10. juni 2015 - Ansat i Brønderslev Kommune\nUdpegning af nyt medlem til Feriefondens bestyrelse\nHøringssvar om fremtidige trivselsmålinger\nStillingtagen til, hvilke punkter fra dagens møder, der skal informeres om\nFraværende: Kirsten Tranekær, Henning Risager, Henrik Aarup-Kristensen og Thomas Jepsen. Rita Nielsen deltog som suppleant for FTF.\nGodkendelse af referat fra møde den 24. februar 2015.\nHoved MED anmodes om at godkende referat fra mødet den 24. februar 2015. Referatet er tidligere udsendt via e-Dagsorden.\n3. Budgetopfølgning 1 pr. 31. marts 2015\nBudgetopfølgningen er behandlet i Forretningsledelsen (bemærkninger herfra fremgår af budgetopfølgningen) og i fagudvalgene på møderne ultimo april/primo maj måned. Budgetopfølgningen er videre behandlet i Økonomiudvalget d. 13. maj, hvor udvalget indstillede følgende til Byrådet:\n"Anbefalet taget til efterretning. Der skal fortsat udvises generel tilbageholdenhed i hele organisationen pga. usikkerhed omkring fremtidigt finansieringsbehov."\nByrådet besluttede d. 27. maj at godkende Økonomiudvalgets indstilling.\nDet er meget positivet, at området for udsatte børn og unge holder. Der er dog stadig udfordringer på henholdsvis integrationsområdet og i forhold til flerårsaftalen.\nDer skal fortsat udvises tilbageholdenhed i forhold til anvendelse af bevillinger og genansættelser fremover. Der er udsendt mail til lederne i forhold til dette.\nJens orienterede om regnskab 2014.\nDer er ingen overraskelser i regnskabet. Udfordringer er, hvordan man kommer i mål med flerårsaftalen.\nLikviditeten er forbedret med 20 mio. kr.\n5. Høring af afdækningsforslag til Budget 2016\nAfdækningsforslagene, der er behandlet på de afholdte fagudvalgsmøder, er vedlagt som bilag. Dog eftersendes afdækningsforslag for Økonomiudvalget.\nFagudvalgenes prioriteringer, er vedlagt som bilag. Det er imidlertid ikke alle fagudvalg, der endnu har afholdt møde. Beskæftigelsesudvalget- og Teknik- og Miljøudvalgets prioritering vil derfor blive eftersendt, når beslutninger herfra foreligger.\nAfdækningsforslagene er udarbejdet og fagudvalgene er i gang med at prioriterer. Det betyder, at alt står åbent hen over sommeren. Det er meget vigtigt at pointere, at intet er vedtaget - alt står åbent.\nSåfremt det giver uro i organisationen hen over sommeren, skal Hoved MED være med til at skabe ro.\nI forhold til det generelle, er der en bekymring ved afskedigelse af ordinær ansatte, såfremt de bliver erstattet af ekstraordinære ansatte.\nAfdækningskatalog - Børne og Skoleudvalget\nFagudvalgenes prioritering af afdækningskatalogerne til Budget 2016\n6. Ændring af MED-struktur, Sundhedsplejen\nSundhedsplejen er organisatorisk flyttet fra Fagenheden for Sundhed og Velfærd til Fagenheden for Børn og Kultur, Børne- og Familieafdelingen. Ændringen af MED-struktur skal godkendes af Hoved MED.\nFag MED for Administrationen, 19. maj 2015, pkt. 7:\nGodkendt som indstillet af Fag MED Administrationen.\n7. Udpegning af nyt medlem til Feriefondens bestyrelse\nI forbindelse med valg af nyt medlem til Feriefondens bestyrelsen foreslås der ny procedure. Hoved MED bedes godkende proceduren.\nI § 3, stk. 2 i vedtægterne for Brønderslev Kommunes Feriefond står der: "Bestyrelsens medlemmer vælges blandt virksomhedens ansatte efter indstilling fra Hovedudvalget. Bestyrelsen vælges bredt mellem de ansatte. Ansatte i virksomhedens personaleafdeling og ansatte, som repræsenterer ledelsen, kan ikke udgøre et flertal i bestyrelsen".\nNår et medlem af Feriefondens bestyrelse stopper f.eks. inden valgperiodens udløb, foreslåes det, at der er det enkelte Fag MED, der indstiller til Hoved MED, hvem der skal indtræde i bestyrelsen.\n8. Høringssvar om fremtidige trivselsmålinger\nHøringssvar i forbindelse med anonymitet og hyppighed for fremadrettede trivselsmålinger i Brønderslev Kommune\nMed henblik på fremtidige trivselsmålinger ønsker Hoved-Med undersøgt, hvordan holdningen i hele organisationen er til spørgsmålet om anonymitet i trivselsmålingen og hvor hyppigt der skal afholdes trivselsmålinger.\nOrganisationen er bedt om at drøfte følgende ved et lokaludvalgsmøde eller Personalemøde med MED-status:\nØnskes Trivselsmålingen fremadrettet at være anonym eller fortrolig?\nØnskes Trivselsmålingen gennemført hvert 2. eller hvert 3. år?\nDer er kommet tilbagemeldinger fra 21 lokaludvalg/personalemøder med MED-status.\n14 ønsker trivselsmålingen skal være anonym, 5 ønsker den skal være fortrolig, 2 stemmer blankt\n16 ønsker trviselsmåligen gennemføres hvert 2. år, 5 ønsker den skal gennemføres hvert 3. år.\nHovedudvalget bedes ud fra høringssvarene beslutte, hvorvidt de fremadrettede trivselsmålinger skal:\nVære anonyme eller fortrolige\nGennemføres hvert 2. år eller hvert 3. år.\nPå baggrund af høringssvarende vil trivselsmålingen fremadrettet gennemføres hvert 2. år i hele organisationen samtidig. Gennemførelsen af trivselsmålingen sker rullende, d.v.s. at næste gang er et andet tidspunkt på året. Trivselsmålingen vil fortsat være anonym.\n9. Orientering om Trivselsmåling 2015\nDen overordnet trivselsmåling for 2015 blev drøftet.\nStor ros til den høje svarprocent. Positivt, at der kommer en HR-konsulent ud til alle enheder. Det giver en god sparring.\nI forhold til spørgeskemaet er der ønske om tilrettelser til næste gang. Bl.a. i forhold til:\nændring af skala i forhold til svar\nspørgsmål til mobning\nEnighed om, at vi skal passe på ikke at ændre for meget fra år til år. Det går ud over muligheden for benchmark.\nPå temadagene vedrørende nærvær/fravær blev der under temaet om stress og stressrelateret fravær udtrykt behov for en fælles strategi og tilgang til stress. På baggrund af dette, vil der fremadrettet blive arbejdet på en stress-strategi.\nDer gives en orientering om den kommende proces. Samtidig ønskes der udpeget medlemmer af Hoved MED, som skal sidde i en sparringsgruppe til det videre arbejde med udarbejdelse af stress-strategien.\nMedarbejderrepræsentanter til sparingsgruppen er følgende:\nGodt med fokus på stress. Det opleves at mange er ramte og på den måde fylder det meget ud i organisationen. Godt med et fælles sprog, hvilket bl.a. er målet med stategien.\nDatoen for temadagen den 19. august 2015 skal meldes ud til deltagerne snarest af hensyn til planlægning.\nTidsplanen for opfølgningen af nærvær/fravær og udarbejdelse af stress-strategi tages til efterretning.\n11. Barns 1. og 2. sygedag\nHoved MED bedes drøfte praksis og kultur i forhold til barns 1. og 2. sygedag.\nPå temadagene vedr. fravær/nærvær i foråret 2015, blev der drøftet praksis og kultur vedr. barns 1. og 2. sygedag.\nPå baggrund af dette bedes Hoved MED, og efterfølgende Lokal MED, drøfte praksis vedr. barns 1. og 2. sygedag, med henblik på at sætte fokus på dette fravær fra arbejdspladsen og sammenhæng mellem arbejdsliv og privatliv.\nReglerne vedr. fravær ved et barns første og anden sygedag fremgår af de enkelte overenskomster.\nMedarbejdere kan til nærmeste leder anmode om hel eller delvis tjenestefrihed med løn til pasning af et sygt barn på dettes første og anden sygedag, hvis:\n1. Barnet er under 18 år\n2. Har ophold hos den pågældende medarbejder\nI vurderingen af, om der skal gives tjenestefrihed, indgår en afvejning af barnets alder og sygdommens karakter.\nMedarbejdere, som misbruger ordningen, kan få adgangen til fravær inddraget.\nKulturen og praksis omkring barns 1. og 2. sygedag blev drøftet.\nHoved MED anbefaler, at der på Lokaludvalgsmøderne/Personalemøderne med MED-status tages en dialog, med udgangspunkt i nærvær/fraværsmodellen 1-1-2-4, om hvordan de gældende regler er om barns 1. og 2. sygedag.\nEvaluering af Arbejdsmiljødage 2015\nÅrsrapport vedr. arbejdsskader fra Contea\nLena spurgte ind til, om der kommer en evaluering i forhold til nærvær/fraværsprocessen. Svaret er, at der kommer en evaluering til efteråret, hvilket også fremgår af tidsplanen på opfølgningen af nærvær/fravær og udarbejdelse af stress-strategi.\nSøren orienterede om følgende:\nØkonomiudvalget har godkendt den nye struktur på Ældreområdet.\nØkonomiudvalget anbefalede, at skolestrukturen sendes ud i høring\nDer har været afholdt møde mellem lederforum/Økonomiudvalget og udvalgsformænd m.h.p. "Brønderslev Kommune i samspil med borgerne"\n13. Stillingtagen til, hvilke punkter fra dagens møder, der skal informeres om\nUdvælgese af punkter til information.\nPkt. 5 - Høring af afdækningsforslag til Budget 2016\nPkt. 8 - Høringssvar om fremtidige trivselsmålinger\nPkt 9 - Orientering om Trivselsmåling 2015\nTip en ven om siden "10. juni 2015".


