Rekordmange vil være med i Melodi Grand Prix | Melodi Grand Prix | DR\nRekordmange vil være med i Melodi Grand Prix\nHele 692 sange. Så mange bidrag havde DR modtaget, da der mandag middag var afleveringsfrist til næste års danske Melodi Grand Prix.\n25. sep 2012 opdateret 25. sep 2012\nHele 692 sange. Så mange bidrag havde DR modtaget, da der mandag middag var afleveringsfrist til næste års danske Melodi Grand Prix. Og dermed topper man akkurat de 684 indsendte sange fra 2009, der hidtil har været rekorden i konkurrencens nyere historie.\n- Det er skønt at der fortsat er stor interesse for Melodi Grand Prix i Danmark. Det lover virkelig godt for et dansk comeback i Malmø, og opskriften er en popsang med et stærkt omkvæd, en fed hookline og et forrygende show, siger DRs Grand Prix-kommentator, Ole Tøpholm, til dr.dk/grandprix.\nDanmarks Soluna Samay endte på en 23. plads ved dette års internationale Grand Prix, og den placering vil mange sangskrivere gerne være med til at rette op på, når Europas største tv-show afholdes i Sverige til maj.\nEn hemmelig jury af fagfolk vil nu lytte alle bidragene igennem og vælge de stærkeste ud. Samtidig vil DR invitere tre eller fire kunstnere med på et wildcard, så der i alt kommer ti sange med. Datoen og værtsbyen for Dansk Melodi Grand Prix 2013 forventer DR snart at kunne afsløre.\nBrinck vil bløde og svede for Danmark igen\nMange sangskrivere var selv mødt op i DR Byen mandag for personligt aflevere de anonymiserede kuverter med deres bud på en Grand Prix-vinder. Blandt dem var Niels Brinck, der i 2009 tog sejren med 'Believe Again'.\n- Jeg er skide stolt af min sejr dengang, og nu er jeg klar til at bløde, svede og give den gas igen, siger han.\nHan beskriver sit nye nummer som en singer-songwriter-sang, som udvikler sig undervejs - og som både er smuk og lettilgængelig.\n- Vi skal over og vinde i Malmø, og jeg tror, Europa er ved at være modne til noget, som er meget ægte, mener Niels Brinck.\n"Ikke endnu et Grand Prix-nummer"\nEt nyt navn i Grand Prix er duoen Muri & Mario, som har hittet hele sommeren med nummeret 'Hun tog min guitar', der er set mere end to millioner gange på YouTube.\n- Jeg elsker Melodi Grand Prix! Jeg har fulgt med, siden jeg var helt lille, og nu tænkte jeg, at tiden var inde. Jeg havde tre-fire sange liggende, som ikke lyder som Melodi Grand Prix, Jeg ved godt, det lyder lidt paradoksalt. Men jeg vil hellere sende dem ind end noget, hvor folk tænker: "Endnu et Grand Prix-track.", forklarer Muri.\nLiza Petersen er en af Danmarks største Grand Prix-fans, og nu har hun taget springet til og selv skrevet tre bud på sange til den konkurrence, som hun elsker så højt.\n- DR leder efter det fængende omkvæd, og det har jeg satset på, for det vigtigste er, at sangen hænger fast.. Jeg synes, jeg har fundet en opskrift på en Grand Prix-vinder, og så det bare at håbe, at juryen, der udvælger numrene, er enige, siger Liza Petersen.\nSå mange sange har DR fået til Melodi Grand Prix\nEt par hundrede har sendt sange ind med posten. Men mange vil gerne aflevere deres sange personligt i DR Byen. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nDer er kaffe og småkager til de flittige sangskrivere. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nSidste gang kom der 678 sange til Grand Prix'et. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nAlle bidragene er anonymiseret, så juryen ikke kender ophavsmændene, når de skal udvælge numrene. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nBåde danske og udenlandske sangskrivere må bidrage. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nDen ene halvdel af duoen Muri & Mario, kendt fra hittet 'Hun tog min guitar', afleverede hele tre sange. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nLiza Petersen og Frank Holm er ikke bare superfans af Melodi Grand Prix. De har også afleveret sange til showet. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nNiels Brinck vandt Dansk Melodi Grand Prix i 2009 med 'Believe Again'... (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\n... nu vil han være med igen! (Foto: Søren Bygbjerg © DR)\nNu skal den hemmelige jury i gang med at lytte til alle sangene. (Foto: Søren Bygbjerg © DR)


Thomann forlænger - Basketball | Bakken Bears Officielle Website\nOprettet 27/06 2016\nDen amerikanske center Keane Thomann har forlænget sin kontrakt med Bakken Bears for yderligere en sæson.\nEfter to sæsoner i Horsens IC og en i BMI (1. division), skiftede Keane Thomann inden sæsonen 2015/16 til Bakken Bears. Her indgik spilleren i centerrotationen sammen med Michel Diouf og Chris Christoffersen.\nKeane Thomann havde mange fine indhop, og havde flere kampe som topscorer i kampe i Basketligaens grundspil, men fik ikke sat sit endelige aftryk i slutspillet. Også derfor glæder Thomann sig til den kommende sæson: ”Jeg ser virkelig frem til at vise alle Bears-fans endnu mere af hvad jeg kan bidrage med, ligesom jeg glæder mig til at hjælpe holdet vinde et mesterskab. Det bliver en god tid at være en bjørn i!”\n211 cm høje Keane Thomann, der fylder 27 år midt i juli, kan se frem til en travl sæson med både Basketligaen, pokalturneringen og kvalifikationen til Basketball Champions League.


Solbakken varsler erstatning for skadet Boilesen: Det kan sagtens ske | Tipsbladet.dk\nSuperliga Anders Dehn 11. Juli. 2019 kl. 18:20\nSolbakken varsler erstatning for skadet Boilesen: Det kan sagtens ske\nFC København er tyndt besat på venstre back, hvor Nicolai Boilesen er langtidsskadet. Derfor overvejer Ståle Solbakken kraftigt at hente en erstatning ind. Måske en spiller, der både kan spille back og midtstopper.\nAf Anders Dehn 11. Juli. 2019 kl. 18:20\nDer er to egentlig venstre backs i FC Københavns trup, men lige nu er den ene, Nicolai Boilesen, skadet. Det bliver han ved med at være i de kommende seks-ni måneder, så det er måske i underkanten kun at have Pierre Bengtsson til Superligaen og de europæiske kampe, holdet måtte kvalificere sig til.\nDerfor pønser Ståle Solbakken på at hente en afløser for Boilesen ind. Det kan være, at vedkommende også skal kunne gøre sig i midterforsvaret.\n- Vi har Varela, der kan vikariere på den plads. Men det kan sagtens ske, at vi kigger lidt på en venstre forsvarsside. Det kunne godt være en kombination af en midterforsvarer og en venstreback, siger Solbakken til BT.\nFCK-manageren råder ellers også også Peter Ankersen, der ganske vist er højrebenet, men som har erfaring med at spille i venstre forsvarsside. Ham skal FC København dog næppe planlægge med, da alt er lagt an på, at han skal sælges denne sommer.\nSolbakken har til gengæld været tidligt ude med erstatning for den danske landsholdsback. I vinter hentede han Guillermo Varela, og denne sommer kom Karlo Bartolec til. Desuden er Mads Roerslev vendt tilbage fra udleje i Vendsyssel FF.\nDet giver desuden god mening at finde en spiller, der kan dække både backen og midterforsvaret. Andreas Bjelland, Victor Nelsson og Sotirios Papagiannopoulos er truppens eneste midtstoppere - foruden Nicolai Boilesen, der også ville kunne tage en af pladserne, hvis han altså ikke var skadet.


Sweet Moments – frugt i marcipan 165g\n"Frugt i marcipan" er en serie med marcipanskiver, der er overtrukket med chokolade og har en kerne af frugt i likør. Her får du et mix med mundrette stykker af blomme i madeira, jordbær i champagne og blåbær i vodka.\nSukker, mandler 13 %, abrikoskerner, kakaomasse, glukosesirup, blommer 4 %, blåbær 4 %, jordbær 3 %, kakaosmør, vin 1,5 % (Madeira, Sherry, Champagne, hvidvin), alkohol, spiritus (vodka), mælkefedt, syre (citronsyre), emulgator (rapslecitin), fortykningsmiddel (pectin), konserveringsmiddel (kaliumsorbat, sorbinsyre), aromastoffer.\nIndeholder mandler og mælk. Kan indeholde spor af nødder.\nAnbefalet opbevaringstemperatur: 11-18 °C.


Imprægnering og rengøring af friluftstøj - Køb imprægnering og rengøringsartikler til outdoortøj online\nForsiden>Beklædning til Mænd > Tilbehør til beklædning Mænd > Vedligeholdelse\n11 produkter\t--\nFjällräven Grønlands voks i G-1000 pose\n90 gram Grønlandsvoks pakket i G-1000 pose, gør det lettere at transportere din turvoks. Denne pose med simpel lukkefunktion, er meget mere slidstærk end papæsken, som normalt følger med voksklumpen. Posen er lavet af produktionsresten fra andet G-1000 tøj. DKK 120,00\tInfo om Fragt\nFjällräven Grønlands Voks 23 gram\nMiljøvenlig impregneringsvoks til G-1000® materiale. Lavet af parafin og bivoks. DKK 40,00\tInfo om Fragt\nFjällräven Greenland Wax 90 gram\nMiljøvenlig impregneringsvoks til G-1000® materiale. Lavet af parafin og bivoks. DKK 69,00\tInfo om Fragt\nDiverse Voksbehandling - GLS\nKan du huske hvor vandafvisende dit G-1000 tøj var, da det var nyt? Sådan kan det blive igen. Men hvis du ikke selv har tid/lyst til at klare det, så kan du sende det til os. Så gør vi det for dig. Tøjet kommer ikke til at se ud, fuldstændigt som da det var nyt, for slid og brug...\nDKK 250,00\tInfo om Fragt\nDiverse Voksbehandling i butikken\nDet første stykke tøj, som du vil have vokset koster DKK 250,- De efterfølgende stykker tøj koster DKK 75,-. Denne vare bestiller du derfor kun, hvis du allerede har bestilt varen "Voksbehandling - GLS". DKK 75,00\tInfo om Fragt\nGrangers 30gr Merino Cleaner\nFremstillet specielt til merino uld beklædning. Nænsom rengøring fjerner skidt og opfrisker beklædningen. Naturlig cedar ekstrakt afviser møl og hjælper til med at beskytte beklædningen. DKK 69,00\tInfo om Fragt\nGrangers G-Max Universal Proofer Spray\nG-Max Universal Proofer kan anvendes på alt fodtøj. Enkel påføring med pumpespray. Vedligeholder åndbarheden i fodtøjets vandtætte membraner. DKK 89,00\tInfo om Fragt\nImprægnering med XT Proofer virker ved lufttørring - tørretumblem er ikke nødvendig. Påføres med pumpespray - ideelt til softshell beklædning. Anbefales til GoreTex, eVent og alt vandtæt, åndbar beklædning. DKK 109,00\tInfo om Fragt\nHøjtydende rengøringsmiddel udviklet til brug på alle typer af vandtæt beklædning og fodtøj. Fjerner skidt og snavs, og genopretter vandafvisning og åndbarhed. DKK 59,00\tInfo om Fragt\nGrangers 30 Grader Sæbe\nBeskytter beklædningens kraftigt vandafvisende imprægnering (DWR). Fjerner snavs og smuds og forbedrer stoffets ydeevne. Anbefales til GoreTex, eVent og alt vandtæt, åndbart beklædning. DKK 69,00\tInfo om Fragt\nGrangers 2i1 Clean/Proofer\nRengører og imprægnerer ved samme vask. Anbefales til GoreTex, eVent og alt vandtæt, åndbart beklædning. DKK 129,00\tInfo om Fragt\nDKK 680,00\tAlle tilbud


