest optimale resultat. Mineralpudderen kan anvendes både tør eller våd.\nDu anmelder: Jane Iredale PurePressed Base Radiant 9.9 g


Dødsboer dødsboer | Vojens - GulogGratis.dk\n> Dødsbo købes\n> Dødsboer dødsboer\nSælgers annoncer Annoncer fra Lars Pedersen1 (2)\nRydning af dødsboer, Vi tilbyde...\nVi afhenter GRATIS, Vi tilbyder...\nDødsbo købes, Dødsboer købes i V...\nDødsbo købes, Dødsbo købes stort...\nDØDSBOER Købes, Dødsboer købes, ...\nDødsbo Aalborg omegn, Opkøb, ryd...\n"Diverse / Dødsbo købes"\nDødsbo købes, Dødsbo købes Ring...\nBedste pris gives for døds- og f...\nFREDERIKSHAVN-SÆBY, RYDNING af D...\nHjørring og Omegn, Rydning af DØ...\nDØDS og FLYTTEBOER, AALBORG og O...\nDØDSBOER KØBES, Dødsboer købes o...\nTilbyder du rydning af dødsboer? Så opret en annonce under dødsbo købes på GulogGratis.dk\nKøb af dødsbo på GulogGratis.dk: Lav en online annonce under dødsbo købes\nHvis du tilbyder køb af dødsboer, skal du klikke dig ind på GulogGratis.dk, hvor du kan oprette en annonce i kategorien dødsbo købes og udbyde din hjælp til rydning og opkøb af dødsboer. På GulogGratis.dk kan du også sætte enkelte ting fra dødsboet til salg eller du kan sælge hele dødsboet på én gang ved at oprette en annonce under dødsbo sælges. På GulogGratis.dk er der salg af alverdens ting og sager og derfor kan du altid gøre en billig handel på både nyt som brugt. Her sælges såvel billige møbler og biler som campingvogne og haveredskaber.\nDødsboer købes på GulogGratis.dk: Find en køber til dødsboet online\nTilbyd din hjælp til rydning af dødsboer på GulogGratis.dk, hvor du kan annoncere i kategorien dødsbo købes. Du kan naturligvis også tage et kig på annoncerne i kategorien dødsbo sælges, hvor dødsboer sættes til salg.\nFå hjælp til rydning af dødsboet: Se annoncerne under dødsbo købes på GulogGratis.dk\nHar du brug for assistance til rydning af et dødsbo eller ønsker du at sælge et dødsbo? Så tag et kig på annoncerne i kategorien dødsbo købes på GulogGratis.dk – her kan du få hjælp til rydningen eller finde en køber til dødsboet. Hvis du i stedet foretrækker at sætte dødsboet til salg online, kan du oprette din egen salgsannonce og placere den i kategorien dødsbo sælges.


Fire gode råd: Sådan løser du din familiekonflikt - TV 2\nFire gode råd: Sådan løser du din familiekonflikt\n15. maj. 2015, 20:58\nKonfliktmægler giver gode råd til løsning af familiekonflikter\nHar en konflikt med et familiemedlem vokset sig så stor, at I i dag ikke længere taler sammen? I så fald er I langt fra de eneste. En megafonmål\nHar en konflikt med et familiemedlem vokset sig så stor, at I i dag ikke længere taler sammen?\nI så fald er I langt fra de eneste.\nEn megafonmåling foretaget for TV 2 viser, at hver femte dansker står i en situation, hvor kontakten til et familiemedlem er blevet brudt, og hvor man derfor undgår at se hinanden.\nIfølge konfliktmægler gennem mere end ti år, Jørn Nedergaard, er misforståelser en af de hyppigste årsager til familiestridigheder.\n- Typisk er det nogle, der har følt sig udenfor eller følt, at de ikke er blevet hørt og forstået. Men ofte har afsenderen slet ikke haft den intention, og det er i den fase, at man taler forbi hinanden. På den måde kan sådan en konflikt vokse sig til tyfoner – helt ude af kontrol, siger han.\nUndgå at tage konflikten på skrift\nTV 2's brugere kunne tidligere fredag aften stille spørgsmål til Jørn Nedergaard - de mange spørgsmål og svar kan du læse i artiklen her.\nSamtidig giver Jørn Nedergaard giver dig fire gode til, hvad du skal gøre, hvis du står midt i en familiekonflikt, som du ikke kan se dig ud af.\n1. Glem din stædighed\nLæg din egen stædighed til side - også selv man kan synes, at det er en af de andre, der burde tage initiativet. Tag i stedet initiativet selv - selv om det kan være svært.\n2. Skal ikke handle om skyld\nNoget andet man kan gøre er, at huske sig selv på, at det ikke behøver at handle om skyld. Man kan godt have en følelse af, at det er en af de andres skyld, men lad være med at holde dig tilbage af det. Dybest set så har I måske gjort det bedste alle sammen\n3. Snak med en person udefra\nDet kan være god ide at få en uvildig person til at være til stede, når man snakker sammen. Altså en person, som ikke har følelser i klemme, som ikke har en mening om, hvad der er rigtigt og forkert, men som bare kan hjælpe parterne i gennem den her process og få dem til at lytte til hinanden.\n4. Mød hinanden fysisk\nDet bedste form for kontakt er en fysisk kontakt - det vil sige at mødes ansigt til ansigt - selv om det kan være forbundet med meget nervøsitet. Hvis ikke det kan lade sig gøre, er en telefonsamarbejde det bedste. Den skrevne dialog er nemlig meget vanskelig, da man her meget lettere misforstår hinanden.\nTV 2 Nyhederne fortalte fredag historien om Arne Larsen, der ikke længere har kontakt til sine fire børn. Se eller gense indslaget her:\nArne brød med familien i et brev: De må komme til mig


Trustpilots content integrity-team består af engagerede medarbejdere (ikke robotter), hvis opgave er at beskytte vores platform og community.\nVi arbejder hårdt på at sikre tilliden til vores community ved at beskytte Trustpilot mod falske anmeldelser eller anden misbrug af vores platform. Vi sikrer, at alle i vores community følger Trustpilots retningslinjer, og at alle bliver behandlet ens og i overensstemmelse med vores regler.\nDu kan altid kontakte os via mail. Vi er hver dag i kontakt med hundredvis af forbrugere og virksomheder fra hele verden. Og vi gør vores bedste for at besvare alle henvendelser hurtigst muligt.\nVores content integrity-agenter i København, London, Vilnius, New York og Denver har også til opgave at vedligeholde og forbedre kvaliteten af vores community for online-anmeldelser. Vi vurderer hver anmeldelse, der er rapporteret for at være i strid med vores retningslinjer for brugere, og forklarer brugerne, hvordan de kan få mest muligt ud af vores platform.\nVores system opretter en sag for hver henvendelse, vi modtager, og sørger for, at den ender hos den agent, der er bedst egnet til at håndtere den. Sprog og ekspertise er med til at bestemme, hvem det er, og en sag kan for eksempel blive håndteret af Rhea fra Storbritannien, Vilija fra Danmark eller Manuel fra USA. Hver måned håndterer vores content integrity-team over 10.000 sager.\nVores content integrity-agenter behandler ikke sager om Trustpilot eller anmeldelser via telefon, da det ganske enkelt ville tage for lang tid. Men vi forstår godt, at folk har reelle bekymringer, og vi gør vores bedste for at besvare og imødekomme dem så hurtigt som muligt.\nVi har også en whistleblower-funktion, som kan bruges til at sende os dokumentation for misbrug af vores platform. Vi tager alle rapporter om ureglementeret adfærd alvorligt og undersøger hver eneste sag.\nKampen mod svindel\nFor at understøtte vores content integrity-team har vi ansat vores helt egne efterforskere, enforcement-agenter og analytikere til nøje at granske enhver form for svindel, der er relateret til, men ikke nødvendigvis er foregået på Trustpilots platform. De afslører og stopper for eksempel folk, der opfordrer andre til at skrive falske anmeldelser, eller stopper andre former for misbrug af vores værktøjer.\nDeres opgave er blandt andet at foretage dataanalyser for at opklare sager i forbindelse med atypiske aktiviteter, som enten kan have en god forklaring eller kan skyldes et dybereliggende problem.\nAlle vores undersøgelser håndteres i fuld overensstemmelse med vores retningslinjer og lovgivningen, og vi skelner ikke mellem virksomheder, der abonnerer på Trustpilots services, og dem, der ikke gør.\nSupport fra Legal, Tech og Management\nVores content integrity-team og specialister får hjælp fra andre eksperter, der er en del af Trustpilots Trust & Transparency-enhed, såsom vores juridiske team af internationale advokater, en række tekniske specialister, kommunikationsmedarbejdere og ledere.\nSammen sikrer de, at det, vi laver, er i overensstemmelse med loven, samtidig med de leder efter nye måder at optimere vores processer på samt forbedre og tilpasse vores services.\nDet opsummerer vores arbejde i grove træk. Hvis du vil vide mere om vores arbejde, vil vi anbefale dig at gå ind på vores supportcenter, hvor du f.eks. kan læse om:\nVores arbejde for at være verdens mest troværdige anmeldelsesplatform\nHvordan virksomheder kan rapportere anmeldelser, der er i strid med vores retningslinjer\nHvordan forbrugere kan rapportere anmeldelser, der er i strid med vores retningslinjer\nHvordan du kan rapportere problemer via vores whistleblower-funktion\nHvad der sker, hvis din anmeldelse bliver rapporteret på Trustpilot