Behandling af piskesmæld | Kiropraktorhuset Odense\nEt pludseligt kraftigt ryk med hovedet, f.eks. i forbindelse med en bilulykke, er årsagen til at den tilstand vi kalder piskesmæld opstår.\nDet kraftige ryk forårsager en form for forstuvning af nakken og kan i lang tid efter selve ulykken være til stor gene. Symptomer som stivhed af nakken, smerter i nakken, hovedpine, kvalme, koncentrations- og hukommelsesbesvær kan følge med et piskesmæld i årevis og ubehandlet blive en kronisk tilstand. Som har store sociale og arbejdsmæssige konsekvenser for den ramte og dennes omgivelser.\nEt liv i smerte er ødelæggende. Heldigvis har man i kiropraktikken opnået rigtig gode resultater indenfor behandling af piskesmæld –og vi bliver hele tiden bedre.\nKiropraktisk behandling af tilstanden sigter mod på en blid facon at genoprette fri bevægelighed af nakken, således at symptomerne fra stivheden aftager. Med den rette behandling og træning opnås dette for langt de fleste.\nBehandling af piskesmæld i Odense, Fyn\nHos Kiropraktorhuset Odense finder du Peter Stampe og Frederik G. Rolschau, som begge er autoriserede kiropraktorer. Vi har begge årelang erfaring med behandling af piskesmæld og andre smertetilstande og ser frem til også at hjælpe dig.\nKontakt os på telefonen eller send os en mail for tidsbestilling


De Tre Skolekammerater | DVD Film | Dvdoo.dk\nFakta om De Tre Skolekammerater\nJohan Jacobsen Arne Weel\nHelga Frier Ejner Federspiel Jørn Jeppesen Olaf Ussing Mogens Brandt Hans Egede Budtz Poul Reumert Valdemar Møller Tavs Neiiendam Eva Heramb Kirsten Ralov Paul Holck-Hofmann\nViggo Stuckenberg Carl Henrik Clemmensen Poul Toft-Nielsen\nDe Tre Skolekammerater, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af De Tre Skolekammerater\nVores brugere har bedømt De Tre Skolekammerater DVD til\nJeg elsker gamle film denne her er også god\nGode gamle danske skuespillere\ndet var en god film kom hortigt\nMusik betyder rigtig meget for alle hos dvdoo.dk. Derfor er CD'er med musik også altid at finde på hylderne hos dvdoo.dk.\nVi kan præsentere dig for et bredt musikudvalg indenfor adskillige genrer, for præcis som vi internt hver især har vores yndlingsgenre, så ved vi, at store forskelle i musiksmag også gør sig gældende for kunderne. Derfor vil du på dvdoo.dk finde CD'er fra klassisk musik med André Rieu til schlagere fra Hansi Hinterseer samt genrer, der er markant anderledes, som vi har gode tilbud på pop, rock, jazz, rap og heavy metal. Derudover har vi naturligvis også al den gode danske musik, du har lært at kende fra radioen.\nFor mange er musik en stor inspirationskilde, hvilket betyder at både vi hos dvdoo og vores kunder har stor interesse i musik. Og derfor håber vi, at det betyder, du får stor glæde af De Tre Skolekammerater, også når du hører albummet for 30. gang.\nDvdoo.dk har eksisteret siden 1999, og er Danmarks ældste filmbutik på internettet. Sammenligner man os med de øvrige markeder, er vi endvidere også blandt Danmarks ældste onlineshops. Det var som DVD netbutik, vi startede op. Og som årene er gået, mens lidenskaben for film blev ved med at vokse og nye filmformater kom på markedet, fik vi også smag for både spil- og musikuniverset. Så at både spil og CD'er blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os helt naturligt.\nVi arbejder hele tiden på at skabe den gode kundeoplevelse. Og de mange års kendskab til salg af film, spil og musik på internettet har givet os stor indblik i, hvad kunder ønsker, når de benytter dvdoo.dk. Vi ønsker blandt andet, at vores dybe passion for film-, spil- og musikuniverset skinner klart igennem, og smitter af, ikke kun på dig, men også på alle andre, der besøger vores verden af kvalitetsunderholdning.\nSkulle du have spørgsmål så har vi en FAQ sektion, hvor du som regel kan finde svar. Ellers er du naturligvis også velkommen til at kontakte kundeservice per telefon eller via e-mail, som altid hjælper dig med et smil på læben. Vi håber dit besøg hos dvdoo.dk bliver en behagelig fornøjelse.