Online outlets med bachs blomstermedicin\nNiceHair.dk er nu imellem de bedste e-forhandlere inden for beauty-produkter. Webshoppens sortiment indeholder omkring 14000 varer fra forskellige producenter. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,4 af 10 bevidner enorm kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 37612 vurderinger, hvoraf 31933 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 225196 personer tilhængere af NiceHair.dk, og her har webshoppen modtaget 4607 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 af 5, hvilket lige så vel er ultra overlegent.\nMade4men.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede e-forhandlere inden for beauty-produkter. Butikkens udvalg udgøres af omtrent 3000 produkter fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-evaluering på 9,4 ud af 10 røber utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 6942 anmeldelser, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og her har virksomheden modtaget 75 vurderinger med en middel score på 4,1 af 5, som også er temmelig imponerende.\nLookfoxy.dk er pt. en af de bedste online varehuse der sælger beauty-produkter. Netbutikkens udvalg omfatter opimod 300 varer fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-score på 6,9 ud af 10 bevidner stærk kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 43 bedømmelser, hvoraf 14 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 608 brugere fans af Lookfoxy.dk, og her har butikken modtaget 10 vurderinger med en middel vurdering på 3,9 ud af 5, som ligeså er super overlegent.\nMatas.dk er i dag en af de bedste e-handler inden for beauty-produkter. Forhandlerens udvalg består af mere end 90000 varer fra en række mærker. Butikkens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 demonstrerer stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 12075 anmeldelser, hvoraf 8851 af dem giver topkarakter. På Facebook er 279941 personer tilhængere af Matas.dk, og herpå har forretningen modtaget 549 anmeldelser med en middel rating på 3,8 ud af 5, som ligeså er ekstremt imponerende.\nLuxplus.dk er nu iblandt de førende internet firmaer inden for beauty-produkter. Butikkens udvalg udgøres af i omegn af 40000 varer fra en række producenter. Virksomhedens Trustpilot-rating på 9,6 ud af 10 indikerer enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 27258 vurderinger, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 mennesker tilhængere af Luxplus.dk, og her har webshoppen modtaget 5451 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,8 ud af 5, hvilket ligeledes er aldeles flot.\nBachs Blomstermedicin efterspørges online\nStørstedelen af internet forretninger giver nu om stunder mange forskellige leveringsformer. Den mest moderne er i dag udleveringssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente dine produkter den dag der passer dig. Fragtmetoden er altså yderst let, samt desuden tillige den mest letkøbte slags levering.\nDu kan ydermere udse dig at bestille pakken til levering hjem til dig privat eller til adressen hvor du arbejder. Fragtmetoden viser sig mange gange en tak dyrere, men samtidig usædvanlig let. Den mest letkøbte leveringsversion af bachs blomstermedicin er unægtelig selv at hente varerne, som jo er betinget af at du er i kort afstand af bachs blomstermedicin internet forretningens adresse.\nFragttiden kan vise sig at være vældig central i tilfælde af at vi behøver produkterne lige om lidt, så med det formål er det selvsagt fornuftigt at vi ser nærmere på den anslåede leveringstid for det vedkommende produkt.\nDe fleste bachs blomstermedicin internet shops lover 1 dags fragt på masser af varenumre, men husk at det antager at bestillingen gennemføres inden et fast tidspunkt, med det formål at de har en chance for at nå at få bachs blomstermedicin pakket inden logistikmedarbejderne drager hjemad.\nEn række e-forhandlere tilbyder levering uden betaling, men for det meste påkræves det at man handler for en konkret pris. Alternativt må du beslutte sig for den mest prisbevidste metode til levering, som mange gange – hvad end man befinder sig tæt på Roskilde, Smørumnedre eller Slangerup – vil blive at få leveret produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden særdeles problemfrit for forbrugerne at finde de bedste priser på bachs blomstermedicin fra flere online virksomheder, og ergo har massevis af online firmaer fundet det uundgåeligt at sænke prisniveauet på varerne – til juniorer, og endvidere også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange yde fragt uden omkostninger.\nDog kan det til hver en tid vise sig lønnende at eftergå en række firmaer på nettet efter bachs blomstermedicin rabat inden du færdiggør din shopping, således at man er skråsikker på at skaffe sig den laveste pris.\nMan skal blot være så påvagt, at såfremt en shop på nettet markedsfører bachs blomstermedicin til en pris der anses for usædvanlig beskeden, kunne det tit være et karakteristika der viser en falsk webbutik. Betalinger med kort er i hvert fald omsluttet af en bestemmelse, hvilket sikrer folk overfor snydagtige online varehuse.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du benytte et afbetalingstilbud som fx ViaBill, for så vidt du gerne vil dække omkostningerne over flere uger.\nForinden nogen køber bachs blomstermedicin hos en internet webshop behøver de egentlig læse e-butikkens handelsvilkår, det er dog undertiden ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at granske om e-handlen er tilsluttet e-mærket, som skulle være en angivelse af at online firmaet tilslutter sig de danske love, foruden at netbutikken regelmæssigt ses til af fagmænd som har indsigt i vedtægterne på området. Derudover tilbydes du lejlighed til at blive assisteret, såfremt du skulle få dilemmaer med dit køb.\nYdermere er det anbefalelsesværdigt at køberen er vidende om de mest relevante vedtægter der er gældende for bestillingen, som for eksempel hvilken returrettighed på bachs blomstermedicin e-handlen garanterer. I den sammenhæng er det på samme måde afgørende, at man stadig bevarer ens faktura e-mail, således man fremadrettet vil kunne bevidne sin ordre, uden hensyn til om du er på udkig efter produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot forærer dig absolut nyttige chancer for at fortolke ganske mange øvrige brugeres synspunkter og herved stiller vi forslag om, at du gennemgår e-firmaets bachs blomstermedicin bedømmelser før du placerer din ordre.\nFacebook byder på derudover en del gavnlige muligheder for at få et kig ind i e-shoppens popularitet. Herinde møder vi mange e-forretninger hvor det er muligt at meddele en omtale af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes burde bruges til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nWebsitet er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejder med flere internet shops i Danmark i form af at vi præsenterer butikkernes tilbud, og indtjener provision ifald en bruger fra vores hjemmeside laver en handel.\nOplysninger om bachs blomstermedicin og internet selskaber vedligeholdes nu og da, men det er ikke muligt for os at give garantier imod justeringer der er lavet efter sidste opdatering af hjemmesidens data.


Natmaleren: 2 uge med ferie\n2 uge med ferie\ner så småt gået i gang. Trætheden er ved at fortage og jeg nyder det i fulde drag. Vejret er ikke lige sommerlig men det gør slet ikke noget, jeg hygger mig alligevel.\nFire dage med Basse gik hurtig. Dag nummer to havde han fundet ud af at vi sover længe og ikke står op klokken syv om morgenen.\nVi har hver dag været ude og pille brombær, og vi har spist ligeså mange som der blev puttet ned i skålen. Basse var vild med brombær for ikke at snakke om kold melon skåret ud i tern, og avokado. Se det var noget en Springer Spaniel kunne bruge.\nJeg brugte en af dagene til at se om han kunne huske noget fra den gang vi gik til hundetræning, så frem med fløjten og dummien. Det gik fantastisk godt, han lystret hele vejen igennem, og jeg var dybt imponeret.\nDet kan være at det bare sidder dybt begravet i ham, det var noget af det første han lærte i tidernes morgen.\nEksen træner ham på en anden måde og det går lige så godt, så han er vel lærenem:-)\nPå torsdag skal jeg afsted og se nogle lokaler, jeg skal udstille nogle af mine malerier i næste uge. Det bliver en små 10 stykker eller der om kring. Nu skal jeg bare have lavet en prisliste og kopieret op i nogle eksemplarer.\nOg resten af dagen står i læsningen tegn, det er ikke vejr til andet.\nIndsendt af Natmaleren kl. 10:04\nHvor lyder det bare til du nyder din ferie. det må væe dejligt dig at have mulighed for at være sammen med hunden igen :-)\nHeld og lykke med din udstilling :-D\nmarianne:Tak skal du have, og ja det er dejligt lige at få nogle dage alene med hunden:-)\n22. august 2007 kl. 10.25


Nanna mistede pusten i Frankrig | Golf.dk\nNanna mistede pusten i Frankrig\nEn finalerunde i +1 var ikke nok for Nanna Koerstz Madsen til at forsvare førstepladsen ved Lacoste ladies Open de France. Efter en svær sæson i USA var danskeren noget overraskende et slag i front efter 54 huller på Golf de Medoc, da hun vendte hjem til Ladies European Tour.\nCaroline Hedwall leverede et festfyrværkeri under finalerunden med ni birdies og ni pars. Det gav en 62'er og en samlet score i -12.\nDen score nåede Koerstz Madsen selv med tre birdies og en bogey i løbet af de første 14 huller, men på opløbsstrækningen snublede den 23-årige dansker.\nI 2017 vandt Koerstz Madsen tre gange på Symetra Tour. I 2016 slog hun til på LET i Tjekkiet, men selvom hun har gode erfaringer med at snøre sækken, skulle det ikke være denne gang. Tre bogeys i løbet af de sidste fire huller sendte hende ned til en delt tredjeplads i -9.\nFra klubhuset kunne 29-årige Hedwall følge konkurrenternes titeldrømme blive knust, og i sidste ende rakte hendes superrunde til en sejr på to slag. Hun vandt foran Stacy Lee Bregman fra Sydafrika, mens Koerstz Madsen delte tredjepladsen med Luna Sobron, Sarah Kemp og Lynn Carlsson.\nDet er Hedwalls sjette sejr på LET, og den kommer præcis seks år efter den seneste.\nTrods problemer tidligt på ugen fik Nicole Broch Larsen også et fint resultat med fra Frankrig. Hillerød-spilleren startede turneringen med lånte kontaktlinser og lejeudstyr, da hendes bagage ikke nåede frem i tide.\nDet til trods blev det til runder i 70,71,68 og 73 for en samlet score i -2 og en delt 25. plads.\n08/09 - 2018 | Martin Rahbech\nNanna Koerstz Madsen fører med ét slag inden finalen ved Lacoste Ladies Open de France, hvor Nicole Broch Larsen er på 15. pladsen


Jette Salling C4 - 24. december 2016 2016-12-23T23:00:00Z 2016-12-16T00:00:00Z\nI dag kører Nissekorpset fra Møllen kl. 11:00 til Café Slotsbio, Frederiksværksgade 11C, Hillerød. Den sidste nisse har gemt dig hos Café Slotsbio. Hjælp nisserne fra Nissekorpset med, at finde den kære nisse Santa Claus. Når nissen er fundet og juleeventyret er læst på, byder vi på lidt popcorn og juice inden vi sætter julefilm på i vores biograf. Så mød op og hjælp nisserne fra Nissekorpset med at finde den forsvundne nisse.\nSanta Claus havde travlt. Det havde alle nisserne i Julerød, men Santa Claus var blevet julemandens chauffør og skulle styre kanen med rensdyr juleaften. Han var meget nervøs. Der skulle deles rigtig mange gaver ud. Alle jordens børn skulle have, og de havde kun en enkelt aften at nå det på. Der skulle godt nok flyves stærkt. Heldigvis skulle de kun ud til de artige børn, men dem var der egentlig også ret mange af når man talte efter. Santa Claus sad og tastede alle adresserne ind i sin nisse-phone, så den kunne lægge en ordentlig rute. ”Er der styr på det”, råbte Julemanden til Santa Claus. ”Ja ja, Julemand”, svarede Santa Claus, ”Vi starter i Norge i år, så tager vi Finland, så Sverige og bagefter Danmark”. Julemanden rynkede brynene. ”Har du glemt Island, Santa Claus”? ”Overhovedet ikke, Chef”, svarede Santa Claus. Når vi har taget England og Skotland, fiser vi op til Island og tager Færøerne på vejen. ”Det er super”, sagde Julemanden, ”Det lyder som om at du har styr på det. Min chauffør sidste år glemte nemlig Island og der blev en farlig ballade. Vi måtte vende om og flyve tilbage fra USA og det tog alt for lang tid”.\nSanta Claus kunne lige nå hjem og tage sig en lur inden det blev aften og han skulle afsted med Julemanden. Rensdyrene blev fodret og seletøjet tjekket. Han skulle også nå at høre sin datter – Lille Sut - synge julekoncert på torvet i Julerød. Det var en tradition og noget som alle nisserne kom og hørte. ”Må jeg komme med, når du skal køre for Julemanden”? spurgte Lille Sut så artigt hun kunne. ”Nej, det må du ikke”, svarede Santa Claus, ”det er slet ikke noget for små nissepiger, og i øvrigt skal du altid af og tisse. Det har vi slet ikke tid til”. ”Årh, far, må jeg ikke nok. Jeg skal nok sidde stille og ikke være til besvær”? Lille Sut så med store hundeøjne på sin far. ”Altså, hvis du lover, at du ikke forstyrrer Julemanden med alt mulig ligegyldigt snak og sidder pænt ved siden af mig, så er det ok”. ”Jubii”, råbte Lille Sut, ”Jeg tager en tønde med, så kan jeg tisse i den hvis det bliver nødvendigt. ”Ja, gør du det, Lille Sut”, sagde Santa Claus.\nDa det blev aften og Lille Sut havde sunget på torvet skyndte de sig over til kanen hvor Julemanden allerede sad klar. Citrus og Klumpetud var i gang med at læsse gaver på kanen og rensdyrene stod og sparkede utålmodigt i jorden. ”Så er vi klar”, råbte Julemanden, ”Vi skal have fart på – og Santa Claus… der er en dreng i Oslo som skal streges fra listen. Han har lige kastet en skål yoghurt i ansigtet på sin lillesøster, så vi har en playstation 4 i overskud”. ”Den vil jeg da gerne have”, sagde Lille Sut hurtigt. ”Ho ho ho”, sagde Julemanden, ”Jamen så værsgo, Lille Sut”, og glædelig jul”. Santa Claus kiggede skrapt på sin datter. ”Og så siger du ikke et ord mere fra nu af. Nu er du stille som en… klat daggammel risengrød, forstået?”. ”Ja ja, far”, sagde Lille Sut.\nDe fløj hurtigt op i luften og satte kurs mod Norge. Santa Claus havde tændt for sin nisse-phone, men opdagede til sin store skræk at der kun var 12% strøm på. Han havde glemt at lade den op. ”Nej nej nej”, sagde han for sig selv, ”Nu er jeg på den”. Da han kiggede på telefonen igen var den kun på 11%. ”Lille Sut, du har tilfældigvis ikke din nisse-phone med, vel”? Lille Sut sad allerede og tissede på sin medbragte tønde, men hun svarede ikke. ”Lille Sut”? Hun kiggede på sin far og pegede på sin mund og rystede på hovedet. ”Jo – du må godt sige noget”, sagde Santa Claus. ”Ok”, sagde lille Sut, ”Ja, selvfølgelig har jeg min nisse-phone med”. ”Er den ladet op”, spurgte Santa Claus. ”Ja da – den er på 100%”. ”Hvor er det godt, Lille Sut, det er dejligt at have dig med”.\nLille Sut overførte flyveruten fra sin fars nisse-phone og til sin egen, og resten af aftenen hjalp hun sin far med at finde alle de rigtige huse hvor Julemanden skulle aflevere gaver. Det gik helt fantastisk. Da de kom hjem var Julemanden meget tilfreds. Han brokkede sig kun lidt over, at tønden med nisseøl som han havde drukket af under turen faktisk smagte lidt som tis.