Køb Indendørs Krukker online [Se bedste tilbud]\nMange netbutikker i Danmark tildeler nu til dags en række forskellige billige leveringsmetoder til indendørs krukker. Det mest populære er på nuværende tidspunkt at få leveret til en pakkeshop, hvor du kan afhente de købte varer præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er altså ualmindeligt hensigtsmæssig, og desuden desuden den billigste fragtmetode.\nDu kan derudover vælge at få varerne sendt hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Den viser sig af og til en lille smule mindre billig, men på den anden side usædvanlig let gængelig for indendørs krukker online. Den prisbilligste leveringsmåde kan ikke modsiges at være selv at hente produkterne, men den mulighed betinges af at du er i nærheden af internet firmaets byggecenter, for eksempel Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på indendørs krukker kan i nogle tilfælde være super afgørende såfremt du har brug for din pakke med det samme, og i det øjemed er det utvivlsomt fornuftigt at vi kigger nærmere på leveringstidspunktet ved indendørs krukker. Flere internet webshops – fx Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg og Bauhaus – udlover billig dag-til-dag fragt på en række produkter online, men vær opmærksom på at det kræver at handlen laves inden et angivent tidspunkt, så de har udsigt til at kunne nå at få produkterne ekspederet forinden lagerpersonalet har fri.\nNogle e-shops i Danmark byder på gratis levering på indendørs krukker online, men tit er det så præmissen at man shopper for en bestemt sum. Ellers kan man overveje den prisbilligste leveringsudgave, som gerne er at få dem til at køre ordren til et udleveringssted.\nMasser af netbutikker tilbyder klik-og-hent hvor man handler billig indendørs krukker hjemmefra men afhenter i byggemarkedet. For eksempel Davidsen, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Silvan, Bygma og XL-Byg. Byggemarkederne tilbyder blandt andet klik-og-hent på indendørs krukker i disse byer:\nAllerød, Ringsted, Vanløse, Frederikshavn, Haslev, Lillerød, Hobro, Ølstykke, Nyborg, Ishøj, Odder, Brabrand, Tilst, Ballerup, Randers, Charlottenlund, Vejle, Valby, Varde, Tårnby, Nykøbing Falster, Esbjerg, Gentofte, Aalborg, Gladsaxe, Hjørring, Haderslev, Stenløse, Værløse, Nørresundby, Frederikssund, Lystrup, Kalundborg, Horsens, Skive, Herning, Holbæk, Næstved, Farum, Birkerød, Jyllinge, Sønderborg, Brønshøj, Slagelse, Hedehusene, Struer, Aarhus, Helsingør, Kokkedal, Frederiksværk, Greve, Hvidovre, Hedensted, Solrød Strand, Nærum, Ikast, Risskov, Søborg, Skanderborg, Køge, Odense, Frederiksberg, Viborg, Middelfart, Vordingborg, Vallensbæk, Rudersdal, Lyngby, Korsør, Taastrup, Fredericia, Hørsholm, Brøndby, Glostrup, Åbyhøj, Thisted, Kolding, Roskilde, Albertslund, Herlev, Svendborg, Grenaa, Nakskov, København, Brønderslev, Dragør, Rødovre, Rønne, Holstebro, Virum, Højbjerg, Silkeborg, Hillerød, og Aabenraa, .\nAfhentning ift. indendørs krukker er en mulighed i alle regioner af Danmark: Sjælland (Østsjælland, Bornholm, Sydsjælland, Amager, Hovedstaden, Falster, Lolland, Nordsjælland, Midtsjælland, Vestsjælland), Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Nordjylland, Østjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Syddanmark) og Fyn (Østfyn, Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn).\nNår vi ser på søgedata står det markant, at internet shoppere mange gange søger efter blandt andet køb indendørs krukker og indendørs krukker online. Derudover oplever man typisk netshoppere søge efter fx indendørs krukker tilbud, indendørs krukker priser og billig indendørs krukker, plus de gængse byggemarkeder som Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, Stark, 10-4 og Bauhaus.\nFind den bedste pris på indendørs krukker\nDet er i dag virkelig hensigtsmæssigt for enhver at finde tilbud på billige indendørs krukker online på flere internet varehuse, og følgelig har masser af forhandlere på nettet været presset til at at nedsætte priserne på indendørs krukker voldsomt, og ydermere frembyde gratis fragt.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig indbringende at undersøge nogle enkelte forretninger på nettet efter tilbud og udsalg på indendørs krukker online forinden du færdiggør din shopping, så du er sikker på at antage den mest billige pris. Kig ikke kun hos de gængse byggekæder som Davidsen, Bygma, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg og Jem og Fix.\nMan skal trods alt ikke undervurdere, at såfremt en e-shop afsætter billige indendørs krukker online på tilbud til en pris der virker uhørt attraktiv, så kunne det tit være et tegn på en uærlig e-butik. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre inkluderet i et regulativ, der støtter dig som kunde overfor uægte online firmaer.\nVi anbefaler generelt betalinger med kort eller MobilePay. Alternativt burde du drage nytte af et tilbud som for eksempel ViaBill, hvis du ser en fordel i at afbetale omkostningerne til indendørs krukker i flere bidder. Dette fås typisk hos niche netbutikker, men sjældent de velkendte byggemarkeder som fx XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Silvan og Stark.\nNår man kigger i tendenserne bliver det klart, at mennesker typisk efterspørger bl.a. køb indendørs krukker og indendørs krukker priser. Derudover ser vi tit online shoppere lede efter fx indendørs krukker online, indendørs krukker tilbud og billig indendørs krukker.\nTrustpilot byder på immervæk solide løsninger til at udforske ret mange tidligere forbrugeres opfattelser og derfor anbefales det, at du eftergår e-shoppens ratings inden du køber billige indendørs krukker online.\nFacebook leverer lige så vel immervæk gunstige muligheder for at få indsigt i webbutikkens kundetilfredshed. Tilmed ses endda internet firmaer som giver kunderne mulighed for at skrive en bedømmelse af virksomhedens service, som ydermere bør benyttes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nForud for at folk køber billige indendørs krukker online hos en internet handler bør de faktisk betragte forhandlerens handelsbetingelser, men det er i mange tilfælde ikke videre interessant, især med de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Stark, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, XL-Byg og Davidsen.\nEt nemt alternativ kunne måske være at tjekke om e-shoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det er en angivelse af at online webshoppen accepterer dansk lovgivning, og at e-handlen tit overværes af fagfolk der har meget erfaring med lovene på området.\nDerudover giver det dig genvej til at blive assisteret, når du forvoldes vanskeligheder i forbindelse med din shopping med indendørs krukker. Tillige er det smart at du er på vagt for de grundlæggende retningslinjer i forbindelse med bestillingen af indendørs krukker online, som fx hvilken ombytningspolitik online butikken har.\nDerfor er det tilmed essesentielt, at man når som helst bevarer sin ordrekvittering, så man når som helst vil kunne eftervise købet af indendørs krukker, ligegyldig om man bestiller ved Stark, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Silvan, Bygma, Bauhaus, XL-Byg eller Harald Nyborg.


Palazzo Tour D'eau Carunchio, hotel Italien. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Palazzo Tour D'eau\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Palazzo Tour D'eau: Check ind :\nPalazzo Tour D'eau - Beskrivelse\nminutter til fods fra centrum på Via Monte 8 i nordvest Carunchio, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Palazzo Tour D'eau i kategorien familie har mange faciliteter såsom Restaurant, Ikke-ryger værelser.Ekstra plus: have.\nAfbestillings regler: Hvis afbestilt op til 14 dage før ankomst, vil gebyr ikke blive debiteret. Hvis afbestilt senere, eller ved udeblivelse, 20 procent af alle nætter blive debiteret. Regler for børn og ekstra opredning: Børn er velkomne. Barnesenge ikke tilgængelige. Der er ingen kapacitet ...\nPalazzo Tour D'eau faciliteter og service\nHvis de sad ned for at have en skål pasta, vi blev bedt om at slutte sig til dem. Carunchio var hjemme i min grandparents.The værelse var smuk, meget rummelige og frem for alt, uplettet som det var bathroom.TheLæs resten oplevelse var fantastisk i alle aspekter. Carunchio var hjemme i min grandparents.The værelse var smuk, meget rummelige og frem for alt, uplettet som var badeværelset.Skjul\nMasseria Acquasalsa i kategorien luksus har mange faciliteter såsom 24-timers reception, Morgenmad på værelset, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud.Beliggende på C.da Rigaini 33 i sydvest Agnone 20,1 km -\nHotellet ligger på San Marco - Calle dei Fabbri 4719 i nordvest Atessa kun 6 minutter med bil fra centrum.Alla Campana er et trestjernet hotel i kategorien familie med følgende faciliteter: 24-timers 20,1 km -\nHotellet ligger på San Marco, Calle Goldoni, 4488 Venice 30124 i nordvest Atessa kun 6 minutter med bil fra centrum.Dette firestjernet hotel i Atessa hører ind under kategorien luksus. Her findes adsk\nGabri Park Hotel har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et firestjernet hotel i San Salvo: n.a.. Hotellet hører ind under kategorien luksus.Hotellet, der ligger 16 minutter til fods nordøst Aktiviteter i nærheden\nSpiaggia dei Saraceni 43,7 km\nTermoli 25,5 km\nMarina di Vasto 36,7 km\nCheck priser og tilgængelighed for Palazzo Tour D'eau: Check ind :


Beskæftigelsesministeriet - Arbejdsophold for tredjelandsstatsborgere\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering under Beskæftigelsesministeriet har ansvaret for at behandle ansøgninger om opholdstilladelse på baggrund af beskæftigelse, herunder fast track- og greencardordningen samt studie-, au pair- og praktikophold.\nDer findes en række særlige ordninger, der gør det lettere for højtkvalificerede udlændinge at få opholds- og arbejdstilladelse i Danmark.\nUdlændinge har særlig let adgang til Danmmark, hvis de arbejder inden for et erhverv, der er på positivlisten over, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft i Danmark.\nUdlændinge, der er tilbudt arbejde med en løn over et vist beløb, har særligt let adgang til det danske arbejdsmarked.\nOrdningen giver bedre mulighed for, at virksomheder i Danmark hurtigere kan rekruttere højtkvalificerede medarbejdere fra udlandet.\nOpholdstilladelse efter greencardordningen giver mulighed for at søge job og arbejde i Danmark. Opholdstilladelse gives på baggrund af et pointsystem.\nEn ordning, der gør det muligt for iværksættere at drive selvstændig virksomhed i Danmark.\nLet adgang for forskere\nForskere fra udlandet har særlig let adgang til det danske arbejdsmarked.\nInternationale dimittender, der afslutter en dansk kandidat eller ph.d.-grad, har mulighed for at få et etableringskort, som giver adgang til at arbejde i Danmark i to år samt mulighed for at starte egen virksomhed.\nLæs mere om at arbejde i Danmark\nUdlændinge har mulighed for at få opholdstilladelse til at studere i Danmark. Det er muligt at søge om tilladelse til at studere ved videregående uddannelser, grund- og ungdomsuddannelser samt på folkehøjskoler.\nLæs mere om udlændinges muligheder for at studere i Danmark\nSom au pair bor man hos en værtsfamilie med børn under 18 år. Formålet er kulturel udveksling. Som modydelse deltager au pairen i de huslige pligter.\nLæs mere om au pair-ordningen\nOrdningen er henvendt til udlændinge, der skal arbejde i Danmark i en kortere periode som led i en uddannelse påbegyndt i hjemlandet.\nLæs mere om praktikantophold\nDanmark har indgået Working Holiday-aftaler med syv lande, hvilket betyder, at unge fra aftalelandene kan søge om opholdstilladelse i op til et år i Danmark. Danske unge kan ligeledes søge ophold i landene indenfor aftalen.\nArbejdsophold i Grønland og på Færøerne\nUdlændingestyrelsen under Justitsministeriet har ansvaret for at behandle alle ansøgninger om opholdstilladelse i Grønland og på Færøerne, herunder opholdstilladelser på baggrund af beskæftigelse.\nLæs mere om arbejdsophold i Grønland\nLæs mere om arbejdsophold på Færøerne\nHer kan udlændinge, der søger om ophold i Danmark, finde de relevante blanketter indenfor beskæftigelsesområdet:\nDer skal normalt betales gebyr, når en udlænding ansøger om opholdstilladelse i Danmark inden for beskæftigelsesområdet.\nHer kan udenlandske ansøgere og danske arbejdsgivere, værtsfamilier mfl. følge deres sag hos Styrelsen for Fastholdelse og Rekruttering.\nGenerel information om indrejse og ophold i Danmark