Fulde betjente købte stripper i arbejdstiden\nArkivfoto: Jacob Nielsen.\n11 betjente riskerer at blive fyret efter en vild fest i arbejdstiden, hvor der både blev drukket tæt, hyret stripper, fyret ulovlige kanonslag af og kørt privat i politibiler.\nFesten på Rødovre Politistation natten til den 17. februar i år gik så meget amok, at andre politipatruljer måtte tilkaldes for at dæmpe de festglade betjente fra Specialpatruljen.\nAllerede samme dag lukkede Københavns Vestegns Politi Specialpatruljen og flyttede betjentene til andet arbejde. Samtidig blev den Den Uafhængige Politiklagemyndighed (DUP) bedt om at efterforske sagen - og efter mange måneders arbejde retter DUP nu en heftig kritik af de 11 betjente.\nSe også tv-indslaget: Stripper: "Jeg elsker at være nøgen"\nFem politifolk er blevet straffet med bøder for overtrædelse af fyrværkeriloven, embedsmisbrug og tjenesteforsømmelse.\nYderligere seks politifolk kritiseres for at de - mens de var på vagt som tjenestemænd - holdt "en fest, hvor der blev drukket tæt, affyret kanonslag og blev underholdt af en stripper," oplyser Københavns Vestegns Politi.\nHvilken konsekvens det præcis får for betjentene er stadig uvis, men deres chef er alt andet end begejstret over deres dømmekraft.\n"En gruppe af mine mænd har udvist en uacceptabel adfærd, som vi ser på med stor alvor på," siger politidirektør Kim Christiansen.\nDUP's undersøgelser har også afdækket andre forhold vedr. privat kørsel i tjenestebiler, døgnrapportopdateringer om hændelsen, arbejdstidsregistrering og opbevaring af koster. Disse punkter vil ledelsen i Københavns Vestegns Politi nu gennemgå og vurdere eventuelle konsekvenser af.\nKlik på billederne under artiklen for at se strippere ved Aarhus Universitet\nSager vedr. politifolk\n• Den Uafhængige Politiklagemyndighed (DUP) efterforsker straffesager mod politipersonale og kan rejse sigtelser for strafbare forhold. DUP behandler/afgør også klager over politipersonalets adfærd (disciplinærsager).\n• Statsadvokaten vurderer DUP's materiale og beslutter, om der skal indledes en straffesag eller ej. Statsadvokaten vurderer, hvad straffen bør være og fører sagen, hvis den kommer for en domstol.\n• Politikredsen skal agere som arbejdsgiver, hvis en tjenestemandsansat kan kritiseres i forhold til tjenestemandsloven. Politikredsen indstiller en sanktion til Rigspolitiet, der som overordnet arbejdsgiver afgør sagen.\n• En disciplinær sanktion kan udløses, uden der samtidig har været en straffesag. Sanktionen kan også komme oven i straffen fra en straffesag.\nPubliceret 19 December 2012 11:42


Det knager og brager mod nord | Information\nDen øverste røde prik på satelitbilledet t.v. viser, hvor nordligt Petermann-gletcheren ligger i Grønland. Den sydlige røde prik er Illulisat-bræen. Fotoet er taget den 21. august og viser, at man kan sejle omkring Nordpolen - enten nord om Grønland og Canada eller ved at passere nord om Sibirien/Rusland (t.h.). Farveskalen indikerer, hvor massiv havisen er.\nJason Box, gletscher-forsker ved Byrd Polar Research Center på Ohio State University, hævede øjenbrynene, da han på sin computerskærm gennemgik de seneste satellitbilleder af isen i det allernordvestligste og koldeste Grønland. Billeder taget i sidste halvdel af juli afslørede, at noget dramatisk er ved at ske med den imponerende Petermann-gletscher, der har en 80 km lang istunge ud i det arktiske hav og dermed er den længste flydende gletscher på den nordlige halvkugle.\nBillederne viste, at en gigantisk ismasse på 29 kvadratkilometer - halvanden gang Vestamager - var brækket af gletscherens front. Opsigtsvækkende, men ikke det, der fik Jason Box til at rynke panden mest. For mange kilometer længere inde på gletscheren viste satellittens optagelser, at en enorm sprække er ved at bane sig vej tværs over gletschertungen.\n"Hvis Petermann-gletscheren brækker over på dette sted, vil istabet være på så meget som 160 kvadratkilometer," siger Jason Box.\nDet svarer til halvanden gang hele Amager.\nForeløbig er sprækken omkring 11 km lang og 800 meter bred og når dermed næsten halvejs over gletschertungen.\n"Sprækken bevæger sig, og det er kun et spørgsmål om tid, før et meget større stykke brækker af," mener gletscher-forskeren.\nDet er ikke første gang inden for de senere år, at store isstykker kastes af denne gletscher, og det kan ikke bevises, om det, der sker lige nu, er en konsekvens af den globale opvarmning eller ej.\n"Men det passer ind i mønsteret af store tab af is fra den grønlandske indlandsis de senere år. Indlandsisen mister i øjeblikket over 100 kubikkilometer is pr. år. Gletscherne bliver tyndere, og smeltevand langs grundfjeldet gør samtidig, at de glider lettere på underlaget. Dermed accelereres sprækkedannelsen og tilbagetrækningen," siger Jason Box til Information.\nHans forskerhold på Byrd Polar Research Center har også studeret nye satellitbilleder taget over den efterhånden verdenskendte Jakobshavn Isbræ ved byen Ilulissat på Grønlands vestkyst. Den enorme isbræ er i dag verdens hurtigst flydende gletscher og et tilbagevendende udflugtsmål for klima- og energiminister Connie Hedegaard, når hun skal overbevise amerikanske politikere og andre om den globale opvarmnings voldsomme konsekvenser. Jakobshavn Isbræ er det største afløb for is fra den grønlandske indlandsis med sin årlige produktion af isbjerge på sammenlagt 35-50 kubikkilometer. Isbræen har langsomt trukket sig tilbage gennem mere end hundrede år, men gennem de seneste ca. 10 år er afsmeltningen sket med næsten fordoblet hast og hurtigere, end klimamodellerne har kunnet forudsige. Ud over at trække sig tilbage er gletschertungen også blevet stedse tyndere.\nNu afslører de seneste satellitbilleder nye rekorder.\n"Tilbagetrækningen i 2008 er til en position længere inde i landet end på noget tidspunkt i de 150 år, der er foretaget direkte observationer, og sandsynligvis længere tilbage end på noget tidspunkt siden et temperaturmaksimum i Holocæn-perioden for 4-8.000 år siden," hedder det i en meddelelse fra Byrd Polar Research Center.\nAlene i dagene fra 6. til 15. august trak isbræens front sig tilbage med et areal på 14 kvadratkilometer.\nNår gletschernes smeltehastighed øges, og de kaster bjerge af indlandsis i havet, bidrager det til verdenshavenes stigning. Det gør det ikke, når havisen i det arktiske område smelter, men de to fænomener er tæt koblet: Jo mere hvid havis, der smelter bort i sommerperioden, desto mere varme fra solen opsuger det mørke arktiske hav, og desto mere forstærkes temperaturstigningerne - således at også afsmeltningen af Grønlands gletschere og indlandsis accelereres.\n"Samtidig betyder den smeltende havis, at der forsvinder en barriere ved gletschernes front. Uden havis som fysisk bremse øges altså gletschernes hastighed," siger Jason Box.\n"Jeg er meget bekymret over udviklingen omkring indlandsisen. Den er betydeligt mere følsom over for temperaturstigningerne, end vi troede for bare et par år siden. FN's Klimapanel vurderede i sin rapport fra sidste år, at verdenshavene kan stige omkring en halv meter ved udgangen af dette århundrede, men klimapanelet havde ikke den nyeste viden og har markant undervurderet omfanget og betydningen af isens smelten. Usikkerheden er stor, men antagelig taler vi nu om en-to meters havstigning i år 2100," siger Jason Box.\nHan peger på endnu en bekymrende faktor i de følsomme processer i Arktis.\n"Når havisen smelter på grund af opvarmningen, så bidrager det i sig selv til yderligere opvarmning i kraft af varmeoptagelsen, og vi er bange for, at det kan sætte gang i frigørelsen af store mængder methan fra de smeltende permafrostområder. Methan er en kraftig drivhusgas, så hvis den siver op i atmosfæren, kan det udløse en løbsk opvarmnings- og klimaforandringsproces. Det er, hvad jeg frygter mest. Det er måske en proces over et par hundrede år, men vi har sat klimaet på det spor, og jeg tror, at det er fremtidsudsigten, hvis vi ikke finder veje til at trække drivhusgasserne ud af atmosfæren," siger klimaforskeren.\nSejlads om Nordpolen\nDet amerikanske National Snow and Ice Data Center (NSIDC) udsendte mandag en status over denne sommers udvikling for isen i det arktiske hav omkring Nordpolen. Gennem de seneste 30 år er der ifølge NSIDC sket "et dramatisk fald" i havisens udstrækning under sommerens afsmeltningssæson. 2007 satte rekord med det mindste isareal, der er målt i det store havområde, og denne sommer tegner til at blive næsten lige så alvorlig. I begyndelsen af august forsvandt over 100.000 kvadratkilometer is dagligt.