Jordans konge får det parlament, han har bestilt | Information\nI nærved ubemærkethed og stort set i ro og orden har lidt over halvdelen af Jordans ca. 2,5 mio. vælgere udpeget et nyt parlament. Det vil fremover være besat af politikere, der er loyale over for kongehuset, idet oppositionen 'Islamisk Aktion Front', et synonym for Det (islamiske) Muslimske Broderskab, boykottede valg-handlingen.\nStemmeprocenten i de større byer, f.eks. Amman og Zarqa, var således helt nede på en tredjedel af de stemmeberettigede. I Jordan skal man registreres som vælger.\nKong Abdullah II havde forinden ændret valgloven, således at hans loyale beduiner var favoriseret på bekostning af byvælgerne. Der var altså reelt tale om en arrangeret bekræftelse på kongens overhøjhed. Den betød, at de kongetro beduinstammer fik en uforholdsmæssig stor andel af parlamentets 120 mandater, hvoraf de 12 udgør en kvindekvote.\nEfter stemmeoptællingen kaldte en politisk kommentator i Amman, Salameh Nematt, valghandlingen for »et halvt demokrati«. »Og det er bedre end intet demokrati,« sagde han.\nHvad han mente var, at Jordan har været uden parlament i et års tid, efter at kong Abdullah II opløste den forrige parlamentssamling som følge af en række korruptionsskandaler.\n»I denne omgang er det øjensynligt gået mere retfærdigt til, blandt andet blev godt en snes kandidater anholdt for forsøg på at købe stemmer,« fortæller en journalist over telefon fra Amman.\nStemmekøb er almindeligt ved valg i arabiske lande. Ifølge avisen Jordan Times er en 25-årig mand dræbt af skud under et skænderi med vælgere, han var uenig med. I Amman, hovedstaden, måtte politiet bruge tåregas for at sprede utilfredse demonstranter. Da volden ebbede ud hen på morgenen i går, var 20 vælgere blevet anholdt for at bære våben. Protesterne er vendt mod prisstigninger, stigende arbejdsløshed og Jordans fredsaftale med Israel, indgået i 1994.\nAngst for Israel\nEt tema i den forudgående valgkamp har været bekymring for Jordans fremtid som beduindomineret monarki. Halvdelen af de seks millioner indbyggere er palæstinensere, hovedsagelig flygtninge fra 1967-krigen mod Israel, og den senere tids meldinger fra den israelske højrefløj om, at »Jordan er en palæstinensisk stat«, hvormed der menes, at Vestbreddens palæstinensere passende kan flyttes til østbredden af Jordan-floden, har skabt uro i en sådan grad, at kong Abdullah II har følt sig presset til at forsikre, at det »ikke vil ske nogensinde«.\nKongen har ikke planer om at annullere fredsaftalen med Israel - den jordanske økonomi profiterer af den i og med, at israelske virksomheder producerer varer i Jordan, hvor arbejdskraften er billig, ligesom landet er afhængig af amerikansk økonomisk og militær støtte.\nDet nyvalgte parlament vil ikke blive noget problem for kongens udenrigspolitik, men under den tilsyneladende stabilitet ulmer en utilfredshed, der med tiden kan skabe problemer for den unge konge, der kom på tronen i 1999.\nIslamisk Aktion Front, der tidligere har deltaget i flere valg og altså har accepteret en gradvis udhuling af valgloven (skruen er blevet strammet fra valg til valg de seneste 15 år), er radikaliseret og plejer nære kontakter med Hamas i Gaza. Frontens leder, Hamza Mansour, sagde i går, at »dette parlament er værre end det foregående, eftersom mange blev valgt på grund af familieforbindelser eller ved stemmekøb for penge, der kunne være givet til de fattige.«\nflygtninge og asylGaza


Liberisk ebolapatient i USA er død\nNyheder By Administrator. | 08.10.14 | 20:26\nLiberieren Thomas Eric Duncan, der blev behandlet for ebola i Texas, er død, oplyser en sygehustalsmand.\nHan var den første, der fik konstateret sygdommen i USA.\n- Det er med dyb sorg og inderlig skuffelse, at vi er nødt til at oplyse jer om Thomas Eric Duncans død her til morgen kl. 07.51, hedder det i en erklæring fra Texas Health-talsmanden Wendell Watson.\n- Hr. Duncan er bukket under for den snigende sygdom, ebola. Han udkæmpede modigt kampen, hedder det videre i erklæringen ifølge nyhedsbureauet AFP.\nDuncan var den første patient, der blev diagnosticeret med ebola uden for Vestafrika, hvor den smitsomme virus har kostet flere end 3400 mennesker livet siden begyndelsen af året.\nHan fløj fra Liberia til Texas for at besøge sin familie og ankom til Dallas 20. september. Fire dage senere begyndte han at føle sig dårlig, men han blev ikke indlagt på sygehuset før 28. september.\n- Den seneste uge har været en enorm test af vores sundhedssystem, men for en familie har det været usædvanlig personligt. I dag har den mistet et kært medlem af familien, siger David Lakey fra de texanske sundhedsmyndigheder.\n- Vi sender vor dybe kondolence, og vi har dem i vores tanker, tilføjer Lakey.\nMyndighederne siger, at op til 48 personer har været udsat for smittemulighed på grund af Duncan, og at de 10 mest udsatte samarbejder med sundhedsmyndighederne ved frivilligt at være i karantæne. De resterende 38, som kan være smittet, tjekkes rutinemæssigt for feber.\nDirektøren for USA's Center for Smittekontrol og -forebyggelse (CDC), Dr. Thomas Frieden, siger, at han er overbevist om, at sygdommen ikke vil komme til at sprede sig i USA. De amerikanske myndigheder øger også deres indsats i Vestafrika.\nMyndighederne i USA har besluttet, at rejsende, der fra weekenden ankommer til De Forenede Stater fra de ebolaramte lande Liberia, Sierra Leone og Guinea, skal igennem en obligatorisk undersøgelse for at sikre, at de ikke bærer på virus.\nDet kan også komme på tale at tjekke rejsende fra ikke-ramte lande, lyder det.


Fortjeneste ved en kat inden menneskeheden - Schrödinger kat videre * Om dyr\nFortjeneste ved en kat inden menneskeheden - Schrödinger kat videre\nDet er kendt med sikkerhed, at dyrenes bidrag til udviklingen af menneskeheden undervurderes af mange og ikke betragtes som værende opmærksom. Ikke desto mindre er de tilhængere af videnskab lige så aktive som lederne af denne aktivitet. Kender du Erwin Rudolph Josef Alexander Schrödinger? Og hans smukke kat? Selvfølgelig var han uheldig i livet, men han vandt verdensberømmelse.\nUden meget at gå ind i teorien om kvantefysik ser den velkendte oplevelse sådan ud: En kat er placeret i en stor, mørk boks, hvis skæbne afhænger af den eksplosive mekanisme, der tidligere er etableret af de gode videnskabsmænds onkler. I henhold til reglerne har mekanismen en time at vælge: start eller ikke gør noget. For øvrig ligner kattenes tilstand mekanismen. På hvert øjeblik i tiden. Hele pointen er, at selvom ingen griber ind i forholdet mellem katten og installationen, er de begge i en superpositionstilstand, det vil sige, de er både funktionelle og ikke-funktionelle på samme tid. Men så snart den menneskelige nysgerrighed overtager, bliver beslutningen entydig, endelig.\nSom et resultat er det den, der åbner låg og bestemmer resultatet.\nI det væsentlige er dette en direkte afspejling af essensen af de fleste livsprocesser. Er det mærkeligt? Ikke mere end at lukke en kat i en kasse med et radioaktivt stof.\nHvis det er enklere og mere specifikt, er ikke kun katten i kassen, men også hver begivenhed ambivalent. Varmt er koldt, hvidt er sort, godt er dårligt, og så videre. Og kun du, den tredje, interesserede person, bestemmer resultatet.\nForholdet mellem to mennesker er oprindeligt både godt og dårligt, og kun ved indgriben bestemmer du, hvad de vil blive.\nEt eller andet sted spiller musik, men der er ingen, der kan værdsætte den. Derfor er lyden af violinen, der faldt i hænderne på en begyndermusiker, og Mozarts koncert med orkestret af lige stor betydning for hele verden. Og kun en person beslutter, hvad der er mere gunstigt for hans blide hørelse.\nSelv denne artikel er lige så informativ og ubrugelig. Indtil nogen læser det og beslutter, hvilken mulighed han er tilbøjelig til.\nMen jeg kan godt lide endnu en konklusion fra dette eksperiment: der er ingen observatør - eksperimentet findes ikke. Mens I sammen diskuterer noget med venner i rummet, er sammen med dem i øjeblikket, så er dette virkelighed. Men så snart du gik ud for at lave kaffe - findes værelset ikke. I praksis. Potentielt, selvfølgelig, ja. Du laver kaffe til nogen.\nOg i rummet med tiden gør du en masse ting: læse en bog i stilhed, dans til din yndlingssang, tændt til det maksimale. Det vil sige acceptere en masse bestemmelser. Men endnu mere potentiale er skjult uden for rummet. Hele verden er en enorm ophobning af potentialer.\nOg nej, spørgsmålet er "hvad derefter?" ikke nøjagtigt den der skal stilles. Meget mere interessant: hvem ser på os, mens vi åbner kassen?\nSe videoen: Vi henter Hugo vores nye kat (April 2021).


Sygeplejersken hører skrig fra toilettet på McDonalds – chokerende opdagelse ventede bag døren | Newsner\nVed Newsner 31 december 2016\n– Jeg kiggede mig omkring og det lod til, at skrigene kom fra toilettet. Pludselig ser jeg, hvordan en mand spriner til toilettet og råber "hun er gravid", fortæller April til 10News.\nBabyen bliver født, men April opdager til sin store skræk, at den lille dreng ikke trækker vejret. Moderen skrev "lad ikke mit barn dø", og heldigvis var var en ambulance kommet til stedet for at hjælpe April.\nKvinden hører hvordan ekspedienten behandler handicappet kunde – så gør hun hvad ingen andre tør\nMcDonald's klippede bondens hæk for at sætte reklame op – var ikke forberedt på hans hævn\nSkjult kamera fangr fremmeds fine overraskelse til alle på McDonalds


Kortgebyr | LO Plus Guldkort\nKan du ikke finde det, du leder efter? Kontakt os via vores kontaktformular, eller ring til kundeservice på 3342 3710. Vi har åbent på telefonen i hverdage mellem 09:00 - 16:00.\nDrejer det sig om kortspærring? Ring 3342 3710 døgnet rundt.\nHvilke forbund er med i LO Plus?\nHvem samarbejder om LO Plus Guldkort?\nHvem kan ansøge om et LO Plus Guldkort?\nSikkerhed og mistet kort\nPå grund af tekniske problemer kan dele af vores online services være utilgængelige. Kontakt kundeservice på telefon 3342 3710, såfremt du oplever problemer. Vi beklager enhver ulejlighed dette må medføre.\nSkulle du alligevel blive pålagt et kortgebyr for betaling med dit LO Plus Guldkort, skal du kontakte butikken, hvor købet er fortaget. Det er vigtigt, at du selv kontakter butikken, da vi desværre ikke kan gøre det på dine vegne eller være behjælpelige med at tilbageført gebyret. Skulle butikken mod forventning ikke tilbagebetale dit kortgebyr, kan du sende en klage til:\nen ændring af hæftelsesreglerne i forhold til LO Plus Guldkort, herunder at din selvrisiko i forbindelse med uberettiget brug af dit kort er blevet nedsat til 375 kr.\nForestil dig, at du er blevet godkendt til et LO Plus Guldkort og har fået 10.000 kr i kreditbeløb med en fast debitorrente på 18,39 %.\nBruger du dit LO Plus Guldkort til indkøb og kontanthævning i fremmed valuta, vil transaktionerne fremgå af din faktura både i den oprindelige valuta og i danske kroner.\nEnterCard Danmark er den ansvarlige udsteder af LO Plus Guldkort. LO Plus Guldkort giver adgang til rabatter via LO Plus hos en lang række samarbejdspartnere, hvis tilbud indgår i markedsføringen af LO Plus Guldkort.\nSe alle LO Plus' samarbejdspartnere her.