LÆST: The short second life of Bree Tanner – Coewless's bog/serie Blog\nLÆST: The short second life of Bree Tanner\njuni 28, 2010 | coewless\tJeg har nu fået læst Eclipse færdig, og straks efter at have læst den, begyndte jeg på The short second life of Bree Tanner. Den blev jeg så færdig med i går.\nJeg er ret “imponeret” over bogen. Jeg kan faktisk rigtig godt lide dem, selvom jeg næsten ville have ønsket at den var længere. Men alligevel var det ret tilpas med de der 178 sider, som var ret overskueligt.\nOm bogen: The short second life of Bree Tanner handler om Bree Tanner, som bliver introduceret i den tredje Twilightbog, Eclipse. Bree Tanner er en newborn vampyr, dvs. at hun næsten lige er blevet vampyr. Derfor er hun meget stærk, og også meget tørstig efter blod. Bogen ses ud fra Brees synsvinkel, og beskriver hvordan hun bliver venner med en anden vampyr Diego. Sammen prøver de at finde ud af, hvad deres leder Riley har i færd med (De er alle, alle de newborns der nu er, ”lavet” af en vampyr omtalt som”hende”, som vi i Eclipse ved er Victoria). Hvad synes jeg om bogen?: Jeg synes den er rigtig god. Jeg synes det er fedt at se en del af Eclipse fra en anden synsvinkel, og få indblik i newborns. Jeg synes at den er rigtig fin og kort, og den beskriver en masse ting. Jeg kan rigtig godt lide, hen mod slutningen, hvor man ser hele samtalen mellem Volturi og Cullens, men ud fra Brees synsvinkel. De siger det samme som i Eclipse, men det er Bree der hører det, og man læser ligesom hvad hun tænker og sådan. Rimelig fedt!\nHvad er godt?: Jeg synes som sagt, at det er fedt at se Eclipse ud fra en anden synsvinkel. Det er ret cool at få nogle idéer om, hvordan livet er som newborn, og bare have lidt mere viden om hele den newborn army man hører om i Eclipse. Desuden synes jeg det er fedt, at man kan genkendte nogle scener fra denne bog (ikke Eclipse), i de trailers jeg har set fra Eclipse filmen. F.eks. det med at de kommer op af vandet, osv., hvilket der bliver meget tid på at blive forklaret i bogen, hvordan de bevæger sig i vandet. Derfor tror jeg, at det er rigtig smart, at have læst denne bog før man ser filmen, hvilket også var det jeg læste, at Stephenie Meyer havde sagt at man skulle.\nHvad er dårligt?: DER ER INGEN KAPITLER! Undskyld mig, men hvilken bog har ikke nogen kapitler? Hvornår fan*en skal man så stoppe og sætte sit bogmærke!? Ikke gennemtænkt, slet ikke. Jeg kan godt følge idéen, med at der ikke skal være kapitler, da det på en måde ville ødelægge “flowet” i historien, men helt ærligt! En bog uden kapitler.. nu må du lige. Bortset fra det er der ikke så meget der er dårligt. Jo, det er dét dér vildt irriterende “papiromslag” om bogen, sådan nogle hader jeg, men det er jo ikke værre end, at man kan tage det af, og sætte det på når man er færdig med at læse.\nJeg giver bogen 4 stjerner. Den var rigtig god og hyggelig, men den er heller ikke “wow”. Men det er bestemt en bog alle Twilightfans skal have læst, for den er virkelig god!\nNu er jeg gået i gang med Wardstenen serien. Jeg har haft bind 1 i jeg ved ikke hvor lang tid, og jeg fik så bind 2 i feriegave af mor, så jeg tænkte, at det var på tide at jeg begyndte på den. Jeg har læst ca. halvdelen, og den er gooood. Og skide uhyggelig. Det skal nok vise sig, at være en rigtig god serie😀\n< I got a new favorite quoteTwilight.. eller Harry Potter? >\t2 thoughts on “LÆST: The short second life of Bree Tanner”\tRebecca siger:\taugust 1, 2010 kl. 9:42 pm\tBogen er en novelle til Eclipse, så jeg tror at det er derfor den ingen kapitler har🙂 men fandt det også selv ret irriterende. For hvor skulle jeg stoppe og lægge mit bogmærke?!\nSvar\tcoewless siger:\taugust 3, 2010 kl. 2:47 pm\tDet er nok derfor, men jeg synes stadig, at det er virkelig iriterende! For ja, hvor skal man sætte bogmærket? Jeg hader, at stoppe midt inde i det hele. Men så er det jo bare rart, at bogen ikke er så lang😀


Affaldsspande på tilbud | Find en affaldsspand til dit køkken | Katoni.dk\nSpinder Design Trademark Living Vipp Vitra\nTrademark Living Rund Pedalspand - Shiny Jern\nSpinder Design Gigi Affaldsspand, M. 3 Rum - Sort Stål (33,5x25)\nVipp 18 Åben Spand - 22 L - Sort Låg\nVitra Happy Bin Lille Sort\nVitra Happy Bin Stor Valmuerød\nVitra Happy Bin Lille Sky Grå\nVipp 19 Åben Spand - 60 L - Sort Låg\nVipp 18 Åben Spand - 60 L - Poleret Låg\nVitra Happy Bin Stor Sky Grå\nTrademark Living Pedalspand - Mørk Kobberfarvet Jern, M. Låg (h 41)\nTrademark Living Pedalspand - Kobberfarvet Jern, M. Låg (h 60)\nVipp 19 Åben Spand - 60 L - Poleret Låg\nSpinder Design Gigi Affaldsspand, M. 2 Rum - Sort Stål (34x25)\nVitra Happy Bin Stor Gul\nVitra Happy Bin Lille Gul\nVitra Happy Bin Stor Hvid\nVitra Happy Bin Lille Hvid\nVitra Happy Bin Stor Sort\nSpinder Design Gigi Affaldsspand, M. 4 Rum - Sort Stål (60x25)\nDekorative affaldsspande til ethvert formål\nUmiddelbart er affaldsspande måske ikke det mest interessante i verden, men faktisk er der kommet rigtig mange fine modeller på markedet, så den praktiske – og nødvendige – affaldsspand nu også kan være et dekorativt element i indretningen. Det er især en fordel, hvis du har et mindre hjem, hvor der ikke er plads til alverdens pyntegenstande, og selv i større huse kan den være med til at skabe ekstra karakter.\nNår den nu alligevel skal være der, kan man jo lige så godt bruge den som pynt også, så den både tjener et praktisk og et dekorativt formål. Hvad end det er til dit køkken, på kontoret eller på badeværelset, er den nærmest uundværlig, og er den samtidig fin og speciel, gør det bestemt ingenting.\nFind den helt rette affaldsspand\nFør i tiden var en affaldsspand blot en affaldsspand, men med den stigende interesse for boligindretning er også disse naturligvis blevet optimeret til samtidig at skabe personlighed i din bolig. Derfor kan du i dag finde et væld af forskellige modeller, som alle kan være med til at skabe det helt rette look i dit hjem, men hvor der samtidig ikke er blevet gået på kompromis med funktionaliteten.\nEr det for eksempel til køkkenet, kan du vælge en praktisk affaldsspand med vippelåg eller pedal, som gør det nemt at komme til selv med fedtede fingre eller hænderne fulde af køkkenaffald. Når det netop er til køkkenet, kan du også med fordel vælge en med sensor, hvilket er med til at sikre, at hygiejnen stadig er i top. Det samme kan du gøre med din sæbedispenser ved køkkenets håndvask - her vil en model med sensor ligeledes sikre dig mod bakterier i madlavningen.\nEn retro affaldsspand med låg - eksempelvis fra brandet House Doctor - er fin på kontoret, hvor det typisk er papiraffald, der skal håndteres, og hvor du sandsynligvis ikke skal bruge den lige så ofte som i eksempelvis køkkenet. På den måde kan du altså finde en affaldsspand til ethvert formål.\nPå opdagelse i et bredt sortiment\nHer på Katoni kan du finde et væld af forskellige affaldsspande til ethvert rum i hjemmet og med lige nøjagtig de funktioner og det udtryk, du går efter. Du kan eksempelvis søge efter klassikere som den tidløse Vipp affaldsspand, der aldrig går af mode. Derudover kan du finde mange anderledes affaldsspande, som er med til at gøre din bolig endnu mere unik, samtidig med at de tjener et praktisk formål.\nAffaldsspandene kommer i forskellige størrelser og i forskellige materialer, og der er både fritstående modeller og nogle, der eksempelvis passer perfekt til køkkenskabet. Skal den alligevel stå under vasken eller på anden måde være ”gemt væk”, er det måske ikke så relevant at finde den mest designmæssigt gennemførte model, men skal den stå frit, kan den med fordel inkorporeres som et dekorativt element i køkkenet eller på badeværelset. På den måde bliver den obligatoriske affaldsspand gjort til et fint indretningsobjekt, og det er os designelskere her på Katoni i store fans af.