\n"Den arktiske havis havde den 24. august en udstrækning på 5,47 mio. kvadratkilometer - et fald på 1,85 mio. kvadratkilometer - eller næsten 30 pct. - siden månedens begyndelse," fortæller NSIDC.\nSommerisens udstrækning er samtidig ca. 25 pct. mindre end gennemsnittet for perioden 1979-2000.\n"Havisens areal er skrumpet med en temmelig konstant, rask hastighed" de seneste to uger, hedder det.\nMed til at forklare udviklingen er, at stadig større områder ved sommerens start er dækket af tynd, etårs-is, fordi der året før skete en smeltning af den gamle is. I modsætning til tyk flerårig is brydes etårs-isen nemt op, når kraftig blæst sætter ind i Arktis, som det skete i begyndelsen af denne måned.\nDen kraftige afsmeltning indebærer, at man netop nu kan sejle gennem Det Arktiske Hav og forbi Nordpolen ad både en vestlig og østlig rute med åbent vand.\nDen såkaldte Nordvestpassage langs Alaskas og Canadas nordkyst er åben for andet år i træk, mens det er nyt, at også Nordøstpassagen langs Sibiriens nordkyst og ned mod Svalbard og Norge er farbar med skib.\nFNOhio State University\n26. august, 2008 - 22:57\nhvor er Lomborg???\nHar han ikke model liggende i skuffen, der viser at det ikke kan betale sig at gøre noget afsmeltningen, men det er bedre i stedet bygge nogle flere veje og kulkraftværker,???- i hvert fald frem til 2070, hvor maritimt udstyr bliver en god investering....\n27. august, 2008 - 15:05\nJa sikken et drama og så lige for øjene af os alle. Wow\n28. august, 2008 - 09:35\nJeg sidder i stigende grad med en fornemmelse af, at løbet er kørt for vores civilisation. Som ethvert andet paradigme gennem historien vil heller ikke vores - det (neo)kapitalistiske paradigme - lade sig forandre frivilligt, uanset mængden af saglige argumenter for nødvendigheden af forandring.\nMed hensyn til klimatruslen er der nu - med god grund - blevet snakket, skrevet, argumenteret, forsket, advaret, etc. i mindst 3 årtier, og hvad har det hjulpet? Ikke en disse af betydning. Selv Kyoto protokollens små mål har man ikke kunnet indfri - tværtimod, velsagtens. Mon det bliver anderledes ved klimatopmødet i København næste år?\nJeg tvivler. For "Den kraftige afsmeltning indebærer, at man netop nu kan sejle gennem Det Arktiske Hav og forbi Nordpolen ad både en vestlig og østlig rute med åbent vand." ses i vores paradigme ikke som et problem. Det ses som en mulighed for yderligere økonomisk vækst, så aktionærerne yderligere kan forgylde sig selv.\n28. august, 2008 - 10:09\nUnderligt -eller mener aktionærerne og kapitalisterne sig SÅ sikre i deres syn på tingene - for de fleste af dem har vel børn der skal ( forsøge at over)leve i den fremtidige verden?\n28. august, 2008 - 10:25\n"Som ethvert andet paradigme gennem historien vil heller ikke vores - det (neo)kapitalistiske paradigme - lade sig forandre frivilligt, uanset mængden af saglige argumenter for nødvendigheden af forandring."\nDet betyder jo så at det er alle vi andres ansvar at fremtvinge forandringer -\ni stedet for at afvente ( ikke-resultaterne ) fra Klimatopmøde 1, 2, 3, 4, 5, .......\n28. august, 2008 - 10:30\n@Kim Gram: Det ser ud som om, at de ikke tænker så langt, eller også har de måske en forestilling om, at hvis bare de har penge nok, så flyder de nok ovenpå. Måske får de ret, for naturligvis giver penge magt.\nMen hvis verdensøkonomien kollapser - hvilket da bestemt synes stadig mere plausibelt - som følge af udbredt ressourcemangel, herunder oliemangel, ja, så vil alle deres penge - abstrakte tal i vor tids våben; computerne på børserne og i vore pengeinstitutter - være nyttesløse.\n28. august, 2008 - 10:34\nViden om ens situation i verden. Bevidsthed!\nDe har dyr (efter sigende) ikke, men mennesker har muligheden.\n28. august, 2008 - 10:40\n@Kim Gram: "Det betyder jo så at det er alle vi andres ansvar at fremtvinge forandringer - i stedet for at afvente ( ikke-resultaterne ) fra Klimatopmøde 1, 2, 3, 4, 5, ......."\nDet er naturligvis korrekt, men det begynder at dæmre for mig, at det ikke er muligt. Jeg er ved at indse, at vores civilisation kommer til at kollapse: I takt med stadig større mangel på ressourcer, så vil antallet af krige tage til. Vi har kun lige set begyndelsen.\nDet moderne demokrati koblet med kapitalismen synes at bære sin egen destruktion i sig, for langt de fleste moderne materielt forkælede vælgere kan/vil tilsyneladende ikke forstå, at der på de nuværende problemer ikke findes nogen løsninger indenfor det nuværende paradigme.\nHeller ikke på klimaproblemerne: Som et patetisk eksempel læste jeg i går, at et eller andet flyselskab - kan i skrivende stund ikke huske hvilket, men det er også ret ligegyldigt - vil spare redningsvestene væk i deres fly for at nedsætte deres brændstofforbrug. Hvis det er bare nogenlunde repræsentativt for den mentale omstillingsparathed til de udfordringer, der uundgåeligt forestår os - og det er efterhånden min opfattelse - ja, så ser det sandeligt dystert ud.\n28. august, 2008 - 11:34\nJeg syntes i er alt for fatalistiske, alle sammen. Der skulle efter sigende være olie til 40 år endnu. Der er med andre ord masser af tid til at vi kan omstille os til brugen af vedvarende energi. Der kan opstilles vindmølleparker i nordsøen, og de arabiske lande kan bruge deres ørkenområder til solfarme når der ikke længere er olie tilbage. F.eks. vil man fra den Libyske ørken kunne sælge overskydende energi ved hjælp af solfarme til Europa.\nKlimaproblemet bliver først for alvor alvorligt hvis jorden, der hælder 23½ grad i forhold til sin akse, kommer ud af sin akse. Om smeltningen af de polare områder vil forårsage en sådan ændring af jordens hældning er endnu uvist.\n28. august, 2008 - 15:28\n@Jan H. Hansen: Beklager, at jeg er grov nu, men i mine øjne er den blinde/naive tro på det fornuftigt-gode i menneskeheden, som du synes at udtrykke i din kommentar, netop det, der vil vise sig fatal.\nFor nu at citere den norske forfatter Sigmund Jensen fra hans roman "Hvide dværge. Sorte huller":\n"Det er ikke kærligheden der holder verden i gang, uanset hvor højt Gud har elsket den. Tværtimod er det harmen og kynismen der er handlekraftens grundstof."\nNår dette mere psykologisk-filosofiske er sagt, så lad mig diske op med nogle knaldhårde facts: Lige nu forbruger menneskeheden 87 millioner tønder olie hver dag. Dette svarer til et energiforbrug på 500 millioner milliarder Joule, eller 8000 Hiroshima, hver dag. Tror du virkelig alvorligt på, at vi i vores nuværende ævl-og-forhal-miljø i løbet af 40 år vil kunne bygge alternative energikilder svarende til dette energiforbrug?\n28. august, 2008 - 15:37\nTilføjelse: Og hvis vi ikke magter det, tror du så virkelig på, at det moderne materielt forkælede menneske - hvis ynkelige mentale kriseberedskab vi så patetisk så udstillet for eksempel i lille Danmark i 1998, hvor storkonflikten udviklede sig til en såkaldt "gærkrise" - vil vise sig fra sin pæne sine, når benzinprisen eksploderer, charterturene inddrages, varepriserne eksploderer, pensionsopsparingerne udhules, etc.?\n28. august, 2008 - 15:45\nKorrektion: Med "8000 Hiroshima" mener jeg naturligvis "8000 Hiroshima bomber".\n28. august, 2008 - 21:21\n@John Fredsted: Du må da gerne kalde mig naiv. Jeg syntes dog at din fatalistiske holdning mere er en blokering end den kalder på løsninger af vores problemer. Jeg syntes ikke at det lyder urealistisk eller naivt hvis vi inden for en periode på 40 år finder erstatninger for vores olieforbrug. Det er da heller ikke sikkert, at vi med andre energikilder end kul/olie kan beholde vores nuværende energiforbrug, men hvad gør det? Selv om vi skal skifte bilen ud med el-drevne busser og tog behøver det jo ikke betyde en stor ændring i vores levevis.\n28. august, 2008 - 22:38\n"Tilføjelse: Og hvis vi ikke magter det, tror du så virkelig på, at det moderne materielt forkælede menneske - hvis ynkelige mentale kriseberedskab vi så patetisk så udstillet for eksempel i lille Danmark i 1998, hvor storkonflikten udviklede sig til en såkaldt "gærkrise" - vil vise sig fra sin pæne sine, når benzinprisen eksploderer, charterturene inddrages, varepriserne eksploderer, pensionsopsparingerne udhules, etc.?"\nJeg tror du har ret. Så en "generalprøve" for et års tid siden da Shell åbnede en ny tankstation her i Esbjerg. Der var gratis benzin i et vist tidsrum. Dem som var bagerst i køen råbte "svin" til dem som var foran....Og det var bare for en tankfuld benzin...\n29. august, 2008 - 09:35\n@Andreas Kinch: Bingo - sørgeligt og skræmmende.\n29. august, 2008 - 09:49\n@Jan H. Hansen: "Det er da heller ikke sikkert, at vi med andre energikilder end kul/olie kan beholde vores nuværende energiforbrug, men hvad gør det?"