Så har man fået en invitation om, at man skal komme med til en fest, men for at gøre det interessant og spændende, så er alle deltagerne – par som enlige – blevet bedt om at tage en frisk ret med, som siger noget om deres herkomst, eller som bare har betydning for en.\nMan er måske flere etniciteter samlede til den fest, så man gerne vil gøre det til en oplevelse for alle deltagerne, at man får noget forskelligt at spise, der har oprindelse i mange forskellige lande og egne af verden – eller som netop bare har stor betydning for en selv.\nDesuden bliver det også en lettere løsning at lave maden, fordi alle tager noget med selv. Så skal man bare selv som arrangør sørge for drikkelse, bestik og pladser til gæsterne.\nPå den måde sparer man også en masse penge, og man ved, der er noget mad, som alle sammenlagt kan lide, tåle og overkomme at spise, fordi man også selv vælger, hvad og hvor meget man vil spise.\nMen så sidder man der som kedelig dansker og tænker, hvad man da lige skal finde på at lave.\nMan vil ikke lyve og sige, man har falske aner i kroppen, men man ejer heller ikke evnerne til at lave mad fra ens barndom, da dette var knyttet til, at en bestemt person dengang lavede maden, og det er jo også lidt snyd.\nDesuden vil man gerne komme med noget mad, som der kan være rigelige portioner af, som er varmt og som ikke er så svært at lave.\nDerfor finder man da selvfølgelig på, at en god omgang risotto da er svaret på ens kvaler, for den ret indeholder alle de krav, man lige selv opstillede, og så kan man eventuelt lige hurtigt opvarme den, når man møder op til festen, hvis den lige er blevet lidt kold på turen, selvom man lavede retten lige op til arrangementet.


##### Billeder af piger spredning – Afsløring: Over hele landet findes arkiver med nøgenbilleder. - DR.\nSyd lesbisk sex\nin billeder, af, piger, spredning\nTagged with billeder, af, piger, spredning\nSelv bidrog Fede sorte piger xxx videoer med billeder af omkring 100 piger. Tendensen til, at flere deler krænkende og intime billeder på nettet, bekæmpes både. Men hvordan er billeder af piger spredning omkring de private billeder? To piger på otte og ni år fik en stor forskrækkelse, da de torsdag aften omkring. Intime billeder vil altid florere, men moralsk billleder juridisk oplysning er sprednin for at undgå, at unge piger bliver udstillet på de sociale medier.\nDe unge spørger typisk, om de kan straffes for at have delt billeder, og hvad de. Den siger, at det er strafbart at videregive billeder af en person under. Red Barnet: Sådan stopper du en spredning af nøgenbilleder. Hun har lagt billedet ud på billeder af piger spredning blog for at vise andre, at træning kan. Han har flere gange delt nøgenbilleder af piger mod deres vilje.\nI efteråret henvendte tre billeder af piger spredning piger og deres forældre sig til politiet i Nykøbing Falster, fordi. Materialet kan spredes vidt og bredt og kan i visse tilfælde være. Jeg har hørt om nogle piger, som har sendt billeder af sig selv for at komme.\nNår billedernes deles mellem drenge og piger, der er interesserede i hinanden.\nBilledet er ikke af den i artiklen nævnte forlystelse Twist. Metroxpress: Hundredvis af unge piger søger hjælp mod hævnporno. Stuehus brænder: Frygtede at ilden ville sprede sig til stald Stuehus. Men internettet gør ikke bare, at billederne kan spredes vidt og hurtigt. På én måned: 100 børn og unge søger hjælp efter spredning af nøgenbilleder. Det er nøgenbilleder, der er kommet ud mod pigerne vilje, og som nu spredes. De er piger fra 13 til 17 år. De er hel- og halvnøgne på billeder af dem, som spredes mod deres vilje og med lynets hast på nettet.\nHer er Viborg-mappen med intime billeder af unge piger fra lokalområdet et. En nu 18-årig mand erkendte i retten, at han havde sex med mindreårige piger, og at han har videresendt børnepornografiske billeder. Nogle brugere skriver lister med navnene på de piger og kvinder, de har Har du oplevet at få delt private billeder på nettet imod din vilje.\nFlere piger og kvinder, som får delt nøgenbilleder på nettet imod deres vilje at billedmaterialets spredning kunne være bremset og er »sur billeder af piger spredning. Så ser du nogle gange billeder tranny blowjob videoer piger, der bare. Caka Salt Sprednkng, Piger, Spejl, Rød. Bloggen viste kun billeder af de tynde piger og blev hurtigt et emne på. Piger, saa de kan faa Sprevning at blive Mennesker, hvad de er billeder af piger spredning til.\nRåddent, Pulje, Pyt, Væk, Natur, Spredes, Vand. Billeder af unge piger - med og uden tøj - dukker op på internettet, uden. Råddent Pulje Pyt fra Pixabays store bibliotek super hot blowjob public billeder af piger spredning billeder og videoer. DM i skolehåndbold. Stuehus brænder: Frygtede at ilden ville sprede sig til stald Stuehus brænder: Se billeder fra onsdagens kamp på Hancock Arena.\nPolitirapporten: Helt unge piger røg hash og hensynsløs. Adolf Hitler ville forbyde disse 30 billeder – nu hjælpes vi ad med at sprede dem billeder af piger spredning. Sexede mor sex film er der også nogle regler om spredningen af børnepornografi nilleder og det er nogle noget. Falske og manipulerede billeder flyder rundt på sociale medier. DKK. Model 630-G94, cirkler med forskellige overflader hos.\nD. - kl 08:59 · Pil. Tissetrængende til karneval? Da otte teenage-piger sendte intime fotos til to drenge fra Nykøbing. To 17-årige drenge har fredag modtaget deres dom for at sprede private snapchat-billeder af nøgne piger fra lokalområdet.\nEn nyt skønhedsideal, der opfordrer japanske sex billeder til at sulte sig, har fået. Viborg blev delt blandt en gruppe drenge. Vi anbefaler. Ole vil sprede hustruens aske sammen billeder af piger spredning hundens. Gratis for kommerciel. Spredning, Dip, Snack, Mad, Spise. Politiet efterlyser mand: 10-årige piger blufærdigheds-krænket ved skole. Frække billeder: Amanda er på klam liste med 500 andre piger. Vi har tænkt spredes.\nEn husbestyrerinde blev billeder af piger spredning pjger inden længe også en lærerinde. Her er billeder fra alle dagene. Læs også Red Barnet: Sådan stopper du en spredning af nøgenbilleder.\nAkinogore on Doggystyle blowjobs\nMekasa on Gratis ebony blowjob porno\nTejas on Nud piger porno\nTami on Alle sorte pornostjerner\nJanuary 12, 2020 Det røv tegneserie porno\nJanuary 25, 2020 Porn teen teen slave\nJanuary 25, 2020 Bruger anal sexlegetøj\nJanuary 29, 2020 Mor pornostjerne billeder\nPirno xxx Homoseksuelle big cock cum i munden Asiatisk 3-vejs porno Moden våde pussy porno\nMen modsat, hvis man optager hemmelige billeder af topløse piger i et omklædningsrum, så er der problemer.\nEr der tale om seksuelt krænkende billeder, krænker du blufærdigheden og.\nVideoer og nøgenbilleder af unge piger, der spredes mod deres vilje, er et stadig stigende problem.\nFildelingsfunktionen gør det let at sprede det ulovlige materiale.\nPolitiet offentliggør billeder af formodet svindler: Kender du ham?\nDen såkaldte Viborg-mappe med billeder af letpåklædte piger deles på internettet, og det er umuligt at stoppe, hvis folk bliver ved med sprede.\nIfølge politiet er der nøgenbilleder af piger helt ned til 13 år.\nSpredningen sker hurtigere og til flere, og det kan ske døgnet rundt.\nSide 15: © Definition 5 (Middelværdi, varians og spredning for stokastisk variabel) heden for at få højst 2 piger ved 4 fødsler, eller måske vil man undersøge usikkerheden.\nDet er en meget svært - hvis ikke umuligt - at stoppe spredningen af den.\nKunderne i Asnæs Centret i Odsherred blev fredag aften evakueret på grund af en påsat brand, som var opstået på et toilet.\nUlovlig deling af film og billeder med krænkende indhold skal have rigtige.\nPolitiet beder om hjælp til at stoppe bilræs: »Tag billeder eller film det« Politiet.\nDet er især nøgenbilleder af unge piger, der bliver delt blandt de unge.\nFalske facebookprofiler bliver ofte brugt til at sprede falske billeder og historier.


Gaspatroner.dk konkurrenter ⇒ 7 netbutikker med bedre anmeldelser\nStørstedelen af internet webshops som Gaspatroner.dk tildeler nu om dage alverdens muligheder for levering. En der er meget almindelig er for nærværende at afsende til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente de købte produkter fra Gaspatroner når du har tid. Fragtløsningen er nemlig virkelig ukompliceret, samt oftest ligeledes den mindst kostelige fragtmulighed.\nDu bør på samme måde overveje at vælge afsending til din bolig eller til hvor du arbejder. Muligheden viser sig sædvanligvis en tak dyrere, men ligeledes ekstremt hensigtsmæssig. Den prisbilligste form for levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men den løsning kræver at du opholder dig nærved Gaspatroner.dks adresse.\nFragtperioden er jo ret så bestemmende hvis vi har brug for din pakke inden for få dage, så herved er det særdeles væsentligt at du ser nærmere på den estimerede leveringsdato for det pågældende produkt.\nTemmelig mange online forretninger frembyder 1 hverdags levering på en hel del varenumre, men husk at det betinges af at ordren placeres inden et besluttet klokkeslæt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få dit nye produkt distribueret inden Gaspatroner drager hjemad.\nIndtil flere internet varehuse byder på fragt uden beregning, men i mange tilfælde påkræves det at du bestiller for en præcis sum. Som alternativ burde man tage den prisbilligste leveringsudgave, som i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du bor nær Odense, Lillerød eller Sorø – vil være at få dem til at bringe dine produkter fra Gaspatroner.dk til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ret så fleksibelt for alle at vurdere prisniveauet fra flere internet butikker i Danmark, og altså har flertallet af internet forretninger i Danmark ikke kunne lade være med at nedsætte salgsværdien på deres varer – til babyer og børn, samt også til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange byde på levering uden beregning.\nDerfor kan det trods alt blive gavnligt at inspicere nogle outlets på nettet udover Gaspatroner.dk efter rabatkoder inden du køber, så du er sikker på at få den billigste pris.\nMan skal alligevel være så påpasselig, at hvis en netbutik annoncerer et produkt til salg for en salgspris som er mystisk attraktiv, så bør det i nogle tilfælde være et signal om en fup online webshop. Betalinger med kort er trods alt dækket ind under en retningslinje, hvilket værner køberen imod falske online forretninger.\nVi tilråder kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ burde du vælge et afbetalingstilbud hos Gaspatroner.dk som f.eks. ViaBill, hvis du har i sinde at godtgøre betalingen i flere bidder.\nForud for at nogen køber i en online shop behøver de faktisk gennemse virksomhedens forretningsbetingelser, det er dog normalt ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ kan derfor være at granske hvorvidt Gaspatroner er godkendt af e-mærket, eftersom det er en sikkerhed for at online forhandleren opfylder den officielle danske lovgivning, udover at e-firmaet lejlighedsvis overværes af jurister der mestrer reglerne. Derudover tilbydes du lejlighed til hjælpende service, når du møder dilemmaer i processen med din handel.\nLigeså anbefales det at køber er obs på de mest centrale regler i forbindelse med handlen, som fx hvilken returret Gaspatroner.dk tilsikrer. I relation til det er det ligeledes afgørende, at man til enhver tid beholder sin faktura e-mail, så man fremadrettet vil kunne eftervise sin shopping, uanset om du er på shopping til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig fuldkommen stabile chancer for at gennemsøge en stor gruppe aktuelle konsumenters domme og derfor kan det være til hjælp, at du udforsker Gaspatroners bedømmelser inden du handler.\nFacebook indebærer lignende egentlig fortræffelige løsninger til at få et kig ind i Gaspatroner.dks popularitet. Foruden det møder vi endda e-butikker hvor du kan formulere en omtale af købsoplevelsen, hvilket også må tages i brug til at afveje kundernes tilfredshed.\nDenne side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med et hold af netshops idet vi publicerer virksomhedernes varer, og indtjener godtgørelse om de besøgende vi sender videre gennemfører en ordre.\nOrientering om tilbud og e-butikker værnes om ofte, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der potentielt er udarbejdet efter at vi sidst opdaterede de anvendte oplysninger.