Mennesker og medier | Kampen om serie-seerne | DR LYD\nMennesker og medier Fredag d. 23. feb. 2018\nKampen om serie-seerne\nTv-serier hitter som aldrig før, og selv om flere og mere ses på hurtigt voksende streaming-tjenester, er der stadig kamp om de gode sendetider. Derfor har både DR1 og TV2 søndag klokken 20 premiere på nye, milliondyre dramaserier. Seerne skal vælge mellem "Liberty" på den ene kanal og "Greyzone" på den anden. Men er det "public service", når to offentligt ejede tv-stationer på den måde slås om seernes gunst? Eller er det bare "gammeldags" at tænke sådan? Debat og perspektiver for tv-serier med fiktionschef Katrine Vogelsang, TV2, og DR's tv-chef Emma Kronqvist. Journalistisk marionetteater: Da han fik besked om, hvad han skulle spørge om - og det, han absolut skulle holde sig fra - fik den polske tv-vært Grzegorz Nawrocki nok. Han kvittede sit prestigefulde job på den statslige tv-kanal Telewizja Polska og er i dag en skarp kritiker af gentagne overgreb på pressefriheden i Polen. Angreb, som ifølge Patrick Penninckx fra Europarådet giver ubehagelige mindelser om tidligere tiders censur og fascisme. Men som heldigvis, siger Mogens Blicher Bjerregaard, formand for de europæiske journalistforbund, synes at blive mødt med større og større modstand. Gravøl for prins Henrik: Uhøjtidelighed var kodeordet, da Weekendavisen torsdag inviterede på gravøl og fransk kanin i vin på Café Europa i København. Chefredaktør Martin Krasnik ville nemlig gerne tættere på og møde sine læsere - og hvad var mere oplagt en de sidste par ugers royale tophistorie som anledning? Gratis dæk-reklame: Traditionen tro stod den danske verdenspresse i kø, da årets Michelinstjerner i denne uge blev uddelt. Trods uklare kriterier blev der jublet og sendt direkte fra stjernedryssede restauranter i den franske guidebog - og det verdensomspændende dækfirma med en årlig omsætning på omkring 155 milliarder kroner fik endnu en gang ubetalelig reklame i den bedste sendetid. Skriv til menneskerogmedier@dr.dk. Vært og producent: Kurt Strand.


tv oversigt i dag. Alt om tv oversigt i dag hos Forskningscenter Danmark\n15. december 2019: Velkommen til siden om tv oversigt i dag, hvor du finder alt om tv oversigt i dag. Vi forsker i søgeord. Forskningscenter Danmark har igennem de sidste 20 år forsket i søgeord. Vi udvikler, designer og gennemfører forsøg samt etablerer grundlag for implementerings- og evalueringsforskning. Indsatserne er rettet mod at fremme rammer og forudsætninger. Forskningscenter Danmark fokuserer på indsatser, der gennemføres i områder som kan implementeres med tilgængelige ressourcer. Centret gennemfører og evaluerer forsøg bl.a. ved opnåelse af kapacitetsudvikling Centrets forskningsstrategiske målsætninger ved at: opbygge faglig kompetence inden for området tv oversigt i dag: søgeord og interventionsforskning på højeste internationale niveau udvikle og designe interventionsprogrammer samt skabe viden om effekt af fremmeindsatser, belyse muligheder og barrierer for implementering af tv oversigt i dag samt bidrage til videreudvikling af teori om søgeord. Forskningscenter Danmark vil videreudvikle metoder til effektstudier i arenaer, hvor randomisering og kontrol er vanskelig, heri at yde forskningsbaseret rådgivning til interessenter. Vi vil udvikle værktøjer til brug for planlægning, tv oversigt i dag, gennemførelse af indsatser og dokumentation. Forskning af højeste kvalitet og i samarbejde med Centrets forsøg bliver designet som kontrollerede og om muligt randomiserede forsøg med henblik på at skabe viden om effekt på højest mulige evidensniveau.\nDet viser sig, at studierne som udgangspunkt er baseret på tv oversigt i dag, der giver mulighed for registerbaseret opfølgning af kort- og langtidseffekter. Adfærdsændringer og umiddelbare effekter bliver målt ved objektive målinger og test samt spørgeskemaer med brug af validerede spørgsmål. Planlægning og gennemførelse af indsatserne er baseret på anerkendte planlægningsmodeller, hvilket sikrer høj kvalitet, teknik og gennemsigtighed ved inddragelse af relevante interessenter og målgrupper. Der bliver gennemført implementeringsforskning, tv oversigt i dag og procesevaluering for alle søgeord samt forsøg med henblik på vurdering af sammenhæng mellem indsats og effekt, vurdering af muligheder for forankring, herunder opnåelse af kapacitetsudvikling og lejerskab og vurdering af overførbarhed for søgeord. Tv oversigt i dag rummer flere muligheder for de besøgende på hjemmesiden om tv oversigt i dag i forhold til at optimere den processorale unit i nørnævnte enhed.\nEn fortolkning skal udføres for shopping på internettet, da dette giver hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Når det kommer til anvendelse af tv oversigt i dag halter seniorer generelt bagefter deres yngre kolleger. Men for danskere over 65 år, der ejer en smartphone, er det en befriende oplevelse at have en i lommen. Adspurgt om de føler, at deres telefon repræsenterer frihed eller binding, svarer 82% af senior smartphone-ejere, at deres smartphone giver større frihed sammenlignet med 64% i aldersgruppen 18 til 29 år. I modsætning hertil svarer 36% af voksne smartphone ejere under 30 år, at deres smartphone begrænser deres frihed, hvilket er det dobbelte i forhold til de 18% af voksne i alderen 65 og ældre, der valgte dette udtryk til at beskrive deres tv oversigt i dag. Tilsvarende når de blev bedt om at beskrive deres smartphone som forbinder eller distraherende er ældre brugere signifikant mere tilbøjelige til at vælge forbinder som den bedste beskrivelse. På den anden side er yngre smartphone-brugere dobbelt så tilbøjelige som ældre at se deres telefon som distraherende. Her er en liste over alternative byer: København, Astana, Honiara, Kampala, Washington D.C., Yaren, Nairobi, Maseru, Manama, Libreville, Vatikanstaten, Antananarivo, Mexico City, Brazzaville, Beograd, Belmopan, Islamabad, Saint John's, Panama City, Tripoli, Maputo, Yaound, Chisinau, Managua, Reykjavik, Tallinn, Valletta, Teheran, Ottawa, Seoul, Dodoma, Monrovia, Nassau, Wien, Berlin, Port Vila\n15. december 2019: Forskningscenter Danmark fører digital forskning og driver innovation i teknologi. Vi forbinder discipliner, applikationer og beregninger for at fremskynde forskning og samarbejde inden for tv oversigt i dag for universitetet, nationalt og internationalt. Centret indeholder en af verdens førende miljø, der gør det muligt for forskningssamarbejde, sammenknytning innovative teknologier på tværs af akademiske & kommercielle partnerskaber til at løse de store udfordringer i dag og i fremtiden. Siden oprettelsen i 2006 er Forskningscenter Danmark vokset til at være en internationalt prestigefyldte hold af over 50 tværfaglige forskere forpligtet til at accelerere forskning gennem tv oversigt i dag teknologi. Centret er hjemsted for en bred portefølje af forskningsprojekter i videnskaberne, samfundsvidenskab, humaniora, teknologi og udvikling forskningsinfrastruktur. Vi er i øjeblikket samarbejder med over 20 forskningsenheder på tværs af universitetet, der fører et konsortium af seks tv oversigt i dag grupper via e-Forskning Syd og opbygning forskningssamarbejder i USA, Australasien og Europa.\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil kræver bedre balance mellem de digitale læremidler og bøger.Forskning i centret er bygget på et tæt samarbejde med forskere fra forskellige discipliner. Ved at opfange og indarbejde eksisterende tv oversigt i dag, leverer vi samlende teknologi og infrastruktur, der forbedrer og yderligere kapaciteter af hver enkelt forsker, der giver dem mulighed for at fremskynde deres forskning og besvare store spørgsmål hurtigere end nogensinde før. Underbygning for succesfuld forskning. Synergien mellem forskning og den teknologiske infrastruktur til at støtte det er et centralt fokus for e-Forskningscenter. Vores forskelligartede portefølje af projekter som tv oversigt i dag sætter kravene til forskning computing infrastruktur inden nationalt og på internationalt niveau. Til dato e-forskningscenter har udviklet og støttet en række forskningsprojekter computing-tjenester, herunder forskning og udvikling af computersystemer (Microsoft Cluster, Cloud service & GPU klynge), distribueret databehandling tv oversigt i dag (Volunteer Computing) og high-performance computing, gennem ARC , universitetets Advanced Research Computing Facility.\nBringer teknologiske og forskning ekspertise sammen. Centret omfatter specialister i en bred vifte af teknologier, der spænder fra den videnskabelige og visuel computing til e-infrastruktur og datalager og ledelse. Men for at danne succesfulde samarbejder er det vigtigt at se tingene fra mere end et teknisk perspektiv og vores team har ekspertise arbejder på tværs af en bred vifte af discipliner som tv oversigt i dag. Disse omfatter blandt andre; de fysiske videnskaber og teknik: kunst, humaniora og samfundsvidenskab; energi og miljø; og de biologiske og medicinske videnskaber. Indførelse af nye måder at tænke på. Hvert år en række etablerede forskere, industrien ledere, praktikere og beslutningstagere i forskel eller udestående løfte bydes velkommen som en del af vores besøgende program. Dette er designet til at give tv oversigt i dag mulighed for at samarbejde om udviklingen af innovative teknologier til at fremskynde forskningen i for eksempel: København, Paris, Wellington, Basseterre, N'Djamena, Ottawa, Ankara, Bratislava, Juba, Honiara, Monrovia, San Jos, Bangui, Taipei, Minsk, Dhaka, Athen, Georgetown, Melekeok, Andorra la Vella, Teheran, Naypyidaw, Kingston, Male, Bisjkek, Sana, Amsterdam, Kuala Lumpur, Washington D.C., Saint John's, Kingstown, Port Moresby, Dodoma, Lom, Managua, Kuwait City


4 smart-ure til fitness - Lyd & Billede\nTEST AF 4 smart-ure til fitness\nApple sidder tungt på markedet for smart-ure og er kommet langt, siden første udgave af det firkantede ur ramte gaden. Prisen er faldet betragteligt, og indmaden er blevet hurtigere ogLæs hele testen...\nFitbit er normalt kendt for deres trackere og gode software til at indsamle og vise dine data. Med Ionic lancerer de deres første smart-ur, hvilket de umiddelbart slipper godt fra,Læs hele testen...\nLigesom Fitbit satser Garmin på en mellemting mellem et fuldblods smart-ur og en tracker. Garmins Vivoactive 3 ligner dog et helt almindeligt ur og føles også som et sådan. DisplayetLæs hele testen...\nSamsung er efterhånden ved at have godt styr på deres Tizen-platform, som igen har fået en tur med Gear Sport. Uret vil og kan lidt af det hele og virkerLæs hele testen...