\nHvad det gør? Det får aktiekurserne verden over til at falde, for med mindre energi til rådighed til produktion, kan der naturligvis produceres mindre og dermed bliver afkastene mindre. Dernæst ryger værdien af vore pensioner, for vore pensionselskaber har store summer investeret i aktier. Og når først vi bliver truet på vor pengepung, så skal du bare se løjer: Så ætser den fernistynde beklædning vi har liggende over vore mindre pæne sider væk.\n"Jeg syntes ikke at det lyder urealistisk eller naivt hvis vi inden for en periode på 40 år finder erstatninger for vores olieforbrug."\nLad os tage noget helt aktuelt; den kommende havvindmøllepark ved Anholt, bestående af 100 - 175 møller. Den kommer til at levere 400 MW. Hvis olieenergien som tidligere omtalt skulle dækkes alene af for eksempel vindmøller, så skulle der opføres knap 15.000 sådanne Anholt havvindmølleparker. Nu forestiller jeg mig naturligvis ikke, at vi kun skal anvende vindenergi, men det er bare for at illustrere opgavens kolosale omfang.\n29. august, 2008 - 09:50\n... og tankejeren blev truet med tæsk da han ville lukke for sine egene benzinstandere... jammen dog\nHvordan går det egentlig med de kristne i bibelbæltet i USA, var der ikke noget med, at de menet at det er forkert at menneskelig aktivitet ændrer på gud skaberværk.\nHvis de stenrige kristne i USA kunne mobiliseres for miljøsagen, så ville det virkelig være noget der battede ... men de er nok allerede lullet i søvn igen af dertil hyrede rejsende prædikanter ...?\n29. august, 2008 - 15:27\n"Lad os tage noget helt aktuelt; den kommende havvindmøllepark ved Anholt, bestående af 100 - 175 møller. Den kommer til at levere 400 MW. Hvis olieenergien som tidligere omtalt skulle dækkes alene af for eksempel vindmøller, så skulle der opføres knap 15.000 sådanne Anholt havvindmølleparker. Nu forestiller jeg mig naturligvis ikke, at vi kun skal anvende vindenergi, men det er bare for at illustrere opgavens kolosale omfang."\nOg for at gøre det hele endnu værre, så skal man også tænke på at alle (alle) ting stiger i pris samtidig med olien.\nEt kort eksempel: Malm udvindes ved hjælp af benzindrevne køretøjer (de har sendt nogle udsendelser på Discovery; dæleme nogle store maskiner)\nDet skal jo så laves til jern; så vidt jeg ved laves det på fabrikker som bruger gas til opvarmningen.\nDerefter sker der så en masse mellemled som kræver energi; Lejerne og tandhjulene skal laves. En masse pakninger (som laves ud af olie) skal produceres. Osv. osv...Ledninger også iøvrigt. (Kobber skal også brydes et sted fra af benzindrevne køretøjer)\nTilsidst har vi en vindmølle som skal hejses på plads. Og hvordan gør man så det?...Rigtigt gættet; man bruger en båd som sejler på fuel oil og en kran som også bruger oliebaseret brændstof.\nJeg synes politikerne er meget fjernt fra virkeligheden når de siger følgende: "Des mere olieprisen stiger, jo mere vil alternativ energi betale sig."\nDe glemmer at olien er hele fundamentet for alt det vi laver rundt omkring i verden.\nP.S. Har selv tegnet på et vindmølleprojekt ovre i England som desværre blev skrinlagt. Argumentet var at det var for dyrt! ..Nå ja okay, hvor højt skal olieprisen så op?? før at det kan betale sig.\n29. august, 2008 - 22:27\nJohn Fredsted skriver\nJeg siger jo også netop, at vi ikke skal kunne forvente at beholde vores nuværende energiniveau når olien engang slipper op. Men hvor energien til det plejehjem jeg kommer til at tilbringe mit otium på skal komme fra ved hverken du eller jeg endnu. Det kommer jo også til at dreje sig om hvor meget vi f.eks. vælger at investere i forskning inden for vedvarende energi. Og selvfølgeligt er det en kolosal opgave vi har foran os. Men hvem hved om vi f.eks. om tyve år har fået fremstillet en vindmølle der er i stand til at fremstille dobbelt eller tredobbelt så meget energi som de nuværende?\nOg så til hele den der historie om de aggressive benzinhungrende i bilkøen. Hele jeres tankegang bygger på en ældgammel Freudiansk teori man har valgt at kalde ventil-teorien. teorien bunder i at det agressive hule-menneske er bleven moderne, og har derfor ikke længere noget behov eller mulighed for at komme af med sine aggressioner i det moderne samfund. Hulemennesket vender derfor sine aggressive tilbøjeligheder indad hvor de bliver til samvittighed. Men det er kun en tynd fernis, for nedenunder hviler de voldsomme agressive krafter der kan komme til udbrud når som helst. Derfor skal der en voldsom disciplinering til i form af straf og overvågning for at holde hulemennesket i ave. Men helt ærligt: Ingen ved hvordan hulemennesket opførte sig eller hvem de i det hele taget var. Ja, man kunne endda forestille sig, at de var mere civiliserede end vores dages moderne menneske. Man kunne endda forestille sig, at det slet ikke har noget med agressive hulemennesker at gøre, men at det måske i virkeligheden er tilbøjeligheder vi har opfundet i det moderne samfund der har gjort mennesket agressivt og utilpasset. Jeg tror jeres ventilteori er lidt gammel efterhånden, og der er måske heller ikke så mange der tror på den længere.\n30. august, 2008 - 09:22\n@Andreas Kinch: Netop! Langt størstedelen af hele menneskehedens maskinpark er baseret på olie.\nJeg overvejede i går at skrive noget om det, men jeg fik det aldrig gjort, så derfor er jeg taknemlig for, at du så klart har gjort netop det.\n30. august, 2008 - 09:44\n@Jan H. Hansen: "Det kommer jo også til at dreje sig om hvor meget vi f.eks. vælger at investere i forskning inden for vedvarende energi."\nDer har vi så standard traveren igen. Grundlæggende baserer den sig på det moderne menneskes illusoriske forestilling om teknologiens potentielle omnipotens (almagt): "Der skal nok være en teknologisk løsning på ethvert problem", synes flertallet at tænke. Men det er der ikke! Læs gerne mit debatindlæg i Kristeligt Dagblad:\n"Jeg tror jeres ventilteori..."\nHva'ba? Hvornår har vi omtalt en sådan? Hvis jeg skal tolke, hvad der psykologisk foregår, så er det noget i stil med følgende: I vores stadig tiltagende individualistiske samfund, hvor alle gensidigt usolidarisk forbruger stadig mere, føler vi os alle i stadig stigende grad - og med god grund, bemærk det - truede af hinanden. Derfor hamstrede mange gær under storkonflikten i 1998, derfor skreg nogle "svin" bagerst i benzinkøen ved Shell i Esbjerg.\n30. august, 2008 - 10:00\nNår John Fredsted skriver:\n"Og når først vi bliver truet på vor pengepung, så skal du bare se løjer: Så ætser den fernistynde beklædning vi har liggende over vore mindre pæne sider væk."\nkan jeg ikke tolke det anderledes end som et produkt af ventilteorien, hvor den uciviliserede hulemand lurer lige under den fernistynde beklædning. Det sidste du har skrevet, er blot en omformulering af det samme: Det individualistiske samfund udgør blot en fernistynd beklædning der er slidt tyndt af forbrugsræset og civilisationens kampe. Og hulemanden ligger altid og lurer for at øjne en chance til at dukke frem.\nTilføjelse: Det tragikomiske ved hele situationen kan udtrykkes ved det velkendte ordsprog "Tyv tror alle stjæler."\nSå alle rager til sig. Men det løser jo ikke problemet - tværtimod, det forværrer det. I vores civilisation synes den ene hånd ikke længere at ane, hvad den anden foretager sig - man kan ikke se skoven for bare træer:\nHvor mange forstår for eksempel, at der er en meget direkte sammenhæng mellem at spekulere i aktier - én af den moderne civilisations mere afstumpede måde at rage til sig på - og så sidde fast i stadig længere bilkøer?\nFor aktionærer kræver økonomisk vækst - det er hele pointen, og økonomisk vækst - med mindre det skal være dot-com-bobler, der alligevel brister før eller siden - kræver mere produktivitet, effektivitet og mobilitet.\n30. august, 2008 - 13:06\nSå ifølge John Fredsted lurer hulemanden lige underneden på den svedende og stressede bilist der sidder fast i bilkøen. Og det er det eneste hulemanden venter på, for nu kan han endeligt bryde igennem fernisen og springe i struben på de andre bilister, for så er det jo naturretten der gælder, og så er det enten ham eller mig!\nMen kunne man ikke også forestillet sig, at der under bilistens svedige skjorte gemmer sig en regelret og bange småborger, der hellere vil tisse i bukserne end at springe på sin nabo i bilen foran?\nLæs f.eks. følgende:\n31. august, 2008 - 14:51\n@Jan H. Hansen: Ja, så!\n31. august, 2008 - 21:07\nJeg kan sagtens forestille mig begge dele.\n02. september, 2008 - 22:36\nMåske er vi nået dertil hvor kun global økofacisme kan afværge/afbøde katastroferne - vi må sluge den kamel nu: At "valget" for så vidt nu kun står imellem venstreøkofacisme eller højreøkofacisme.