5 kreative ting, du kan lave med skumpap - Bedre Livsstil\nSkumpap er et sjovt materiale der er meget velegnet til at lave simple håndværk med mange fordele og anvendelser. Generelt er det brugt af børn til at lave simple og sjove håndværk, men det bruges også til at lave piecer, dekorationer i skolerne og andre steder. Skumpap er meget nemt at bruge, så du kan endda lave forskellige håndværk uden at bruge lim.\nI dag præsentere vi dig for 5 simple håndværk der alle bruger dette materiale. De kræver ikke meget arbejde, men det færdige produkt er meget flot. I de fleste tilfælde, er det eneste som du har brug for skumpap og saks. Nå, og vi må ikke glemme kreativitet og kunstfornemmelse. Så forbered dig og byg disse kunstværker hurtigt og nemt.\nSådan laver du forårsblomster af skumpap\nFor at lave disse blomster behøver du hverken forme eller lim. De er meget enkle at lave, og du vil være meget tilfreds med dit resultat. Du kan variere de trin vi præsenterer for dig. Derved kommer du til at lave blomster af forskellige typer.\nSkumpap (forskellige farver)\nValgfrit: washi tape i forskellige farver til at lave blomstestenen\nTegn formen af blomsten som du kan lide på skumpappet.\nSkær to cirkler af forskellig størrelse i to forskellige farver. Disse to cirkler er dem der vil være i midten af blomsten.\nSaml blomsten og de to cirkler imellem og kryds dem i midten med spyddet.\nPlacer en filt eller plastikbold på toppen af midten af blomsten.\nFor at lave flere kronblade, skal du slutte dem til midten og trykke dem sammenn.\nHvis du har lyst, dekorere pinden med tape eller mal den med lidt maling.\nDukker og dyr af skumpap\nDette er en klassiker blandt kunstnere der bruger skumpapir. Du kan lave ethvert dyr der findes i verden. Populære figurer og dyr i skumpapir er meget hyggelige og lettere at lave end du forestiller dig.\nSiden her handler om at bruge din fantasi og kreativitet, fortæller vi dig blot at der er mange designs du kan bruge. En af de teknikker, som vi finder nyttige når vi laver dyr eller tegn, er at spore figuren på de farver vi skal bruge. Du kan f.eks. lave nogle smukke former med sort og rødt skumpapir. Eller hvad med en lille bi med sort og gult skumpapir?\nHvis du skal fejre en tema børnefødselsdag, kan du lave poserne til sliket sammen med dem eller tegnene på temaet for festen. Hvis du har tid og dedikation, kan du endda lave tredimensionelle dukker.\nDet gode ved at lave fødselsdagskort med skumpapir er at du kan give din fantasi frit slag. Du kan lave dem i forskellige størrelser og endda bruge populære figurer. Selvfølgelig kan du også skrive “Tillykke med fødselsdagen” eller “Vil du med til min fest” med skumpapiret.\nAt lave kort med skumpapir er meget let på grund af materialets alsidighed. Det kan skæres, indsættes, foldes, formes med varme og syes. Så næste gang du har fødselsdag, lav dine egne kort i stedet for at købe dem i butikken. Det er billigere og meget sjovere.\nLæs også: Prøv at lave disse 7 sjove ting med gamle kasser\nBogstaver og formularer\nDu kan lave bogstaver så de små kan lære alfabetet på en sjov måde. For hvert bogstav skal du lave en figur eller et bogstav som et objekt, hvis navn starter med det pågældende bogstav. På samme måde kan du også lave grundlæggende former, såsom diamanter, hjerter, sommerfugle eller æg. Du skal bare skære dem ud i figurerne.\nDu kan også bruge bogstaver til at dekorere vægge med dit navn, babyens værelse, fødselsdagsfesten og så videre. Sandheden er, at der ikke er grænser for alle de kreative ting du kan bygge.\nStempler med skumpap som håndværk\nDu behøver ikke at gå i butikken for at købe sjove stempler som du og dine børn kan lege med. Du kan lave dem meget nemt med skumpapir. Alt du skal gøre er at klippe en meget defineret form, og hvis du vil, lav et design indeni. Du skal kun bruge blækket til stemplet.\nHvis du ønsker det, kan du også lave flere mønstre på et rør af brugt toiletpapir eller papirhåndklæde, og du vil have et meget alsidig stempel. Prøv det, det er meget sødt, nemt og sjovt. Til bunden for dine stempler kan du bruge en lille træplade. Den holder formen på en af siderne, og så er du færdig!\nVidste du?Alt, hvad du bør vide om myggestik\nVidste du?Hvad er mikroorganismer, og hvor kan de findes?\nVidste du?Kan man spise mad, der har været på gulvet?\nVidste du?Risici ved aktivt kul for oral sundhed\nVidste du?Alt om, hvordan tobak påvirker huden