Børn med særlige behov - Dansk Skoleidræt\nI 2015 blev idræt et prøvefag og sidenhen er kravene til optagelse på ungdomsuddannelser blevet skærpet. Det vil i yderste konsekvens for nogle børn betyde, at de ikke kan komme ind på en ungdomsuddannelse, fordi de ikke har bestået prøven i idræt. Derfor er det vigtigere nu end nogensinde før at arbejde mod at inkludere alle børn i idrætsfaget. Ikke alene for at styrke trivslen, fællesskabet og succesoplevelserne, men også for at børn med særlige behov kan have samme muligheder for at få adgang til ungdomsuddannelser som alle andre børn.\nAlle børn med i idrætsfaget tilbyder idrætslærere en række materialer og værktøjer, der understøtter deltagelse og trivsel for alle børn. Projektet er støttet af Undervisningsministeriet. Partnere i projektet er Dansk Skoleidræt, Parasport Danmark, Videnscenter om Handicap, Rævebakkeskolen og Byskovskolen.


Sådan får du personlig succes | Magasinet Q\nForsidelivsstilselvudvikling7 skridt til ægte succes\nFoto: Shutterstock Har du succes? Hvis ja, er det den ægte af slagsen, som virkelig betyder noget for dig? Eller måske den form for succes, som bliver en stræben efter anerkendelse, materielle ting eller andre flygtige goder? Fat papir og blyant, læs med her og find dit livs formål. Vær forberedt på røde kinder og kriller i maven. Mandag, 28. september 2015 - 15:45 - af Lise Baltzer (Redigeret af Marie Krakau) Stephen Covey er forfatter til den internationale bestseller ”7 gode vaner”, og han opfordrer til, at vi begynder med slutningen, når vi vil følge en meningsfuld kurs i vores liv. Se hans forslag her.