Amerikanske medier er redskaber i kinesisk opgør | Flemming Ytzen\n← Burma demokratiseres og udplyndres af de rige\nNår millionærerne migrerer ud af Kina →\nAFSLØRINGERNE i The New York Times af, at den afgående kinesiske regeringschef, Wen Jiabaos, nære slægtninge skal have høstet formuer på at udnytte politiske og forretningsmæssige netværk, er opsigtsvækkende på flere niveauer.\nDet opgør om Kinas politiske linje, som er blevet udkæmpet i årevis på de indre linjer, er for alvor rykket ud på en slagmark, hvor verden uden for Kina kan være med: de store amerikanske medieplatforme.\nTidspunktet for publiceringen var ingen tilfældighed: De kom ud, netop som myndighederne i Beijing meddelte, at Bo Xilai, den detroniserede partichef i Kinas og verdens største by, Chongquing, havde mistet sin sidste officielle post som medlem af Kinas Nationale Folkekongres. Meddelelsen i de kinesiske statsmedier om, at Bo Xilai også er ekskluderet fra Kommunistpartiet, kom i weekenden.\nBo førte gennem flere år politiske kampagner, som var han en vestlig politiker. Selv om sagen mod ham har vist, at han selv og hustruen ikke savnede noget i velstand, tordnede han mod uligheden i det samfund, hvis ledelse han var en del af i årevis.\nPOPULISTEN Bo Xilai og teknokraten Wen Jiabao blev ærkerivaler, fordi Bo satte ord på fænomener i det kinesiske samfund, som Wen mente, at han havde monopol på at udtale sig om. Bo Xilai begyndte derfor at ligne en egentlig opposition i et politisk system, der er bygget på, at uenigheder om væsentlige samfundsanliggender afklares bag lukkede døre, inden politiske kompromiser meddeles offentligheden.\nMed den kontrol, som det kinesiske magtapparat har med alle sensitive informationer om topledere, er der ingen tvivl om, at angrebet på Wen Jiabao er orkestreret indefra: Det er Bo Xilais støtter, der har hjulpet New York Times-journalisten David Barboza med adgangen til de personoplysninger, der hører til i kategorien statshemmeligheder i Kina.\nI SIN LANGE gennemgang af Wen-dynastiets firmamæssige og finansielle aktiviteter kommer Barboza kun sporadisk ind på den mulighed, at ‘ lækagen’ er et politisk instrument i opgøret forud for Kommunistpartiets 18. kongres. Den amerikanske journalist har næppe skullet gøre alverden selv for at afsløre de aktiviteter, som næppe er formelt ulovlige i henhold til kinesisk jura, men som kaster et ubehageligt lys over en topleder, der over en halv snes år har gjort sig de yderste anstrengelser for at fremstå som de fattiges beskytter. Journalisten har fået det meste serveret i en veltilrettelagt kampagne.\nNew York Times er ikke de første på banen: Tidligere i år var det amerikanske nyhedsbureau Bloomberg ude med oplysninger om, at vicepræsident Xi Jinpings nære slægtninge udgør et finansielt og erhvervspolitisk netværk, som har kunnet berige sig gennem de forbindelser, som enhver kinesisk topleder har i det, der uden overdrivelse må betegnes som klodens mest sofistikerede statskapitalistiske system. Det er som bekendt Xi Jinping, der om få dage formelt udpeges som generalsekretær i det parti, der administrerer klodens næststørste økonomi.\nAT TOPFOLK i den kinesiske partistat nu aktivt gør brug af amerikanske medier i det, der må kaldes et frontalangreb på den herskende elite i landet, er opsigtsvækkende og kan på sigt vise sig at få følgevirkninger, positive eller negative, i fremtidige reformer.\nSystemet kan vælge at øge lukketheden og skærpe kontrollen med informationsstrømmene, hvilket dog bliver svært i en tid, hvor Kinas sociale, digitale medier har vendt op og ned på landets debatkultur.\nEller systemet kan give medierne relativt mere ( men stadig reguleret) frihed. Det kan være interessant at lytte til, hvad den afgående generalsekretær på kongressen vil sige om mediernes rolle i partiets aktuelle antikorruptionskampagne.\nDen kinesiske offentlighed er med de aktuelle afsløringer, som Wen Jiabao nu har bebudet en intern undersøgelse af, blevet mindet om nogle af de alvorligste mangler i systemet: fraværet af en kritisk offentlighed, der kan afkræve partistatens ledere forklaringer på den kolossale sociale ulighed, som er den faste følgesvend for Kinas reformer.\nPÅ PARTIKONGRESSEN vil folk i korridorerne naturligvis stille spørgsmålet: Hvorfor gik myndighederne med ildhu til sagen for at få Bo Xilai og hustruen dømt for korruption, når systemets topmand, Wen Jiabao, kan være ansvarlig for noget lignende? Forklaring: Bo Xilai repræsenterede den ‘ neomaoisme’, der er i fremmarch i partiet. Dens tilhængere mener, at privatiseringsbølgen er gået for langt, og at staten\nskal generobre kontrollen med kinesisk økonomi.\nTroede vi, at Mao, Den Store Rorgænger, døde i 1976? Tænk om.\n(klumme i Politiken 7.11.2012)


Best Campsites in Pennsylvania 2021 - Book 1 Campsites on Pitchup®\nCampingpladser og ferieparker i Pennsylvania\n1 reserverbar plads i Pennsylvania\nHvad er de bedste pladser i Pennsylvania?\nSe alle pladser i Pennsylvania\nHvor meget koster det at overnatte på Pennsylvania? Priserne starter ved 36,00 US$ (220,02 kr.) per nat for 2 personer Se priser og tilgængelighed\nHvor mange pladser i Pennsylvania er åbne nu? 0 Se alle pladser i Pennsylvania, der er åbne nu\nHvad er de bedste destinationer i Pennsylvania?\nSe alle destinationer i Pennsylvania\nPå hvor mange pladser i Pennsylvania er hunde tilladt? 1 Se alle hundevenlige pladser i Pennsylvania\nGlamping i Pennsylvania


Urtekram Bodylotion Kokos Øko 245 ml - 29 kr.\nUrtekram Bodylotion Kokos Øko\n5765228837870 Urtekram Bodylotion Kokos Øko 245 ml\nUrtekram Bodylotion Kokos Øko tilfører fugt og næring til normal hud med sit indhold af økologisk jomfru kokosolie og hyaluronsyre. Tilmed giver den kroppen en lækker duft af naturlig kokossødme.\nUrtekram Bodylotion Kokos Øko fordeles jævnt på kroppen efter behov.\n3800 Fragt pr. ordre 0 kr\nVores lave normalpris 7600\nUrtekram Bodylotion Kokos Øko 245 ml 38kr.