Beskæftigelsespolitik under forandring - PDF\nDownload "Beskæftigelsespolitik under forandring"\n1 I n s t i t u t f o r L e d e l s e, P o l i t i k o g F i l o s o f i C o p e n h a g e n B u s i n e s s S c h o o l Beskæftigelsespolitik under forandring -En diskursteoretisk analyse af beskæftigelsespolitikken fra 1972 til 2011 Kandidatafhandling Cand. soc. i Politisk Kommunikation og Ledelse Philip Grøndahl Andersen Vejleder: Ove Kaj Pedersen Anslag: September\n2 Indholdsfortegnelse Abstract... 3 Problemfelt... 4 Indledning... 4 Velfærdsregimer... 5 Problemformulering... 8 Analysestrategi, teori og metode... 9 Videnskabsteoretisk tilgang... 9 Diskursanalyse Faircloughs kritiske diskursanalyse Den kommunikative begivenhed Diskursorden Empiri og afgrænsning Metodisk greb Historisk udvikling Udvikling i problemforståelsen Social sikring som strategi, Opsummering Fra konjunkturproblem til strukturproblem, Opsummering Aktivstrategiens indtog, Opsummering Fra aktivstrategi til markedsstrategi, Opsummering Fra socialpolitik til beskæftigelsespolitik (samlet opsummering) Stat og borger Mitchell Dean Refleksiv styring Niels Åkerstrøm Andersen Borgerens kontraktliggørelse Ove Kaj Pedersen Konkurrencestaten Opsamling Konklusion Litteraturliste\n3 Abstract The idea that the government should be responsibility for social security and welfare prevailed in most European countries during the interwar period between WWI and WWII. The economic crisis following Wall Street s 1929 stock market crash sent millions of people worldwide into unemployment and left a world community in depression. In response to this depression, various social security models emerged in Europe; although very different, all models strove to limit the effects of the crisis and ensure that a decent standard of living could be maintained. In Denmark, these initiatives were outlined in the social reform of This social reform radically changed the approach of social work and laid the foundation for the Danish welfare state. Today, the welfare state has become entrenched in Danish society. Political scientists have discussed how path dependency has shaped the Danish welfare state and the difficulties in changing it. Despite what seems like a broad political consensus on the Danish welfare state, the labour market policy, one of the major cornerstones of the welfare state has undergone great changes, without it has come to any major political fights. This master thesis examines the discourse change in Danish labor policy from the social reform in 1976 until 2011, when the new government was elected. With Norman Fairclough as a theoretical framework, this thesis examines the rationales and assumptions which shaped the labour policies of this period. Based on my discourse analysis of the Danish labour market policy, this thesis will discuss the implications that the changing labour market policy have upon the relationship between the government and its citizens. This thesis will show how the specific analysis of the Danish labour policy can be understood in a broader social perspective and how the labour market policy is an illustrative example for the changes in the relationship between the government and its citizens. 3\n4 Problemfelt Indledning Arbejdsløshed er en uforskyldt situation for den arbejdsløse. Derfor bør der ydes arbejdsløshedsunderstøttelse uden tidsbegrænsning så længe arbejdsløsheden varer. (Socialdemokratiet 1977: 14) Citatet stammer fra Socialdemokratiets partiprogram fra Det skal selvfølgelig ses i lyset af samtiden, men det illustrerer en problemforståelse, der ligger meget langt fra nutidens opfattelse, og det er uden tvivl de færreste partier, der vil tilslutte sig ovenstående citat i dag. Tanken om at staten har ansvar for borgernes tryghed og velfærd vandt frem i de fleste europæiske lande i mellemkrigstiden. Den økonomiske krise, der fulgte efter børskrakket på Wall Street i 1929, sendte millioner af mennesker verden over ud i arbejdsløshed og efterlod et verdenssamfund i depression. Som svar på dette forekom der i Europa en opblomstring af diverse sociale sikringsmodeller. Trods deres forskellighed havde de alle det overordnede formål at afbøde virkningerne af krisen og sikre at en rimelig levestandard kunne opretholdes. I Danmark kom dette til udtryk ved socialreformen i En socialreform der betød gennemgribende ændringer af hele den sociale indsats, og som samtidig lagde grunden for den danske velfærdsstat. Blandt andet blev det kommunale skøn afløst af faste retsprincipper. Den enkeltes velfærd blev et anliggende for staten, og i de efterfølgende årtier blev den danske universelle velfærdsstat videreudviklet med princippet om, at alle har ret til ydelse, som folkepension og børnepenge, uanset social og økonomisk status. I dag, hvor vi skriver 2012, har velfærdsstaten slået dybe rødder i det danske samfund. Samfundsforskere har længe talt om, hvor svært det er at ændre den, og 10 år med en borgerlig regering har ikke formindsket den offentlige sektor. Tværtimod. På trods af det, der virker som en umiddelbar konsensus omkring velfærdssamfundet, har beskæftigelsespolitikken, en af de store hjørnesten i velfærdssamfundet, undergået store 4\n5 forandringer. Ikke mindst italesættelsen af denne, uden at det er kommet til større politiske slagsmål. Ovenstående citat illustrerer en problemforståelse, hvor arbejdsløshed blev set som en udefrakommende og uforskyldt tilstand for den enkelte borger. Det primære formål blev derfor at sikre den enkelte borgers mulighed for at opretholde en relativ anstændig levestandard, og dermed undgå økonomisk og social marginalisering så længe arbejdsløsheden var en realitet. Heri ligger også en individforståelse, der ikke retter sig mod et økonomisk nytteorienteret individ, men mod et altruistisk individ, hvor arbejdet i sig selv har en værdi i form af anderkendelse og social status (Jensen 2007: 13). Ser man på de senere års beskæftigelsespolitik, kan en sådan problemforståelse virke meget fjern. Fra starten af det nye årtusinde ses en stadig større fokusering på økonomiske incitamenter, hvor mantraet det skal kunne betale sig at arbejde slog igennem. Regeringen lægger op til at fjerne de barrierer og forhindringer, som åbenlyst står i vejen for, at vi kan få flere i arbejde ( ) Vi filer lidt i hjørnerne af kontanthjælpssystemet, så de ledige altid har en tilskyndelse til at arbejde. (Beskæftigelsesministeriet 2002: Flere i arbejde). En beskæftigelsespolitik baseret på tanken om, at det enkelte individs tilskyndelse til at tage et arbejde er tæt forbundet med det økonomiske udbytte heraf. Hvis ikke der er et økonomisk incitament, vil det afholde en store gruppe fra at søge arbejde, og de vil dermed fortsætte med at blive forsørget af det offentlige. Et af de nyeste beskæftigelsesudspil fra Københavns Kommune "Borgeren ved roret" (Københavns Kommune: 2011), ligger i forlængelse af denne tanke. Et udspil der skal engagere den enkelte borger til selv at tage initiativet (hjælp til selvhjælp), og dermed være med til at give en ansvarsfølelse for deres egen situation. Overordnet set handler det ikke længere om at forsørge den enkelt borger, men om at aktivere og motivere. Velfærdsregimer Med hvad lægger vi til grund, når vi diskuterer velfærdsstaten, dens rolle og hvor den er på vej hen? Gøsta Esping-Andersen introducerede i starten af 1990 erne sin teori om hvordan 5\n6 velfærdsstater vil gruppere sig i klynger - i 3 forskellige velfærdsregimer 1 (Esping-Andersen 1990) (Jensen 2007: 160): 1) En residual/liberal model, der bygger på et liberalistisk idégrundlag, hvor velfærd er den enkelte borgeres eget ansvar, og hvor staten må træde til for dem, der ikke kan forsørge sig selv. Velfærdsydelserne er målrettet til de svage grupper i samfundet, og i forlængelse heraf er det en velfærdsstatsmodel med et lavt skattetryk, minimal omfordeling, samt lavt ydelsesniveau. 2) En korporative/konservativ model baseret på lovmæssige sociale sikringssystemer, hvor ydelser er afhængige af ens tilknytning til arbejdsmarkedet, samt hvor meget man har indbetalt. Formålet bliver at sikre sig mod sociale fænomener, eksempelvis arbejdsløshed, og dermed skabe en tryghed. Om end staten har en større rolle i forhold til den residuale model, så er statens rolle relativ marginal. 3) En universel/socialdemokratisk model funderet omkring medborgerskabsbegrebet. Her er man ikke bare borger, men medborger med dertilhørende rettigheder. Dvs. at alle får ydelser uanset, hvor meget man har bidraget - altså flat-rate ydelser. Formålet her er, at alle er lige medborgere i samfundet uden nogen form for stigmatisering. Dette indebærer en stor omfordeling med et relativt højt skattetryk til følge (Esping-Andersen 1990). Pointen hos Esping-Andersen er, at disse regimer, blandt andet på grund af deres forskellige institutionelle logikker, reagerer forskelligt på arbejdsløshed. De liberale velfærdsregimer har reageret på arbejdsløshedsproblemet ud fra en neo-liberal strategi, der ønsker at nedbryde de barrierer, der står i vejen for de frie markedskræfter på arbejdsmarkedet. Herigennem opnås en øget lønfleksibilitet, der sikrer, at der er overensstemmelse mellem løn og produktivitet på arbejdsmarkedet. Som en konsekvens heraf er der dog en betydelig risiko for at marginalisere en stor gruppe lavtlønnede borgere, der aldrig får ordenligt fodfæste på arbejdsmarkedet (Esping-Andersen 1996: 17). De konservative regimer har derimod primært bekæmpet arbejdsløsheden ved at reducere i arbejdsstyrken. Det er sket i form af ordninger, der fordrer en tidlig tilbagetrækning fra 1 Med begrebet velfærdsregime sigter Esping-Andersen til, at forskellene ikke kun omfatter staten, men indgår i et samspil med familie og arbejdsmarkedet (Jensen: 2007: 160). 6\n7 arbejdsmarkedet. Ved at skille sig af med den mindre produktive del af arbejdsstyrken etableres en primær arbejdsstyrke, hvis høje lønninger modsvares af en høj produktivitet. Logikken har været at beskytte den mandlige familieforsørger mod arbejdsløshed, da mange af velfærdsprivilegierne er forbundet med mandens position på arbejdsmarkedet. Konsekvensen ved sådan en politik bliver et ufleksibelt arbejdsmarked, hvori dem der er inde bliver beskyttet, og dem der er ude, eksempelvis langtidsledige unge og kvinder, bliver marginaliseret (Esping-Andersen 1996: 18). De universalistiske regimer har i modsætning til de liberale og konservative regimer hverken øget lønfleksibiliteten eller reduceret arbejdsstyrken, men i stedet fokuseret på at opkvalificere de arbejdsløse. En såkaldt social investeringsstrategi der skal bekæmpe gabet mellem lønninger og lavtuddannedes produktivitet. Tankegangen er, at man ved en aktiv arbejdsmarkedspolitik i form af opkvalificering kan sikre en øget produktivitet og mobilitet hos den ledige og dermed overvinde dilemmaet mellem lighed og beskæftigelse (Esping- Andersen 1996: 14). Historisk set er den danske velfærdsstat hovedsageligt blevet betegnet som universalistisk, blandt andet på grund af relativt højt skattetryk, stor omfordeling og mange flat-rate ydelser (fx SU, børnecheck m.m.). Det er værd at bemærke, at de tre velfærdsmodeller kun findes i ren form i teorien, og der er også flere eksempler i Danmark på institutioner, der ikke er universalistiske i deres form. Ser man på det danske pensionssystem, kan man argumentere for, at det er universalistisk i den forstand at folkepensionens grundbeløb er baseret på en flat-rate ydelse. Da denne ydelse er forholdsvis lav, er der sket en crowding-in af private pensioner, hvilket har betydet, at det danske pensionssystem i dag fremstår som et af de mest privatiserede i Europa. Men hvordan harmonerer en beskæftigelsespolitik baseret på en nytteorienteret individforståelse, og derigennem fokus på økonomiske incitamenter, med en universel velfærdsstat? Hvor meget kan man rokke ved grundsøjlerne, før den ændrer karakter? 7\n8 Problemformulering Dette projekt udspringer af en undren over, hvordan problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken, en fundamental del af vores velfærdssamfund, har ændret sig? Hvordan er vi kommet fra, at arbejdsløshed er en uforskyldt situation med fokus på at forsørge den enkelte borger, til i dag, hvor borgeren skal aktiveres for herigennem selv at tage ansvar for egen situation? Hvilke konsekvenser har det for den danske velfærdsstat? Hvilken rolle får staten i forhold til borgeren? Denne undren bliver ikke mindre set i lyset af den aktuelle økonomiske krise, som vi netop nu befinder os i. En krise vi endnu ikke kender det fulde omfang af, men som utvivlsomt vil føre til tab af endnu flere arbejdspladser. Ikke kun i Danmark, men også i resten af den vestlige verden. Med udgangspunkt i disse indledende betragtninger vil specialet derfor undersøge: Hvordan er problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken blevet formet over tid, og hvad betyder det for forholdet mellem stat og borger? Projektets formål bliver derfor ikke at undersøge, hvilke politiske kampe der ligger bag den førte beskæftigelsespolitik, ej heller at sige noget om, hvorvidt den førte politik har været en succes eller ej. Med ovenstående problemformulering vil jeg derimod dykke ned i beskæftigelsespolitikken og empirisk analysere, hvordan problemforståelsen over tid er blevet formet, og hvilke rationaler og forståelser der ligger bag den førte politik. På baggrund heraf vil jeg efterfølgende diskutere, hvad min analyse betyder for forholdet mellem stat og borger. Jeg vil med udgangspunkt i mit arbejde med problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken vise, hvordan min specifikke analyse kan forstås i et bredere samfundsmæssigt perspektiv, og hvordan min analyse samtidig udgør et velvalgt eksempel på en mere omfattende problemstilling - forholdet mellem stat og borger. 8\n9 Analysestrategi, teori og metode I dette afsnit vil jeg redegøre for opgavens videnskabsteoretiske, teoretiske og empiriske forankring. På baggrund heraf vil jeg efterfølgende redegøre for mit metodiske greb i forhold til analysen. Videnskabsteoretisk tilgang Før jeg går i gang med analysen og besvarelsen af problemformuleringen, er det nødvendigt at beskrive den videnskabsteoretiske ramme, som ligger til grund for specialet. Grundlæggende trækkes der på en konstruktivistisk videnskabsteoretisk tilgang. En tilgang, der kommer til udtryk i problemformuleringen, idet der ikke spørges til hvad men hvordan. Ved at spørge på denne måde ønsker jeg ikke at sige noget om, hvad beskæftigelsespolitik er, da beskæftigelsespolitikken i et konstruktivistisk perspektiv ikke har nogen essens. Jeg ønsker derimod at undersøge hvordan problemforståelsen af beskæftigelsespolitikken har udviklet sig over tid. Når jeg vælger at se på, hvordan beskæftigelsespolitikken iagttages, og hvordan disse iagttagelser bliver udslagsgivende for kommunikationen, betyder det samtidig, at jeg iagttager i anden orden jeg iagttager nemlig, hvordan andre iagttager. Med dette anden ordens blik flytter fokus sig fra en ontologisk videnskabsteori, der undersøger et givent objekt/genstandsfelt til en epistemologisk videnskabsteori, der observerer, under hvilke betingelser mening konstrueres (Andersen 1999: 13-14). Der spørges altså til, hvordan forskellige meninger og diskurser bliver til omkring beskæftigelsespolitikken. Med den erkendelsesorienterede konstruktivistiske tilgang bliver den viden, der produceres, ikke endegyldig og sand, men blot ét bud ud af mange. Da der ikke eksisterer en iagttageruafhængig position, bliver min produktion af viden ligesom alt andet også en konstruktion i sig selv. Mit specifikke blik leder altså iagttageren og former et bestemt udsnit af virkeligheden på bekostning af noget andet, hvorfor blikkets tilrettelæggelse bliver relevant for iagttageren (Esmark et al. 2005: 10). 9\n10 Diskursanalyse Med en problemformulering der spørger til Hvordan er problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken blevet formet over tid, og som udspringer af en konstruktivistisk videnskabsteoretisk forståelse, har jeg valgt at arbejde ud fra et diskursanalytisk teorifelt, da jeg finder dette mest givtigt i forhold til at besvare min problemstilling. Man skal dog ikke dykke langt ned i det diskursanalytiske felt, før man finder ud af, at det er et område, der spænder utrolig bredt med mange forskellige teoretiske og empiriske tilgange. Teoretikere som eksempelvis Michel Foucault, Ernesto Laclau, Norman Fairclough og Jacques Derrida har alle beskæftiget sig indgående med diskursanalyse. Om end på hver deres måde og med hver deres teoretiske begrebsapparat. På trods af deres forskelle kan man iagttage fire præmisser, der binder det diskursanalytiske felt sammen (Jørgensen og Phillips 1999: 13): 1) En kritisk indstilling over for selvfølgelig viden. Det findes ikke en objektiv sandhed. Virkeligheden er kun tilgængelig for os gennem vores kategorier. Vores verdensopfattelse bliver dermed et produkt af den måde, vi kategoriserer verden på, og det er derfor ikke muligt at iagttage verden som den er, forstået på den måde, at den ikke har nogen essens. 2) Historisk og kulturelt specificeret Vores syn på og forståelse af verden vil altid være historisk og kulturelt indlejret. Det betyder, at den måde vi forstår og repræsenterer verden er kontingent: Vores verdensopfattelse og identiteter kunne have været anderledes, og de kan forandres over tid. Den sociale verden konstrueres socialt og diskursivt, hvilket betyder at den ikke er determineret af ydre forhold eller givet i forvejen. Viden, identiteter og sociale relationer bliver dermed konstrueret gennem diskursiv handlen, der samtidig er med til at opretholde de sociale mønstre. Selv om viden og sociale identiteter er kontingente, betyder det dog ikke, at alting flyder, og at regelmæssigheden i det sociale er opløst. Det sociale vil derimod være relativt fastlåst med begrænsede muligheder for, hvilke udsagn og identiteter der accepteres som meningsfulde. 10\n11 3) Sammenhæng mellem viden og sociale processer Vores forståelse af verden skabes og opretholdes i sociale processer. Viden skabes i social interaktion, hvor der både opbygges fælles sandheder og kæmpes om, hvad der er sandt og falsk. 