NATURFAG. en udfordring for alle - PDF\nNATURFAG. en udfordring for alle\nDownload "NATURFAG. en udfordring for alle"\n2 NATURFAG en udfordring for alle\n3 NATURFAG - en udfordring for alle Danmarks Lærerforening, oktober 2007 Omslagsfoto: Kissen Møller Hansen Lay-out: Stig Nielsen Tryk: CenterTryk, Holbæk ISBN\n4 Indholdsfortegnelse Forord 7 Resume 9 Indledning 11 Hvorfor fokus på naturfag? 11 Demokratiudfordringen 11 Individudfordringen, selvfoståelse og handleberedskab 11 Rekrutteringsudfordringen 11 Udfordringerne kræver handling 13 Indsats 1 - Det naturfaglige miljø 15 Samspil mellem de enkelte naturfag 15 Faglig synergi og lærernetværk 17 Didaktik, undervisningspraksis og prøveformer, der fremmer fagligheden 21 Indsats 2 - Rammer, forventninger og organisering 25 Gode fysiske rammer for undervisningen og undervisningsmaterialer 25 Konstruktivt samarbejde med erhvervslivet 27 Indsats 3 - Lærernes faglige forudsætninger og kompetencer 29 Tilstrækkeligt antal lærere med naturfaglige liniefag 29 Faglige kompetencer hos alle lærere, der underviser i et af naturfagene 32 Bilag - undersøgelsesresultater 34\n6 Forord Arbejdsgrupper og kommissioner i Danmark og EU har i de seneste år udsendt et utal af rapporter om undervisning i naturfag (se tekstboks på næste side). Imidlertid er ingen af de forskellige forslag og anbefalinger mundet ud i konkrete og langsigtede ændringer i rammerne for den naturfaglige undervisning. Danmarks Lærerforening udsendte i 2004 rapporten Gør en god skole bedre 1. Her pegede vi på naturfagsundervisningen som én af skolens store udfordringer og kom med anbefalinger, der var meget samstemmende med øvrige anvisninger og ekspertudtalelser. Der er derfor et solidt grundlag for udmøntninger af initiativer med bred opbakning blandt relevante aktører. Der er brug for øjeblikkelig handling på området, såvel som for at ændringer og tiltag implementeres i et forpligtende samarbejde, så varige forbedringer og kvalitetsudvikling på området sikres. Danmarks Lærerforening vil med dette udspil samle op på de ret enslydende rapporter og fremlægge tal for de aktuelle rammer for folkeskolens undervisning i naturfag. Vi finder, at tiden nu er til, at de mange anbefalinger omsættes til konkrete initiativer. Vi vil derfor med dette notat lægge op til en drøftelse med de andre parter omkring folkeskolen ikke mindst Undervisningsministeriet og KL om konkrete forslag, der vil forbedre betingelserne for de naturfaglige fag i folkeskolen (natur/teknik, biologi, geografi og fysik/ kemi). Forslagene er målrettet mod: Det naturfaglige miljø på skolerne De fysiske rammer for naturfagsundervisning og undervisningsmaterialer Lærernes grund-, efter- og videreuddannelse. Anders Bondo Christensen 7 1 Gør en god skole bedre, Danmarks Lærerforening, maj 2004\n7 Rapporter fra udvalg nedsat af den danske regering 2003: Fremtidens naturfaglige uddannelser - Naturfag for alle vision og oplæg til strategi, Uddannelsesstyrelsens temaseriehæfte nr. 7. I samme forbindelse er udgivet antologien, Inspiration til fremtidens naturfaglige uddannelser. 2006: Fremtidens naturfag i Folkeskolen, oplæg til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, Undervisningsministeriet. 2006: Undervisningsministeriets udviklingsprogram, En skole i bevægelse: Udvikling af naturfag er første punkt ud af syv under det samlede udviklingsprogram for folkeskolen. Bl.a. er udgivet: Naturfagene i bevægelse Når folkeskolelærere udvikler naturfagsundervisning og Lærerkompetencer i naturfag (idékatalog) 2006: Danmarks Evalueringsinstitut udsender rapporten Undersøgelse af naturvidenskabsindsatse, der er bestilt af Undervisningsministeriet. Evalueringsinstituttet udsendte allerede i 2001 Teknik og naturvidenskab Kortlægning af initiativer der skal fremme interessen for teknik og naturvidenskab. 2007: Senest har VTU og UVM nedsat et udvalg, som skal forberede en national strategi for styrkelse af natur, teknik og sundhed i hele uddannelsessystemet. Strategien skal også binde eksisterende initiativer på de forskellige uddannelsesområder og i lokale eller institutionseksterne sammenhænge sammen. Rapporter fra EU mv. 2004: European Commission Community research: Europe needs more scientists er en rapport som hovedsagligt behandler den fælleseuropæiske målsætning om en forøgelse af naturvidenskabeligt uddannede og naturvidenskabelige forskere. Rapporten er en analyse af de relevante aktører og institutioner, som kan bidrage til, at flere får en karriere inden for Science, Engineering and Technology. Den indeholder derfor også anbefalinger vedrørende grundskolen og læreruddannelse. 2006: Eurydice (The information network on education in Europe): Rapporten, Science teaching in schools in Europe er en komparativ gennemgang af officielle bestemmelser og anbefalinger for den naturvidenskabelige undervisning i Europa. Rapporten giver samtidig et overblik over den europæiske forskning i naturvidenskabelig undervisning. 2007: European Commission, Directorate- General for Research: Science Education Now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe. Rapporten blev bestilt af Generaldirektoratet for Forskning og Generaldirektoratet for Kultur og Uddannelse. Rapporten undersøger, hvordan man kan øge unge menneskers interesse i naturvidenskabelige studier og præsenterer en række resultater og anbefalinger, som knytter sig til strukturerne omkring undervisningen samt den pædagogiske tilgang. I rapporten præsenteres begrebet Inquiry-Based Science Education (IBSE), som er en problemorienteret pædagogik med stærk fokus på eksperimenter og elevernes naturlige undren.\n8 Resume Syv konkrete forslag fra Danmarks Lærerforening Danmarks Lærerforening ønsker at sætte et særligt fokus på naturfag, da en solid viden på området er afgørende af tre signifikante årsager: For at kunne deltage i den demokratiske proces i samfundet For at ruste eleverne på det personlige plan, så de kan forstå sig selv i forhold til omverden For at imødekomme et behov for rekruttering til det naturfaglige område. Disse udfordringer samt regeringens ambition om at være verdens mest konkurrencedygtige samfund kræver handling. Danmarks Lærerforening opfatter det naturfaglige miljø på skolerne, de fysiske rammer for naturfagsundervisningen og undervisningsmaterialer samt lærernes grund-, efter- og videreuddannelse som de vigtigste indsatsområder. På hvert af disse tre områder er der specifikke udfordringer. Danmarks Lærerforening ønsker indenfor området, der vedrører det naturfaglige miljø, at opnå samspil mellem de enkelte naturfag, opnå faglig synergi og lærernetværk samt didaktik, undervisningspraksis og prøveformer, der fremmer fagligheden. Indenfor området, der vedrører de fysiske rammer for naturfagsundervisningen og undervisningsmaterialer, ønsker Danmarks Lærerforening at indlede et samarbejde, der sikrer gode fysiske rammer for undervisningen og undervisningsmaterialer samt et konstruktivt samarbejde med erhvervslivet. Indenfor området, der vedrører lærernes uddannelse, ønsker Danmarks Lærerforening at sikre et tilstrækkeligt antal lærere med naturfaglige liniefag samt faglige kompetencer hos alle lærere, der underviser i ét af naturfagene. På baggrund af disse ønsker fremsætter Danmarks Lærerforening syv konkrete forslag: Hvad angår det naturfaglige miljø på skolerne, foreslår Danmarks Lærerforening: 1. at der udarbejdes vejledningsmateriale, der giver naturfagslærerne på den enkelte skole et solidt grundlag for fagdidaktisk samtænkning af fagene. 2. at der på alle skoler indføres en funktion som fagdidaktisk vejleder i naturfag: En resurseperson, der kan medvirke til at fastholde og udvikle det naturfaglige miljø på skolen blandt andet gennem faglig sparring. 3. at prøveformerne i naturfag ændres, så de afspejler de faglige mål for undervisningen i fagene. Elevernes skal prøves i deres helhedsorienterede faglige forståelse og problemløsningsevne. 9\n9 Hvad angår de fysiske rammer for naturfagsundervisning og undervisningsmaterialer, foreslår Danmarks Lærerforening: 4. at der i alle kommuner laves en kortlægning over lokaler, der anvendes til undervisning i et af naturfagene. Kortlægningen skal danne afsæt for en handleplan, der skal sikre, at alle elever modtager naturfagsundervisning i rammer, der lever op til Undervisningsministeriets anbefalinger. 5. at parterne omkring folkeskolen i fællesskab tager initiativ til en dialog med erhvervslivet om at formulere et skoleansvar på linie med virksomhedernes sociale ansvar. Hvad angår lærernes grund-, efter- og videreuddannelse foreslår Danmarks Lærerforening: 6. at lærere får mulighed for at opnå fagdidaktiske kompetencer på liniefagsniveau i fysik/kemi og natur/teknik på eftertragtede vilkår. 7. at anbefalingen fra Undervisningsministeriets udvalg til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen om et nationalt efteruddannelsesprogram effektueres. 10\n10 Indledning Hvorfor fokus på naturfag? I Undervisningsministeriets udredning om naturfag fra samles udfordringerne for det naturfaglige område under tre hovedoverskrifter: demokratiudfordringen, individudfordringen og rekrutteringsudfordringen. Danmarks Lærerforening finder, at udredningen stadig er et udmærket grundlag for den fortsatte dialog om behovet for et særligt fokus på naturfag. Demokratiudfordringen For samfundet er det nødvendigt, at den brede befolkning kan deltage i den demokratiske proces. Demokratisk deltagelse er en forudsætning for opretholdelse af velfærd, miljø og natur. Grænseoverskridende klimamæssige, sundhedsmæssige og teknologiske udfordringer kræver økonomiske, politiske og holdningsmæssige overvejelser og handling, og dette kræver grundlæggende naturfaglige kompetencer. Hvis den brede befolkning er uden tilstrækkelig solid naturvidenskabelig og teknologisk almen dannelse, er der risiko for en slingrekurs i de demokratiske beslutninger og en følgende forringelse af velfærden, miljøet og naturen. Endvidere er der en alvorlig risiko for, at borgere, der ikke har et naturvidenskabeligt almendannende grundlag for at deltage i den demokratiske debat og beslutningsproces, bliver marginaliserede. Individudfordringen, selvforståelse og handleberedskab Hvor demokratiudfordringen sigter mod at ruste eleverne til at handle på samfundsplan, sigter individudfordringen mod at ruste dem på det personlige plan. Eleven skal have et grundlag for at forstå sig selv i forhold til den omgivende natur, kulturen og samfundet og for at handle kompetent i situationer, hvor det er nødvendigt at foretage personlige valg. Demokrati- og individudfordringen, der peges på, er tæt knyttet til folkeskolens grundlæggende dannelsesmæssige forpligtigelse. Naturfaglige kompetencer en nødvendig del af den almene dannelse, som er grundstenen i folkeskolens virke og formål. Rekrutteringsudfordringen Den store interesse for naturfagsundervisningen på nationalt og europæisk plan skyldes i vid udstrækning en bekymring for, hvad der ofte omtales som den vigende rekruttering til de naturvidenskabelige uddannelser. 2 Andersen, N., Busch H., Horst, S., og Troelsen, R. Fremtidens naturfaglige uddannelser, Naturfag for alle vision og oplæg til strategi, Undervisningsministeriet\n11 I den danske uddannelses- og arbejdsmarkedsdebat er det blevet fremstillet som et specielt dansk problem, at antallet af uddannede kandidater på visse videregående teknologiske og naturfaglige uddannelser ikke lever op til samfundets fremtidige efterspørgsel. Følgende citat fra Europakommissionens rapport om naturfagsundervisning 3 viser, at problemstillingen på ingen måde er et særlig dansk problem: Adskillige undersøgelser har i det senere år vist et alarmerende fald i unge menneskers interesse for centrale naturvidenskabelige discipliner og matematik. På trods af det store antal projekter og programmer, der er blevet gennemført for at ændre denne trend, er der kun beskedne tegn på forbedring. Med mindre der tages mere effektive skridt, vil Europas innovationskapacitet og forskningskvalitet falde. Hos befolkningen som sådan er erhvervelsen af kvalifikationer, som bliver stadig mere væsentlige for alle mennesker i samfund som i stigende grad er afhængig af udnyttelse af viden også under tiltagende pres. I hele Europa er man således opmærksom på, at en stigende mangel på arbejdskraft inden for en række naturfaglige uddannelsesområder kan hæmme udvikling af nye højteknologiske vækstområder. Rekrutteringsudfordringen på det naturfaglige område bliver som i citatet fra Europakommissionen ofte fremstillet som, at der er en vigende rekruttering til området. Det er øjensynligt ikke tilfældet. Udfordringen skyldes først og fremmest et øget behov for rekruttering til området som følge af ambitiøse økonomiske målsætninger. I EU-sammenhænge såvel som nationalt udpeges naturvidenskabelig viden og kompetencer som afgørende i forhold til innovation, øget konkurrenceevne og produktivitet og samfunds- og vidensmæssig udvikling. Vidensamfundet, eller læringssamfundet, er nu en fremstilling af de europæiske samfund, som der hersker bred konsensus om. Uddannelse er dermed i fokus som nøglen til at opnå Europas ambitiøse økonomiske og sociale målsætninger. I Lissabonstrategien hedder det bl.a.: EU skal inden år 2010 være den mest konkurrencedygtige og dynamiske økonomi på kloden. 12 Den danske regering vil ligge forrest i feltet. Globaliseringsstrategien fokuserer derfor på uddannelse, forskning, iværksætteri og fornyelse. Regeringens mål er, at de danske elever skal være blandt verdens bedste inden for de fire fagområder: læsning, matematik, naturfag og engelsk. Ovenstående citat kan derfor suppleres med følgende fra regeringens konkurrenceevneredegørelse fra 2006: Hvis Danmark skal være verdens mest konkurrencedygtige samfund, skal vi være blandt de fem bedste lande i verden på alle disse områder, og andre lande må ikke gøre os rangen stridig. 3 European Commission, Directorate-General for Research, Science Education Now: A renewed Pedagogy for the Future of Europe, s. 2\n12 Udfordringerne kræver handlinger Den danske regerings ambition om at være verdens mest konkurrencedygtige samfund kræver naturligvis, at man er klar til at investere tilstrækkeligt, men først og fremmest er der behov for en afklaring af, hvad der menes med, at være blandt de fem bedste lande på de pågældende områder. Betyder det, at danske elever skal ligge i top fem på de pågældende områder i forskellige internationale undersøgelser, eller betyder det, at vi skal styrke de kvaliteter, der gør, at Microsofts næstkommanderende Steve Balmer udtrykker sin vinderstrategi som I want the whole world to be Danish? Efter Danmarks Lærerforenings opfattelse må målet klart være det sidste, så danske elever fortsat udvikler de evner, der gør, at danske ingeniører m.fl. er i høj kurs internationalt set. De initiativer, der er kommet fra regeringen, vægter det, der kan måles i harmoniserede internationale undersøgelser og test som et normgivende kvalitetsparameter. Hermed risikerer vi at bortharmonisere de kvaliteter, som folkeskolen har opbygget gennem generationer, og som er grundlaget for vores konkurrenceevne i en globaliseret verden. Som professor Howard Gardner udtrykte det overfor undervisningsminister Bertel Haarder: Den sørgelige nyhed er, at formålet med uddannelse - fra Hongkong over Hawaii til Buenos Aires - er blevet at hæve placeringen i internationale sammenligninger. Det er helt ærligt patetisk. Og det er et nulspil. For når Finland går op, går Hongkong ned. Vi skal i stedet sige, hvilken slags mennesker og verden vil vi have, og organisere vores uddannelsessystem efter det. Men undervisningsministre over hele verden er blevet flokdyr, der jagter de internationale sammenligninger 5. Chefredaktør Mikael R. Lindholm, der er medlem af Innovationsrådets strategigruppe fastslår: Velfærdssystemet er med til at skabe nogle meget engagerede, dynamiske, nysgerrige og kompetente mennesker i Danmark. Og det er lige netop de egenskaber, vi nyder godt af, og som resten af verden misunder os. Men Danmark interesserer sig for lidt for sine særlige kulturelt bestemte kompetencer, som resten af verden misunder os. I stedet er regeringen ved at harmonisere vores styrker ud af uddannelsessystemet. Danmarks Lærerforening finder, at rekrutteringsudfordringen må tages seriøst og i sig selv er tilstrækkelig alvorlig til politisk handling. Vi deler imidlertid anbefalingerne fra 4 Information 20. marts Politiken, 8. august Information 20. marts\n13 rapporten om fremtidens naturfag 7, der fremhæver, at mens rekrutteringsudfordringens negative økonomiske og samfundsmæssige konsekvenser umiddelbart kan synes tydeligst, er demokratiudfordringen en endnu mere grundlæggende og omfattende udfordring, hvis betydning for velfærdssamfundet ikke må undervurderes. Udfordringerne for naturfag må derfor ses i sammenhæng, hvor individudfordringen, som fremhævet i rapporten om fremtidens naturfag, kan være nøglen til at imødekomme de øvrige to udfordringer. Undervisningen i folkeskolen skal være relevant for eleverne og beskæftige sig med problemer, der betyder noget for dem. Som lektor Henrik Busch siger: Vejen til, at flere danske elever ønsker at uddanne sig inden for naturfag, er ikke nødvendigvis, at man forsøger at proppe så megen traditionel naturvidenskabelig viden ind i hovedet på eleverne i skolen. Det kan ligeså godt være noget, der dels arbejder på det her demokratiaspekt og samtidig får eleverne til at indse, at naturfagene faktisk er relevante og af værdi for dem. På den baggrund kan man højere oppe i systemet rekruttere disse unge Andersen, N., Busch H., Horst, S., og Troelsen, R. Fremtidens naturfaglige uddannelser, Naturfag for alle vision og oplæg til strategi, Undervisningsministeriet Folkeskolen 11. maj 2006\n14 Indsats 1 Det naturfaglige miljø Danmarks Lærerforening ønsker på dette område at indlede et samarbejde, der kan sikre: Samspil mellem de enkelte naturfag Faglig synergi og lærernetværk Didaktik, undervisningspraksis og prøveformer, der fremmer fagligheden. Samspil mellem de enkelte naturfag Fagdidaktisk samtænkning Fagmålene for naturfagene skal ifølge Undervisningsministeriets udvalg til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen 9 præciseres og samtænkes for at sikre progression og bedre synergi mellem naturfagene. Der mangler ifølge udvalget en systematisk fagdidaktisk samtænkning af de fire naturfag (natur/teknik, biologi, fysik/kemi og geografi), især mht. centrale begreber og faglige kompetencer. Målbeskrivelserne er ikke et tilstrækkeligt godt redskab for lærerne i den daglige undervisning, til udnyttelse af mulighederne for synergi i flerfagligt samarbejde og til at sikre elevernes faglige progression fra indskoling til overgang til ungdomsuddannelse 10. Arbejdsgruppens anbefaling er stort set identisk med den anbefaling ministeriet allerede i 2003 fik fra dens tidligere arbejdsgruppe 11. Også international forskning peger på, at der er en tendens til, at undervisningen på lower secondary level ( klassetrin) er præget af en stereotyp tilgang til de praktiske aktiviteter, mens man i primary education (1. 5. klassetrin) er mere åben over for udforskende og undersøgende aktiviteter. 12 Undersøgelser og sammenligninger af curricula viser, at det samfundsmæssige perspektiv er en del af naturfagsundervisningen både på primary og lower secondary level. Dette stemmer overens med det forholdsvis nye fokus på naturvidenskab, som en del af den almene dannelse Undervisningsministeriet 2006, Fremtidens naturfag i folkeskolen, rapport fra Udvalget til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, anbefaling 5, s Ibid. 11 Andersen, N., Busch H., Horst, S., og Troelsen, R. Fremtidens naturfaglige uddannelser, Naturfag for alle vision og oplæg til strategi, Undervisningsministeriet Eurydice 2006, Science Teaching in Schools in Europe. Policies and Research, s Ibid. 15\n15 I evalueringsinstituttets rapport om naturfag 14 peges på, at undervisningen i de naturvidenskabelige fag i dag er vendt på hovedet i forhold til foruddisponerethed, sådan at børn i de mindre klasser bliver mødt med de store samfundsspørgsmål, mens de i de ældre klasser i folkeskolen og i gymnasiet pludselig bliver mødt med en forventning om, at de skal lære en masse detailviden og skubbe de store spørgsmål i baggrunden. Den problemstilling må indgå i en ny fagdidaktisk samtænkning. Læseplaner og undervisningsvejledninger Undervisningsministeriet udsendte i april 2004 nye faghæfter i bl.a. fysik/kemi og biologi 15. I forhold til ønsket om styrkelse af samspillet mellem de naturfaglige fag er det overraskende, at hverken læseplan eller undervisningsvejledning i faghæftet om biologi indeholder noget om dette samspil. Kun i indledningen til undervisningsvejledningen opfordres til et samarbejde mellem lærerne i biologi, geografi og fysik/kemi. Mere hjælp får lærerne ikke i faghæftet om fysik/kemi. I dette hæfte opfordres også til et tæt samarbejde mellem biologilæreren, geografilæreren og fysik/kemilæreren om naturfagsundervisningen - med dyb respekt for hinandens faglige kompetencer, som det tilføjes. Men der er ikke antydning af forslag, som støtter det ønskede samspil. På tilsvarende vis savnes en beskrivelse af den faglige progression for den samlede undervisning i naturfag gennem hele skoleforløbet. I faghæfterne anbefales det, at der føres logbog, som bl.a. kan danne afsæt for kommunikationen mellem afgivne og nye lærere fx ved overgangen fra natur/teknik til den fagdelte undervisning på de ældste klassetrin. Det er dog tvivlsomt, om det alene kan løse det naturvidenskabelige kontinuitetsproblem, hvor natur/teknik ikke i tilstrækkelig grad virker som optakt til de efterfølgende naturfag 16. Danmarks Lærerforening foreslår, at der udarbejdes vejledningsmateriale, der giver naturfagslærerne på den enkelte skole et solidt grundlag for fagdidaktisk samtænkning af fagene Danmarks Evalueringsinstitut: Kortlægning af initiativer der skal fremme interessen for teknik og naturvidenskab Undervisningsministeriets faghæfter 13, 15 og 17 (natur/teknik, biologi, fysik/kemi), Tordis Broch og Niels Egelund, Et forældreperspektiv på naturfagsundervisning. DPU 2002\n16 Faglig synergi og lærernetværk Ensomhed eller fællesskab Naturfagene skal være et kommunalt indsatsområde. Det anbefales i ministeriets seneste rapport på området 17. Indsatsområder skal etableres ved iværksættelse af kommunale handlingsplaner, som skal sikre liniefagsdækning, udpegning af kommunale naturfagskonsulenter, tilstrækkelige fysiske rammer og dokumentation for overdragelsesforretninger. Udvalget beskriver og kommenterer en kultur præget af faglig ensomhed for den enkelte og mangel på kollegial sparring i form af inspiration og videndeling. De små fag på klassetrin samt anvendelse af lærere uden liniefag udpeges som faktorer, der medvirker til at fastholde denne kultur. Den vigtigste forudsætning for at kunne både vedligeholde og udvikle kompetencerne hos lærerne er, at de i det daglige oplever sig selv som en del af et fagdidaktisk udfordrende og lærende fællesskab, der også har ledelsens bevågenhed. Danmarks Lærerforenings undersøgelse fra august 2007 viser, at 44 % af kommunerne har fulgt anbefalingen om at gøre naturfag til et kommunalt indsatsområde. Det er en tydelig fremgang, siden evalueringsinstituttet foretog en kortlægning i Den viste, at kun 10 % af kommunerne havde foretaget initiativer for at fremme interessen for teknik og naturvidenskab 18 eller havde naturvidenskab som et særligt indsatsområde. Det er en positiv fremgang, men tallet viser også, at der langt igen til, at alle kommuner har taget fat på området. 17 Undervisningsministeriet 2006, Fremtidens naturfag i folkeskolen, rapport fra Udvalget til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, s Danmarks Evalueringsinstitut: Kortlægning af initiativer der skal fremme interessen for teknik og naturvidenskab\n17 Er ét eller flere af naturfagene et kommunalt indsatsområde i kommunen? Ja Nej 56% 44% Af de kommuner, der ifølge Danmarks Lærerforenings undersøgelse har gjort området til et indsatsområde, har kun 55 % tilført skolerne ekstra resurser til området. De resurser er tydeligvis primært gået til områder, der udløser statslige tilskudsordninger. Kommunerne har, i det omfang de har prioriteret området, satset på efteruddannelse, undervisningsmaterialer og renovering af bygninger, mens kun meget få har afsat midler til særlige resursepersoner på området. Har skolerne i kommunen fået tilført særlige midler for det igangværende skoleår (2007/08) som følge af, at naturfagene er blevet gjort til et særligt kommunalt indsatsområde? 3% ja nej ved ikke 42% 55% 18\n18 Faglig resurseperson Skal det faglige fællesskab sikres, er det nødvendigt, at der på alle skoler er en lærer, der har faglige og praktiske resurser til at fastholde det fælles engagement. Undervisningsministeriets udvalg om fremtidens naturfag anbefaler, at alle skoler arbejder på at organisere naturfagsteam, der koordineres af en person evt. med en PD i naturfagsdidaktik 19. De foreslår endvidere, at alle kommuner har en særlig naturfagskonsulent med sigte på den fælles kommunale naturfagsindsats og koordinering af behovet for efteruddannelse 20. Danmarks Lærerforenings undersøgelse viser, at kun 21 % af kommunerne har en naturfagskonsulent. Anbefalingen om naturfagsteam blev allerede fremført i 2003 i strategioplægget Fremtidens naturfaglige uddannelser. Heri hedder det, at arbejde i faglige lærerteam er nødvendigt, fordi naturfagene hver for sig giver grundlag for en forståelse for hver deres aspekter af liv, natur og samfund og således ikke kan substituere hinanden, men at samarbejde mellem fagene er påtrængende for, at elever opnår naturfaglige kompetencer på tilstrækkeligt niveau. Og videre, at undervisning i naturfagene kræver en stadig kompetenceudvikling samt et velfungerende fagdidaktisk fællesskab og samarbejde blandt underviserne 21. Også international forskning udpeger behovet for teamsamarbejde og tværfaglighed som væsentlige rammefaktorer for naturfagsundervisning, herunder EUs publikation Europe needs more scientists. Heri beskriver man den privatpraktiserende lærer, hvis ekspertise og erfaring kan støttes og udvikles gennem professionel interaktion med andre (fag)lærere 22. Forandring og implementering af forskellige initiativer og lovforslag er desuden afhængig af aktiv inddragelse af især lærerne. Lærernetværk er derfor også nødvendige og hensigtsmæssige i implementeringssammenhænge og vil også være det i forhold til at integrere forskningsbaseret og erfaringsbaseret viden om undervisning og læring, og dermed mod 19 Undervisningsministeriet 2006, Fremtidens naturfag i folkeskolen, rapport fra Udvalget til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, anbefaling 5, s Undervisningsministeriet 2006, Fremtidens naturfag i folkeskolen, rapport fra Udvalget til forberedelse af en handlingsplan for naturfagene i folkeskolen, anbefaling 5, s Undervisningsministeriet 2003, Uddannelsesstyrelsens temahæfteserie nr : Fremtidens naturfaglige uddannelser, Naturfag for alle vision og oplæg til strategi, s European Commision (The High Level Group on Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe), 2004, Europe needs more scientists, s De henviser i øvrigt til programmer, som understøtter samarbejde mellem lærere i Østrig og Tyskland. 19\n19 virke den distance, som eksisterer mellem forskning og nyskabelser og den eksisterende undervisningspraksis 23. Danmarks Lærerforenings undersøgelse viser, at 60 % af lærerne, der underviser i ét eller flere naturfag indgår i et formelt fagligt samarbejde med deres kolleger på området. Det er imidlertid kun de færreste steder, at der er afsat resurser til en resurselærer, der kan koordinere området. Er der på din skole afsat resurser til, at en lærerkollega med særlige naturfaglige kompetencer kan give faglig sparring omkring undervisning i det/de naturfag, som du underviser i? Cand. Scient. Jan Sølberg beskriver i sin ph.d.-afhandling fra juni 2007 betingelserne for at skabe vedvarende udvikling for naturfagsundervisningen på den enkelte skole 24. Han konkluderer, at et fagligt fællesskab ikke kun er ønskeligt, men slet og ret nødvendigt for naturfagslærernes faglige overlevelse. Uden en indlejret støttefunktion i form af et fagligt fællesskab på skolerne risikerer naturfagslærerne at blive fagligt ineffektive og marginaliserede. Danmarks Lærerforening foreslår, at der på alle skoler indføres en funktion som faglig vejleder i naturfag. En resurseperson, der kan medvirke til at fastholde og udvikle det naturfaglige miljø på skolen blandt andet gennem faglig sparring Ibid., s. 152 og 153. Eurydice 2006, Science Teaching in Schools in Europe. Policies and Research, s Jan Sølberg, Udvikling af lokale naturfaglige kulturer. DPU 2007\n20 Didaktik, undervisningspraksis og prøveformer, der fremmer fagligheden Faglighed, didaktik og pædagogik Lærere i Danmark går foran i forhold til didaktiske kompetencer. Det er ikke en tilfældighed, at det er en dansk folkeskolelærer, som i foråret blev kåret som Europas bedste lærer i naturfag. Læreren Finn Skaarup Jensen, Rønde Skole, sagde i den forbindelse: Ikke bare mit projekt, men alle de danske projekter er jo levende bevis på, at naturvidenskab kan være både sjovt, spændende, kreativt og på højt fagligt niveau på samme tid. Mine elever har elsket at bygge robotterne, og de bliver jo ved. Nogle tror, at naturvidenskab kun er for nørder, men det her viser jo tydeligt, at når man tager udgangspunkt i børnenes hverdag og derfra inddrager videnskabsteori, så bliver det tilgængeligt for alle 25. Eurydice citerer i deres rapport forskning, som viser vigtigheden af at tage udgangspunkt i børns common sense -forståelser. Ligesom faglig dygtighed er vigtig for al undervisning, er didaktisk og pædagogisk indsigt helt central for kvaliteten af undervisning og elevers læring. Dette er ikke nyt for danske lærere og danske læreruddannelser, og den danske model, treklangen, er en grundsten i uddannelsen af de danske lærere. Det anbefales i rapporten, at man fra centralt hold er opmærksom på de didaktiske kompetencer i reguleringen af læreruddannelse og læreruddannelsesinstitutioner 26. Den citerede internationale forskning er optaget af børnenes forståelse og erkendelse af sammenhængen mellem praktiske eksperimenter og den tilgrundliggende teori. Der foreslås to tilgange til udvikling af det eksperimentelle arbejde: 1. Tilvejebringelse af et bredere og mere forskelligartet billede af, hvad videnskab indebærer 2. Højere grad af autonomi til eleverne gennem mere åbne opgaver, som giver mulighed for at udvikle deres højere kognitive færdigheder 27. Praktisk arbejde og forsøg kan inspirere samt træne og udvikle eleverne; imidlertid er det nødvendigt, at læreren har det fagdidaktiske overblik, der kan sikre, at forsøgene omsættes til en teoretisk forståelse hos eleverne. Hands-on skal omsættes til minds-on Dansk naturfagslærer udpeget til Europas bedste, pressemeddelelse fra Undervisningsministeriet 13. april Eurydice 2006, Science Teaching in Schools in Europe. Policies and Research, s Eurydice 2006, Science Teaching in Schools in Europe. Policies and Research, s European Commision (The High Level Group on Increasing Human Resources for Science and Technology in Europe), 2004, Europe needs more scientists, s