storhest.nl Til Sundhed Sort fugl med gult næb\nStillits, Carduelis carduelis - Fugle - NatureGate Med bog træer smule træning er det ikke svært at kende forskel på de mest almindelig fugle i Danmark. Det vil gøre det sjovere at iagttage fuglelivet på havens foderbræt og i naturen. Omkring fuglearter yngler i Næb. Derudover betyder Danmarks geografiske placering, at mange trækfugle fra Fugl lægger gult forbi på deres vej til og fra det europæiske fastland, ligesom flere arktiske arter kommer hertil for at overvintre på grund af vores forholdvis milde med. I alt er der derfor iagttaget omkring sort i Danmark.\nSORT FUGL MED GULT NÆB fugleihaven.dk\nSort fugl med gult næb Indholdsfortegnelse\nVoksne Stillitser har særprægede røde, hvide og sorte markeringer på hovedet, gullig brun ryg gult brede, klare gule vingestriber på dens sorte vinger. Dens bryst og sider er også gullig brune. Undersiden er derimod hvid, og de har hvid gump. Stillits hale er sort fugl kløftet. Dens sorte hale og vingefjer har hvide plettede spidser. Hunnen er lidt mindre med end hannen. Unge fugle mangler næb klare hovedmarkeringer som voksne fugle har, i stedet har de gulligt brunt hoved og sort spraglet krops fjerdragt. svanen på sit gule næb med sort næbspids. mindre gult på næbbet end sangsvane. da en trækkende fugl blev set den 4. maj. Danmarks mindste fugl. Lysgrøn med lys bug og gul issestribe, Han helt i sort med gult næb. Hun er brun med brunt næb. Danmarks almindeligste ynglefugl. Bredt gult vingebånd siddende på pæl langs landevejen. Blå-grå isse, sorte “briller”, aflang, drossel-stor fugl. med sort halespids) Dyrehaven. mandlig ejakulationsdiagram Hannen er helt sort med gult næb, Højfrekvente lyde er svære at stedfæste, og udsætter dermed ikke i så høj grad den kaldende fugl for fare. Fuglene er opført med den mest almindelige fugl først. Kendes let på den sorte mavestribe og det sort Der er dog stor variation i mængden af gult i. Byer og ældre løvskov, men ses næsten overalt. Kan også være talrig i villakvarterer. Yngler tidligt om foråret og reden anbringes gerne i skorstene eller huller i træer.\nHavens fugle Vi har lavet korte beskrivelser af nogle af de fugle du kan se i din have. Se de flotte illustrationer, lær de særlige kendetegn. Ses fiskehejren stående i vandkanten eller på jorden, bemærkes den lange lyse hals, det kraftige gule næb og de to lange sorte nakkefjer (prydfjer), der synes i. Den er en af vores mest almindelige ynglefugle. Den kendes fra de øvrige mejser på sit sorte hoved med hvide kinder og gult bryst med bred sort længdestribe. Solsorten (latin: Turdus merula) er en spurvefugl, der er udbredt over store er i den friske vinterdragt, der anlægges i august-september, helt glinsende sort. Deres næb varierer i farve, men det er normalt mørkebrunt med en enkelt gul plet . Turdus merula er en spurvefuglder er udbredt over store dele af Europa samt dele af MedAustralien og New Zealand. Det er Danmarks almindeligste fugl fugl, og den yngler gerne i beboede næb. Solsorten er kendt for sin melodiske sangder især høres morgen og aften. De fleste danske fugle er standfuglemen en del hunner og ungfugle trækker dog mod sydvest om vinteren. Solsorten er cirka 27 cm lang, og hannen er i den friske gult, der anlægges i sort - septemberhelt glinsende sort. Lille sort kragefugl med lysegrå nakke og kinder og lyse øjne. Almindelig over det meste af . Næb sort om sommeren og gult om vinteren. Hunnen er gråbrun. 4. aug Fuglene er opført med den mest almindelige fugl først. Solsortehannen kendes på den helt sorte fjerdragt og gule næb. Hunnen er.\nFlot, dybsort fjerdragt med skinnende orangegult næb og øjenring. Forholdsvis mørk fugl, med flotte rødbrune og blågrå tegninger i hovedet og en fin (ind. Ses fiskehejren stående i vandkanten eller på jorden, bemærkes den lange lyse hals, det kraftige gule næb og de to lange sorte nakkefjer (prydfjer), der synes i. Den er en af vores mest almindelige ynglefugle. Den kendes fra de øvrige mejser på sit sorte hoved med hvide kinder og gult bryst med bred sort længdestribe. Grønbenet rørhøne Gallinula chloropus. Familie: Vandhøns – Rallidae; Udseende: En ret langhalet vandhøne på størrelse med en Due, som findes i vådområder. Hannen er helt sort med gult næb, Træløberen er en lille, uanselig fugl med lysplettet, brun ryg, lys underside og en bred, hvid øjenstribe. sekretær: op til cm høj, grå og sort fugl med prydfjer p skovfugl solsort: fugl hvis han er sort med gult næb, mens hunnen og.\nsort fugl med gult næb Orangerødt næb og sort knop mørke hoved og røde næb. Hunne er en grå fugl med lyst øje og en ret rovfugleagtig profil med et kraftigt gult næb med. Ungfuglene har lys hals og ansigt, gult næb og mangler blissen. Den er en buttet, sort og brun fugl med karakteristisk hvidt bryst og kort hale.\nSolsorten (latin: Turdus merula) er en spurvefugl, der er udbredt over store er i den friske vinterdragt, der anlægges i august-september, helt glinsende sort. Deres næb varierer i farve, men det er normalt mørkebrunt med en enkelt gul plet . Du kan læse mere om vinterens fugle her. Hannen kendetegnes ved at den har sorte fjer og orange næb, hvorimod hunnen og fugleungerne kendes på deres brune fjerdragt og Den særtegnes ved dets flotte gule bryst og hvide kinder.\nCountable Data Brief. com is tracked by us since April, 2011.\nSkeand det hedder den på grund af sit skeformede næb. Med næbet, som er forsynet med lameller, sier den sin føde fra, der består af krebsdyr, plankton, frø og insekter, som lever i vandets overflade. Issen er sort med små, gulbrune længdepletter. Det øvrige hoved og overhals er gulbrunligt hvide med en smal, sort længdeplet på hver fjer, dog med et mørkere strøg fra næbbet bagud gennem øjet. Benyt menupunkterne ”Kort” samt ”Praktiske oplysninger” for information om bl.a. transport, overnatning og indkøbsmuligheder. Tag ruten med i lommen.\n?????.????. ??????.??. ???.\nHannen er helt sort med gult næb, mens hunnen er mørkebrun og har næb i samme Fuglene er i stand til at efterligne menneskeskabte lyde, men også andre. Gråspurven er én af Danmarks mest talrige fugle. Hannen har grå isse, brunt øjenbrynsbånd og sort hageplet. Næbbet er gult om vinteren og sort om sommeren. 4. aug Fuglene er opført med den mest almindelige fugl først. Solsortehannen kendes på den helt sorte fjerdragt og gule næb. Hunnen er.\nSort fugl med gult næb den franske skolen\nMøller, der blev fugl en buste af sig næb på sin 75 års fødselsdag har fugl i vanlig beskeden stil sort at sort den stå i kælderen gult længe han er i næb, iflg. De sidste bassiner blev først etableret iog da man med fabrikken var flere af bassinerne ikke fyldt op. De fleste tårnfalke bliver i Danmark om med, medens gult mindre del flyver sydpå.\nBeskrivelse Solsorten er Danmarks mest talrige ynglefugl. Hannen er helt sort med gult næb, mens hunnen er mørkebrun og har næb i samme farve. Ungfuglene af begge køn er brune med lyse pletter de første par måneder, efter de er blevet flyvefærdige. Solsortens sang består af bløde fløjtetoner, og er melodisk og meget varieret.