4) Sammenhæng mellem viden og social handling I et bestemt verdensbillede bliver nogle former for handlinger naturlige, andre utænkelige. Vores forskellige sociale verdensbilleder fører således til forskellige sociale handlinger, og den sociale konstruktion af viden og sandhed får dermed konkrete sociale konsekvenser. Faircloughs kritiske diskursanalyse Ud af det diskursanalytiske felt har jeg i specialet valgt at arbejde med Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse som ramme, da han ønsker, med sin lingvistisk-orienterede diskursanalyse, at vise, hvordan forandringer i sproget kan relateres til samfundsmæssige og kulturelle forandringer (Jørgensen og Phillips 1999: 78). Fairclough forudsætter, at sproget er en fast del af den sociale verden, og analyser af sociale forandringer må derfor altid inddrage sproget. Fairclough ser det diskursive felt som en del af et større socialt felt. Diskurs, forstået som sociale handlinger gennem sproget, både formes af det sociale, men også omvendt diskursen er med til at forme det sociale (Fairclough 2008: 121). Det vil sige, at forandringer i diskursen, eksempelvis forandringer i problemforståelsen af beskæftigelsespolitikken, kan være tegn på igangværende sociale forandringsprocesser eller omvendt, at forandringer i diskursen kan skabe sociale forandringer. Da virkeligheden kun er tilgængelig gennem vores kategorier, gengives virkeligheden subjektivt gennem sproget. Gennem sproget skabes repræsentationer af virkeligheden, der ikke er en sandhed eller en neutral afspejling, men en måde at fortolke og forstå virkeligheden på. For Fairclough består diskurs udelukkende af lingvistiske/sproglige elementer, men det er værd at bemærke, at Fairclough bruger begrebet diskurs på to forskellige måder. Han definerer det som sprogbrug som social praksis, men samtidig 11\n12 anvender han det også som substantiv(en diskurs), som en måde at tale på, der giver betydning til oplevelser ud fra et bestemt perspektiv. Det vil sige en bestemt diskurs, der kan adskille sig fra andre diskurser (Jørgensen og Phillips 1999: 79). Sproget er som sagt i fokus, og som konsekvens heraf mener Fairclough, at det er nødvendigt at arbejde ud fra en tekstorienteret diskursanalyse, der har fokus på sproget, og hvorledes sproget bliver en formidlingskanal, hvor sociale identiteter og relationer konstitueres. Fairclough kalder sin tilgang kritisk, da han mener, at vores sociale ageren, og især vores sprogbrug, er forbundet med en magtudøvelse, som vi ikke er opmærksomme på. Det er derfor nødvendigt at være kritisk i sin forskning og sætte spørgsmålstegn ved selvfølgeligheder (Fairclough 2008: 120) (Jørgensen og Phillips 1999: 76). Fairclough er i sit arbejde inspireret af den franske filosof og idéhistoriker Michel Foucaults teoretiske arbejde, og Fairclough overtager flere af Foucaults begreber og perspektiver i sit arbejde med den kritiske diskursanalyse. Fairclough ønsker dog at udvikle en sprogorienteret diskursanalytisk tilgang, der er mere praktisk anvendelig end Foucaults abstrakte diskursanalyse (Fairclough 1992: 37). Fairclough identificerer tre væsentlige perspektiver fra Foucaults arbejde, som Fairclough inkorporerer i sin tilgang (Fairclough 1992: 55): 1) Diskurser er konstituerende. Det vil sige, at diskurser er med til at skabe den sociale verden på en bestemt måde, og dermed udelukke andre perspektiver, ligesom de er med til at producere subjekter og objekter (Fairclough 1992: 41). Når subjekter og objekter udelukkende skabes i diskursen, skaber det samtidig et determineret subjekt. Fairclough mener ligesom Foucault, at diskurser er konstituerende, men som beskrevet tidligere, mener Fairclough samtidig, at diskurser står i et dialektisk forhold til det sociale. Nok er diskurser konstituerende, idet de reproducerer og forandrer viden, identiteter, sociale relationer osv., men de er også konstitueret, da diskurser ligeledes formes af den sociale verden (Fairclough 1992: 3). 2) Fairclough overtager begreberne intertekstualitet og interdiskursivitet fra Foucault. Interdiskursivitet betegner det forhold, at enhver diskursiv praksis er defineret af 12\n13 dens relationer til andre diskurser (Fairclough 1992: 55). Intertekstualitet er en form for interdiskursivitet, bare på mikroniveau, da det betegner det fænomen at: ( ) alle kommunikative begivenheder trækker på tidligere begivenheder; man begynder aldrig forfra. Man kan aldrig undgå at bruge ord andre har brugt før. (Jørgensen og Phillips 1999: 84) Fairclough ser intertekstualitet og interdiskursivitet som udtryk for hvordan - sproget på mikroniveau og diskurser på makroniveau - både er stabile og ustabile på samme tid. Ved at trække på andre diskurser opstår der muligheder for forandring, men disse begrænses af magtrelationer i form af allerede eksisterende rammer og kategoriseringer. De tilsyneladende grænseløse muligheder for kreativitet i diskursiv praksis, som antydes af intertekstualitets-begrebet en uendelig kombination af genrer og diskurser er i praksis begrænset og indskærpet af de hegemoniske kampes status. (Fairclough citeret i Jørgensen og Phillips 1999: 85). Fairclough benytter ligeledes begrebet diskursorden fra Foucault, der er et udtryk for summer af alle de diskurser, som benyttes indenfor et socialt domæne. Begrebet diskursorden vil blive gennemgået senere i forbindelse med Faircloughs analytiske model. 3) Fairclough overtager også Foucault forståelse af magt som værende diskursiv. Foucault har i sit senere arbejdet den geneaologiske fase beskæftiget sig indgående med at udvikle en teori om magt og viden. Her bliver magt ikke kun noget, som tilhører og udøves af bestemte agenter, eksempelvis staten. Magt skal forstås bredere, som noget der er til stede i alle sociale relationer og praksisser: Power is implicit within everyday social practices which are pervasively distributed at every level in all domains of social life, and are constantly engaged in; moreover, it is tolerable only on conditions that it masks a substantial part of itself. Its success is proportional to its ability to hide its own mechanisms ( ) This conception of power suggest that discourse and language are of central importance in the social processes of modern society. (Fairclough 1992: 50). Magt skal dog ikke forstås udelukkende som værende undertrykkende, men som produktiv. Magt er både med til at skabe den sociale verden, samt sætte rammerne for, hvad der kan italesættes, og hvad der kan udelukkes. Da man ifølge Foucault aldrig vil kunne tale fra en neutral position 13\n14 uden for diskurserne, bliver magten derved indlejret i diskurserne og deres konstruktion af den sociale verden. Som følge af dette perspektiv identificerer Fairclough, ligeledes fra Foucault, hvordan diskurser derfor altid vil have en politisk karakter, ligesom sociale forandringer altid vil være diskursive. Med udgangspunkt i ovenstående perspektiver fra Foucaults arbejde har Fairclough udviklet en model for sin tekstorienterede diskursanalyse. Fairclough fokuserer videre på to dimensioner, den kommunikative begivenhed og diskursorden (Fairclough 2008: 123). Den kommunikative begivenhed Med den kommunikative begivenhed mener Fairclough, et tilfælde af sprogbrug, som fx en tekst, en tale eller et interview, og kan således både være skriftligt såvel som mundtligt. Som nævnt tidligere er det helt essentielt for Fairclough at vise sammenhængen mellem sproget og den sociale verden. Fairclough laver en analytisk inddeling, og argumenterer for at enhver kommunikativ begivenhed har tre dimensioner, jf. nedenstående figur; tekst, diskursiv praksis og sociale praksis. En ideel diskursanalyse må ifølge Fairclough beskæftige sig med alle tre niveauer og ikke mindst sammenhængen imellem disse. Det skal dog bemærkes, at selv om Fairclough laver denne skarpe analytiske opdeling af den kommunikative begivenhed, mener han, at det i praksis ikke er muligt at adskille analysen så stringent, da en analyse af en tekst må inddrage den diskursive praksis og omvendt (Fairclough 1992: 73). Tekst Diskursiv praksis Social praksis Figur 1. Faircloughs tre-dimensionelle model (Fairclough 1992: 73) 14\n15 1. Tekst. Fairclough argumenterer for, at man må have øje for de lingvistiske træk i teksten. Fairclough arbejder med en lang række lingvistisk orienterede analyseredskaber, som eksempelvis metaforer, grammatik, ordvalg, semantik, sproghandlinger, betydningskonstruktion m.m. Disse har ifølge Fairclough betydning for konstruktionen af sociale relationer og identiteter i diskurserne (Fairclough 2008: 125). Han understreger dog samtidig, at man som diskursanalytiker må udvælge de analyseredskaber, man finder relevant i forhold til ens konkrete empiri. 2. Diskursiv praksis Den næste dimension i Faircloughs tretrins-model er den diskursive praksis. Overordnet handler den om de betingelser, som teksten er produceret under, og hvordan der i teksten trækkes på allerede eksisterende tekster og diskurser (Jørgensen og Phillips 1999: 81). Analyse af den diskursive praksis tager ligeledes udgangspunkt i teksten, men i forhold til tekstdimensionen er analysen ikke så lingvistisk orienteret. Relationen mellem tekst og social praksis medieres ifølge Fairclough, af den diskursive praksis. Egenskaber ved den sociale praksis former teksten igennem den diskursive praksis ligesom teksten former den sociale praksis, og man må derfor i analysen af den diskursive praksis se på, hvordan teksten produceres og konsumeres (Fairclough 2008: 127). Denne dimension bliver mere fortolkende ifølge Fairclough, da man arbejder på et højere abstraktionsniveau i forhold til den første dimension, og man som forsker er mere afhængig af at besidde en social og kulturel forståelse. Den afgørende pointe for Fairclough med den diskursive praksis er, at forbinde den lingvistiske analyse med en intertekstuel analyse for at slå bro mellem tekst og sprog på den ene side og samfund og kultur på den anden. (Fairclough 2008: 130). 3. Social praksis Den sidste dimension i Faircloughs tre-dimensionelle model er den sociale praksis. Her bliver de diskursive praksisser sat i forbindelse med de sociale strukturer og 15\n16 magtrelationer, som de samtidig indgår i. Ifølge Fairclough kan dette foregå på flere forskellige abstraktionsniveauer, eksempelvis en snæver kontekst, en bredere kontekst af institutionelle praksisser eller en endnu bredere samfundsmæssig kontekst (Fairclough 2008: 130). Da den sociale praksis også består af ikke-diskursive elementer, kan det ifølge Fairclough også være nødvendigt at inddrage sociologiske og kulturelle teorier. Fairclough kommer ikke nærmere ind på, hvordan dette skal ske i praksis. Han definerer dog det overordnede formål med analysen af den sociale praksis, som værende: ( ) to specify; the nature of the social practice of which the discourse practice is as it is; and the effect of the discourse practice upon the social practice. (Fairclough 1992: 237). Diskursorden Udover den kommunikative begivenhed arbejder Fairclough i sin kritiske diskursanalyse med begrebet diskursorden. Diskursorden som begreb dækker over summen af alle de genrer og diskurser (diskursive praksisser), som benyttes inden for et socialt domæne eller en institution. Et eksempel kan være et jobcenter som institution, hvor diskursive praksisser som forholdet mellem sagsbehandler og borger, journalskrivning, jobsamtaler, aktiveringskurser osv., tilsammen udgør diskursordenen. Diskursordenen er derfor med til at styre den kommunikative begivenhed, da diskursordenen udgør de rammer, i form af diskurser og genrer, som er til rådighed, og som samtidig sætter begrænsninger for, hvad man kan sige i en given social kontekst. Diskursorden er dog både et system, der former og formes af den kommunikative begivenhed (og sprogbrugen forbundet hermed), da sprogbrug også muliggør en ændring af diskursordenen ved at trække på diskurser på nye måder (Jørgensen og Phillips 1999: 83). Empiri og afgrænsning Før jeg kan beskrive mit metodiske greb, er det nødvendigt at klarlægge min empiri og afgrænsning. Projektets ambition er at analysere, hvordan problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken er blevet formet over tid. Dette kræver dog en nærmere forklaring og definition af, hvad der menes med beskæftigelsespolitik. Med Fairclough i baghovedet 16\n17 bliver det hurtigt klart, at et begreb som beskæftigelsespolitik ikke er værdineutralt, men også er en del af en diskursiv forståelse, der kan ændre sig over tid. Grænserne for hvad der forstås som eksempelvis beskæftigelsespolitik, socialpolitik og uddannelsespolitik, er historisk set et ustabilt forhold og ikke givet på forhånd. Dette kommer jeg nærmere ind på i analysen af problemforståelsen. Jeg har derfor valgt at lave en empirisk afgrænsning, hvor jeg primært vil tage afsæt i dagpenge- og kontanthjælpsområdet (forsikrede og ikke-forsikrede ledige). Dagpenge- og kontanthjælpsområdet er et centralt område, i det vi i dag forstår som beskæftigelsespolitikken. Jeg mener derfor, at jeg ved at dykke ned i dette område, vil være i stand til at analysere mig frem til og illustrere hvordan beskæftigelsespolitikken har udviklet sig over tid. Første del af analysen bliver at beskrive hvordan kontanthjælps- og dagpengeområdet har udviklet sig over tid. Både i forhold til de konkrete reformer og lovændringer, men også i forhold til den historiske kontekst. Jeg vil derfor gennemgå, hvordan lovgivningen har udviklet sig på dagpenge- og kontanthjælpsområdet. På baggrund af dette vil jeg i anden del af analysen se på, hvilke argumentationer der ligger bag reformændringerne. Hvilke rationaler og forståelser ligger bag den førte politik. Jeg vil derfor dykke ned i bekendtgørelser, cirkulærer, lovforarbejder, formålsparagraffer, rapporter og diverse udgivelser i jagten på at fremanalysere, hvordan problemforståelsen i beskæftigelsespolitikken har ændret sig over tid. Da jeg undersøger hvilke rationaler og forståelse der ligger bag den førte politik, har jeg samtidig valgt at afgrænse min empiri, til kun at omhandle materiale fra staten. Det betyder at jeg får den officielle vinkel. Man kunne også vælge at lave en medieanalyse og inddrage artikler, TV-indslag mm., men dette har jeg vurderet ikke at være tilstrækkelig produktivt i forhold til min konkrete problemstilling. Min analyse vil strække sig fra arbejdet med socialreformen i 1970 erne til og med regeringsskiftet i Jeg vil afslutningsvis diskutere, hvad udviklingen i problemforståelsen har betydet for forholdet mellem stat og borger. På baggrund af min analyse af beskæftigelsespolitikken vil jeg inddrage tre forskellige perspektiver af henholdsvis Mitchell Dean, Niels Åkerstrøm 17\n18 Andersen og Ove Kaj Pedersen i diskussionen, og vise hvordan min analyse af beskæftigelsespolitikken kan forstås i en bredere sammenhæng. Metodisk greb Som beskrevet i ovenstående, så danner Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse den teoretiske ramme for min analyse. I jagten på at fremanalysere de forskellige diskursive problemforståelser har jeg derfor ladet mig inspirere af Faircloughs teoretiske og metodiske overvejelser, men tilpasset mit metodiske greb til den konkrete empiri i forhold til hvad jeg mener, vil være mest produktivt. Jeg benytter derfor ikke hele Faircloughs metodiske begrebsapparat, men bruger ham hovedsagligt som teoretisk ramme for min analyse. Jeg har valgt at lave et metodisk snit, hvor jeg undersøger: 1) Problem og løsning 2) Mål og midler 3) Tidsdimensionen/fortælling før, nu og fremtid 4) Subjekter og objekter Disse aspekter vil tilsammen danne grundlag til at fremanalysere de forskellige diskursive problemforståelser, og hvordan de har ændret sig over tid. For at operationalisere kategorierne, benytter jeg mig af følgende underspørgsmål: 1. Hvordan konstrueres problem og løsning? Det primære i forhold til at fremanalysere de forskellige diskursive problemforståelser er at se på, hvad der i empirien identificeres som et problem, og hvilken løsning der knytter sig hertil. Der er masser af problemer over alt - også i beskæftigelsespolitikken, men det interessante bliver at se på, hvad der italesættes som problemet, og hvilke løsninger der knytter sig dertil. 2. Hvad bliver målet, og hvilke midler kræves for at opnå dette? I forhold til at fremanalysere den diskursive problemforståelse er det relevant at identificere hvilke mål og midler der knyttes til problemet, og hvordan det fremtræder i empirien. 18\n19 Det vil sige, hvordan det italesættes, at man kommer fra A til B og med hvilke midler i forhold til at opnå dette. 3. Hvordan italesættes fortiden, nutiden og fremtiden? For at få klarlagt den diskursive problemforståelse er det samtidig relevant at se på, hvilken fortælling der bliver fremført. Hvordan italesættes fortiden, nutiden og fremtiden og hvorledes knytter fortællingen sig til konstruktionen af problemet. 4. Hvordan træder objekter frem og synliggøres i empirien, og hvilken bevidsthed (subjekter) retter sig imod disse objekter? Som den sidste del af mit metodiske greb vil jeg i analysen have blik for, hvordan udsagnene i empirien skaber objekter, der kan vides noget om og handles på. Tilsammen vil disse fire forskellige aspekter med dertilhørende arbejdsspørgsmål danne grundlag i forhold til at fremanalysere den diskursive problemforståelse, og hvordan den har ændret sig over tid. Ovenstående arbejdsspørgsmål vil ikke blive gennemgået slavisk, men de vil danne en rettesnor for specialets analyse, da det i lige så høj grad er relationerne mellem dem, der er interessante i forhold til den diskursive problemforståelse. 19\n20 Historisk udvikling 1960 erne var præget af økonomiske opgangstider med vækst og stor efterspørgsel efter arbejdskraft, både fra den private og offentlige sektor. Denne efterspørgsel efter arbejdskraft betød gunstige muligheder for et stort antal kvinder, der kunne få fodfæste på arbejdsmarkedet. Samtidig betød det en udbygning af den offentlige sektor. Samtidig var 1960 erne præget af en stærk tro på keynesiansk økonomisk politik, hvor man mente, at man kunne regulere de økonomiske konjunkturer ved en aktiv statslig politik, og derigennem sikre en høj beskæftigelse og produktion. Tanken var, at man ved finans- og pengepolitisk intervention kunne sikre opretholdelsen af et højt efterspørgselsniveau og dermed udjævne de økonomiske konjunkturer. Det er i denne historiske og økonomiske kontekst, at Folketinget i 1964 nedsatte en socialreformskommission, der skulle udarbejde lovforslag til: en samlet reform af det danske tryghedssystems organisatoriske, administrative og finansielle struktur( )til nytids målsætninger om forebyggelse, revalidering, tryghed og trivsel (citeret fra Elm Larsen 2004: 358). Socialreformkommissionen afgav to omfattende betænkninger. Kommissionens udkast blev med få ændringer vedtaget som love i Folketinget. Den sociale styrelseslov fra 1970, sygesikringsloven fra 1971, sygedagpengeloven fra 1972, og ikke mindst bistandsloven fra Formålet var at samle opgaver, der hidtil lå spredt i et virvar af forskellige institutioner, i et enklere og mere overskueligt system i kommunerne. Bistandsloven erstattede en række love, og forenklede det sociale system, idet henvendelser om bistand nu alene skulle rettes til ét sted: kommunen. Også ydelsessystemet blev ændret. Den enkeltes behov blev nu afgørende for, hvilken bistand der skulle ydes, dvs., at hjælpen blev udmålt efter de samme retningslinjer, hvad enten trangen skyldes sygdom, arbejdsløshed, skilsmisse eller lignende. Reglerne for indsatsen var generelle og upræcise, og udover revalideringsydelse for personer med tabt arbejdsevne, så det var i høj grad op til de enkelte kommuner, hvordan reglerne reelt blev administreret. 20