Under DSUs påskekursus i 2008 havde den daværende 34-årige udenrigsordfører for Socialdemokratiet – nu Danmarks udenrigsminister – sex med en pige på kun 15 år. I fredagens udgave af programmet »Det, vi taler om« gennemgik panelet sagens detaljer baseret på blandet andet vidnesbyrd fra DSUere. Men hvor meget af det er egentlig ny information? Ikke rigtig noget af det. Til gengæld mangler vi stadig at få hele historien, skriver Aminata Amanda Corr.\nFå noget rygrad og kom frem i lyset, lyder opfordringen til de DSUere, der var nærmeste vidner til, hvad der foregik på værelset, hvor nuværende udenrigsminister Jeppe Kofod (S) og en 15-årig pige befandt sig i 2008. Fold sammen\nOnsdag d. 16. september 2020, kl. 13.38\n»I denne uges »Det, vi taler om« fortæller Henrik Qvortrup, hvad der i virkeligheden skete den aften, Jeppe Kofoed havde sex med en pige, der lige var fyldt 15 år. Han fortæller, hvordan hun græd, hvordan hendes DSU-venner forsøgte at råbe op, og hvordan folketingspolitikerne lagde låg på og havde et hold til at rydde op efter ham.«\nSåledes lyder beskrivelsen af radioprogrammet »Det, vi taler om« fra i fredags, hvor paneldeltagerne Henrik Qvortrup, Anne Kirstine Cramon, Jonas Kuld Rathje og Niels Pinborg gennemgår den aften i 2008, hvor Jeppe Kofod havde sex med en ung DSUer.\nMig bekendt er det første gang, at nogen stykker alle de offentligt tilgængelige informationer sammen og gennemgår forløbet kronologisk, som panelet gør det i programmets anden time, og det er mildest talt en hovedrystende beretning.\nSom programbeskrivelsen lover, fortæller Qvortrup og Okman blandt andet om, hvordan en håndfuld unge DSUere fandt pigen grædende i badet, om hvordan de unge DSUere lovede Kofod tæsk med en fejekost, hvordan baglandet og ungdomspartiet var oprevet og rasende, og hvordan det hele ganske hurtigt forsvandt igen, imens Kofod flyttede ind hos Martin Rossen umiddelbart efter.\nDer er lidt usikkerhed omkring, hvorvidt det var på pigens 15-års fødselsdag, eller om det var få dage efter.\nAnne Kirstine Cramon læser i øvrigt op af en artikel i Ekstra Bladet 26. marts 2008 med titlen »Turde ikke selv sige undskyld«. Her fortæller den daværende landsformand for DSU, Jacob Bjerregaard, som nu er S-borgmester i Fredericia, hvordan pigen og hendes forældre er »knuste«, og at »de føler, at Jeppe har misbrugt sin position over for deres datter«.\nDet ser jo allerede ikke kønt ud, men ud over, hvad man hører i programmet, var der i 2008 en af pigens veninder, som til Se og Hør fortalte, at pigen aldrig vil komme sig over episoden, og at de unge DSUere var hendes redning.\n»Jeg så det hele. De seks fyre reddede hende fra ham. Hun har det dårligt, og hun vil ikke tale med nogen om det. Hun er brudt helt ned« sagde den 15-årige piges veninde dengang. Efter episoden fandt man et blodigt lagen.\nDer er ingen tvivl om, at det har været en grim oplevelse for den unge pige ikke alene den pågældende aften, og det har åbenlyst heller ikke været rart for hende i den efterfølgende periode med den store mediebevågenhed.\nDer er nu igen stor medieopmærksomhed omkring sagen, og hermed lyder en opfordring til alle jer tidligere DSUere, der var der den aften, og som ved, hvad der skete, og hvordan sagen blev håndteret: Støv det moralske kompas af, og stå frem, og fortæl, hvad der skete. Kun sådan kan det hjælpe pigen – som i dag er en voksen kvinde – med at få sin historie fortalt, uden at fokus skal være på hende.\nHvor gammel var hun helt præcis? Hvorfor er de så forbandet tavse i Socialdemokratiet? Hvem er de seks DSUere, der kom hende til undsætning, og hvorfor har vi ikke hørt fra dem? Hvad tænker de om sagens forløb og håndteringen? Få noget rygrad og kom frem i lyset.\nProgrammet »Det, vi taler om« sendes live på bt.dk hver fredag. Alle udsendelser kan høres som podcast\nTidligere Kvinfo-chef: En storm mod Jeppe Kofod vil afspore debatten


Valget til Ungerådet er i gang - randers.dk\nValget til Ungerådet er i gang\nRanders Byråd vil give unge borgere i alderen 15-25 år indflydelse på den lokale ungekultur og andre tiltag henvendt til unge. I perioden 18.-29. januar 2016 kan unge randrusianere i aldersgruppen stemme ved valget til det nye Ungeråd.\nValget begyndte mandag morgen den 18. januar på Grønhøjskolen i Øster Tørslev, Randers Kommune.\n18. januar 2016 - Oprettet af Kenneth Sørensen\nMed sloganet ”Din stemme – din interesse” kan unge i alderen 15-25 år frem til den 29. januar 2016 stemme ved det første valg til nyt Ungeråd i Randers Kommune. Randers Byråd vil give de unge indflydelse på den lokale ungekultur og andre tiltag henvendt til unge.\nI løbet af de første par uger af januar 2016 har unge randrusianere kunnet tilmelde sig som kandidat. 25 unge stiller op til rådet. De har alle en profil på ungevalg.dk\nHer giver kandidaterne udtryk for, at de generelt gerne vil have indflydelse på forhold, som vedrører de unge. Det kan være alt fra at arbejde med ungeaktiviteter i Randers Ugen til at arbejde med et generelt mere aktivt ungemiljø. Kandidaterne vil eksempelvis arbejde for at give unge gode muligheder til at dyrke sport og udfolde sig kreativt. Mens andre kandidater vil arbejde for at få oprettet en Ungecafé som fast samlingssted for unge og deres aktiviteter. Andre igen stiller forslag om at skabe bedre muligheder for en offentlig ungedebat.\nHvad Ungerådet præcist kommer til at arbejde med bliver op til de unge selv efter valget – når Ungerådet er blevet sammensat. Randers Byråd, som er kommet med ideen, lægger op til et tæt samarbejde med Ungerådet. Byrådet ser gerne at de unge eksempelvis arbejder på at give Randers Ugen et mere ungdommeligt præg. Byrådet lægger også op til at Ungerådet kan deltage i den kommende branding af Randers Kommune.\nSelve valget forgår i de turnerende valgtrailere, som kommer rundt til skoler og uddannelsesinstitutioner – der stemmes via iPad. Derudover vil valgbussen komme forbi Randers Busterminal, Østervold, Rådhustorvet og Kulturhuset. Der vil i hele valgperioden dagligt være et stationært valgsted på Kaosambassaden ved J. O. Krags Plads. Se turnéplanen for valgtrailere/valgbussen på ungevalg.dk.