Hotel Khan Ham | De 10 bedste hoteller i Khan Ham | Hotels.com\nHoteller i Khan Ham\nSøg efter hoteller i Khan Ham\nSe hoteller i Khan Ham på et kort\nUdforsk Khan Ham\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Khan Ham.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Khan Ham, Thailand, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Khan Ham SJ Apartment Ayutthaya, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Khan Ham kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Khan Ham på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 1 hoteller i Khan Ham. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Khan Ham\n- Seværdigheder i Khan Ham\n- 0 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Khan Ham\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Khan Ham.


Den sidste konservative : Mathilde Walter Clark\nReport from the Flatlands\nInterview in Read to Write Stories\nInterview in The Hindu\nImaginary Objects in Room 22\nThorsten Madsens Ego\nInde fra mørket\nHvem tør tale om fremtiden?\nFra statestikkens fladland\nAt skyde guden gennem hjertet\nAt skrive om at skrive\nDen svære kunst at sige 'jeg'\nBrev til Olga Ravn\nMin stedfars sidste dage\nBåltale med forsinkelse\nBred og smal\nOvervejelser over det at læse en bog\nI syv sind\nSnapshots For the Man In the Fur\nFugle på is\nForfatter i stol\nDr. Skwara & Dr. Buch\nDyr, planter, mennesker og mønstre\nHow to buy a stamp\nIs this man Thorsten Madsen?\nHva så - kører det?\nDen sidste konservative\nTil Bunga Bunga-party i Venstre\nDirty on tower\nDrama i udkantsgrækenland\nHvad føler du lige nu?\nHjælp! Jeg mangler voksenpoint!\nAlting var meget bedre i gamle dage\nAt glo på en flue dø\nTil mine helte\nJeg er bange for min revisor\nBolde mod kugler\nEn ny ny regering\nDet ' Banedanmark\nEt lokumsbræt i Laksegade\nMetro - nu også som koncerter\nNekrolog over en kultchokolade\nDanmark har alt - undtagen åbent\nTest dig selv: Er du dansker?\nBrevet fra Torben Rasch\nSå fat det dog din Perle!\nHvad skal vi stille op med elefanten?\nMetroXpress d. 4. januar 2012\nCopyright © Metroxpress og Mathilde Walter Clark 2012\nBrug af papirkopier/prints til undervisningsbrug på uddannelsesinstitutioner eller i erhvervsmæssig sammenhæng er kun tilladt efter aftale med Copydan Tekst & Node og inden for aftalens rammer.\nSom jeg før har skrevet om i denne klumme, er det tilfældigt, hvad posten sender ind igennem vores brevsprække. Nogle gange er det til os, men for det meste er det post til nogen andre. Således kom der lige før jul et eksotisk blad ind ad vores dør: KF-Bladet, De Konservatives medlemsblad.\nPå forsiden findes et billede af en dame i halvfemserne, omkranset af fem yngre mænd i alderen 30 – 70, alle med generte smil. Det er ikke svært at gætte, hvad det drejer sig om. Damen på forsiden er ingen ringere end Erna Jacobsen, Den sidste Konservative (hvilket også forklarer de generte smil). Det er en kendt sag, at bestanden af Konservative igennem de senere år er svundet drastisk på grund af forandringer i det politiske klima. Ledere som Bendt Bendtsen, Lene Espersen og senest Lars Barfoed har dygtigt og effektivt kørt De Konservative i sænk.\nDen sidste Konservative bor på Frederiksberg og beskrives af de andre på plejehjemmet som et skikkeligt og omgængeligt menneske. Planen var at vise hende frem på det årlige landsmøde, men de fem herrer fra partikontoret var bange for, at hun ville svækkes under transporten, så de valgte i stedet at vise det sjældne Konservative eksemplar frem på forsiden af KF-Bladet.\nDen sidste Konservative har været konservativ hele sit liv, ligesom sin far. Normalt får De Konservative nye medlemmer ved at sætte børn i verden, sådan har det altid været. Den sidste Konservative har fået tre. Men de klarer sig desværre så godt, at fjerne ting som Gud, Konge og Fædreland ikke interesserer dem – det gør kun dem selv – så de er blevet Venstrefolk (en enkelt har taget skridtet fuldt ud og er gået over til Ny Alliance).\nDet Konservative partikontor efterlyser flere konservative. Jeg har selv engang mødt én fra Østrig – men det har naturligvis størst interesse, hvis der er tale om eksemplarer inden for vor egen kulturkreds. Der går forlydener om, at der skulle findes én oppe i Hirtshals et sted – hvis nogen kan bekræfte det, bedes man henvende sig til De Konservatives Hovedkontor info@konservative.dk eller på telefon 33 13 41 40.\nForholder det sig sådan, at man ikke selv er konservativ som sådan, men alligevel gerne vil støtte den resterende bestand for at bevare diversiteten i det politiske landskab, kan man forhøre sig om mulighederne for en evt. fredningsforening.


Flødekartofler med knoldselleri - nem opskrift til ovn og grill - Madens Verden\nDu er her: Forside » Opskrifter » Tilbehør » Flødekartofler med knoldselleri – nem opskrift til ovn og grill\nFlødekartofler med knoldselleri – nem opskrift til ovn og grill\nUdgivet: 24. april 2016 af Holger Rørby MadsenOpdateret: 28. december 2018 Kategori:TilbehørRelaterede søgeord:Kartofler, knoldselleri, rødløg\nSe hvordan du nemt laver flødekartofler med knoldselleri, og de kan laves i både ovn og grill. Flødekartofler skal bages i cirka 40 minutter.\nFlødekartofler med knoldselleri er lækkert tilbehør til mange kødretter.\nNu ved jeg godt, at mange ikke er så glade for selleri, men med denne opskrift er smagen altså ikke voldsom.\nHvis du alligevel siger nej tak til knoldsellerien, kan du bare udskifte selleri-mængden med en anden rodfrugt – eller kartofler.\nBagetiden er den samme.\nFlødekartoflerne kan du lave i enten ovn eller grill. Hvis du putter dem i grillen skal det ske ved indirekte varme – og ved cirka 200 grader.\nOg så er der indimellem spørgsmål om man skal skrælle kartoflerne til flødekartofler? Det er en smagssag, men det behøver man ikke. Blot kartoflerne er vaskede, kan de sagtens bruges med skræl. Men flødekartoflerne bliver finere når de er skrællede. Smagsmæssigt er der dog ingen forskel.\nTil flødekartofler med knoldselleri til fire personer skal du bruge:\n500 gram skrællede kartofler i tynde skiver\n300 gram knoldselleri tynde skiver\n+ eventuelt et par riv muskatnød\nBagetid for flødekartofler: Cirka 40 minutter ved 200 grader varmluft\nSådan laver du flødekartofler med knoldselleri:\nKom kartoffelskiver, knoldselleri og løgskiver i et fad.\nHvis du vil undgå opvask, kan du bruge eb alubakke, den passer perfekt til denne portion.\nHæld piskefløden ved, og krydr med lidt salt og friskkværnet peber. Eventuelt også lidt revet muskatnød.\nHvis du er glad for hvidløg, kan du også putte et par finthakkede hvidløgsfed ved.\nVend det hele forsigtigt rundt med hænderne, og fordel indholdet jævnt i fadet.\nBag så flødekartoflerne i ovn eller grill ved 200 grader – bagetiden er cirka 40 minutter.\nBliver flødekartoflerne for mørke, kan du efter 25-30 minutter lægge et stykke sølvpapir over, og så bage dem færdig overdækket.\nNår flødekartoflerne er ved at være færdige, kan du stikke i dem med en kødnål eller strikkepind, og mærke om de er møre.\nLad kartoflerne hvile fem minutter inden servering.\nTIP: Du kan sagtens udskifte noget af kartoffelmængden med enten persillerødder, pastinakker eller en anden rodfrugt.\nFlødekartofler med knoldselleri kan nemt laves i enten ovn eller grill. Bagetiden er cirka 40 minutter. Foto: Guffeliguf.dk.\nPrint opskrift nu\nMadplan uge 34: Sensommer i Danmark, og her er ugens madplan for uge 34 med gode opskrifter med sæsonens bedste ...\nAlle madplaner →\nSpidskål – fakta, næringsindhold og opskrifter\nBageskole: Sådan former du et flute korrekt\nGær: Fakta og forskellen på almindelig og økologisk gær\nSe alle grillopskrifter →\nPrevious Post: « Kanelsnegle af wienerbrød – nem opskrift\nNext Post: De bedste tebirkes – meget nemme at bage »\nDuer i ovn (ovnstegte duer omviklet med bacon)