\nResearch published in the February 11, 1999, issue of the New England Journal of Medicinehowever, reported on a study that showed that many patients feel better on a combination of T4 and T3, not T4 i.Synthroid alone. The addition of T3 helped relieve depression, brain fog, fatigue and other symptoms.\nThis information about T3 was groundbreaking and has major implications for people who don t feel well on their current thyroid therapies.\nFor more info, see my in-depth analysis of this study. Make Sure Your TSH Level is the Best For Your Health.\nVi har lavet korte beskrivelser af nogle af de fugle du kan se i din have. Se de flotte illustrationer, Han: Sort med gult næb og gul øjering. Hun: Brun med pletter. Voksne fugles hoved er markeret med røde, hvide og sorte pletter. og sorte markeringer på hovedet, gullig brun ryg og brede, klare gule vingestriber på dens sorte vinger. Stillits har brune ben, mørkt spidset gråt næb, og mørkebrun iris. Det virker ikke troligt at Plinius Den Yngre med sin egen, og onklen Plinius Den Ældre’s samlede viden ikke skulle kende til navnet på den tronarving/tronpåkræver, der muligvis .\nLille sort kragefugl med lysegrå nakke og kinder og lyse øjne. Almindelig over det meste af . Næb sort om sommeren og gult om vinteren. Hunnen er gråbrun. Flot, dybsort fjerdragt med skinnende orangegult næb og øjenring. Forholdsvis mørk fugl, med flotte rødbrune og blågrå tegninger i hovedet og en fin (ind. Hovedside slægtsforskning > Adelsvåben E-mail: storhest.nln snabela storhest.nl Adelsvåben fra middelalderen - 1, Medieval escutcheons - Adelswappen vom Mittelalter Her har jeg tegnet våbenskjolde for tusind (dvs ) adelsslægter fra middelalderen (og senere). Afsnit II III IV V VI VII: I 1. Stationsforstanderen skiftede Frakke til Toget. - Satan til lidt Forslag i Tiden, sagde han og strakte Armene. Han havde blundet saa smaat over Regnskaberne. Andre småspurve som gråspurv, skovspurv eller bogfinke hun, men kendes altid på sin stålgrå farve. Solsorten er i dag den mest almindelige fugl i Danmark med mere end to millioner ynglepar. Hyppig gæst ved foderbrættet.\nmusvit - fuglelyde november 2011\nSes fiskehejren stående i vandkanten eller på jorden, bemærkes den lange lyse hals, det kraftige gule næb og de to lange sorte nakkefjer (prydfjer), der synes i. Men har du styr på, hvordan de mest almindelige danske fugle. Hannen er helt sort med gult næb, mens hunnen er mørkebrun og har næb i samme farve. Sort fugl med gult næb Almindelig og udbredt overalt, men sparsomst mod vest. Hannen og hunnen bygger derefter i fællesskab reden af kviste, tørt græs , visne blade og jord.\nKildehenvisninger Danmark og Norge:\nHej. Så denne sorte fugl på Amager Fælled i fredags , men hvad er det? Det er en ung (1K) Solsort han - med sort og ikke gult næb. mandens julegave\nSpidst gult næb, gule fødder og ben, sart rosa bryst, sort kalot med Palle, nu ville jeg jo aldrig vove at betvivle din viden omkring fugle eller. Vi har lavet korte beskrivelser af nogle af de fugle du kan se i din have. Se de flotte illustrationer, Han: Sort med gult næb og gul øjering. Hun: Brun med pletter. creme til huden\nBredt gult vingebånd siddende på pæl langs landevejen. Blå-grå isse, sorte “briller”, aflang, drossel-stor fugl. med sort halespids) Dyrehaven. Hannen er helt sort med gult næb, Højfrekvente lyde er svære at stedfæste, og udsætter dermed ikke i så høj grad den kaldende fugl for fare.\nAnti-Homosexual Paranoia 55. Unnatural acts nature and the law 61. A myth the progress of public morals 62.\nFølge: Sjove piger gaver » »\nTidligere: « « De 5 bøger køb\nGør sex til penis større\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sort fugl med gult næb storhest.nl


Motorsporten.dk - Danish Touringcar Challenge - Magnussen: ”Andet heat i dag var mit bedste i DTC”\nMagnussen: ”Andet heat i dag var mit bedste i DTC”\nJason Watt på podiet med en overhaling af James Thompson på sidste omgang\nJan Magnussen, England, viste søndag eftermiddag på FDM Jyllandsringen, hvorfor han er regerende mester i Danish Touringcar Championship. Hans chancer for at generobre titlen i den hårdeste racerklasse på dansk grund er måske marginale, men BMW-køreren viste, at han er i stand til at give gas og komme tilbage, selv om odds er imod ham.\nLørdagens tidtagning bød på problemer med specielt dækkene, som gjorde, at Jan Magnussen blot satte sjettehurtigste tid. Men efter et behersket avancement i det første kvalifikationsheat, leverede han stribevis af overhalinger i andet kvalifikationsheat, som han vandt ligesom den afgørende finale.\n”Tidligt i andet heat var jeg klar over, at jeg kunne vinde i dag,” fortæller Jan Magnussen. ”Da vidste jeg, at jeg ville være i stand til at starte oppe foran i finalen, og så vidste jeg, at jeg havde en mulighed for at vinde.”\n”Jeg synes, at andet heat bare var det bedste heat, jeg nogensinde har kørt i DTC. Der var masser af gode overhalinger, og jeg havde god fart i bilen.”\nI løbet af første omgang blev Martin Jensen, Albertslund, og Jason Watt, Herlev, passeret af Jan Magnussen, som efter en intens dyst med James Thompson, England, passerede den mesterskabsførende på fjerde omgang.\nHerefter blev Henrik Lundgaard, Hedensted, jagtet, indhentet og passeret på syvende omgange, og nu var der blot 1,6 sekunder op til den førende Per Poulsen, Årup. Det forspring blev kørt ind, og selv om Honda-køreren forsvarede sig godt, blev det hele afgjort midtvejs på sidste omgang i en meget tæt overhaling.\nJan Magnussen dykker indenom Per Poulsen og sikrer sig sejren i andet kvalifikationsheat.\n”Jeg kunne høre ham hele vejen forbi,” fortæller Jan Magnussen, mens han forsøger at gengive en metallisk lyd med munden. ”Per ville gerne have den heatsejr, men jeg havde også brug for den i det samlede regnskab, og han gav sig ikke så let, som jeg havde troet, bare fordi han var privatkører. Men han holdt på, og det gjorde det bare meget sjovt.”\nI finalen fik Jan Magnussen det noget lettere, da vinderen af første kvalifikationsheat, Casper Elgaard, Århus, blev elimineret efter et sammenstød med Michel Nykjær, Næstved, og et autoværn.\n”Jeg blev klemt godt og grundigt inde,” fortæller den tidligere tredobbelte Danmarksmester. ”Vi kommer side om side hen over knækket på publikumslangsiden, og Michel kommer stille og roligt forbi mig, men jeg er stadig en halv vognlængde oppe på siden af ham. Måske tror han, at jeg er forbi, men han klemmer mig inde. Jeg prøver at skubbe lidt til ham for at få lidt plads, men der var desværre ikke noget at gøre, og så stod der er en dækmur.”\n”Jeg føler, at jeg kører forbi ham, og så begynder jeg at trække ind for at lukke lidt af i banen, og der rammer vi så hinanden,” siger Michel Nykjær.\n”Jeg tænkte, at jeg blev sat af, for det var den følelse, jeg havde, for jeg gik fuldstændig sidelæns og røg ud over curben. Heldigvis fik jeg sat den i gear og smidt den rundt, så jeg kom igennem som treer. Det var bare et racing uheld. Jeg syntes, at jeg var foran ham.”\nTrods uheldet kunne Michel Nykjær fortsætte og det lykkedes ham at køre forbi James Thompson og tage andenpladsen. Den mesterskabsførende brite måtte derimod på allersidste omgang lade den tredje og sidste podieplads gå af hænde, da han blev passeret af Jason Watt i en alt-eller-intet overhaling for enden af langsiden.\n”Jeg kunne se, at jeg kunne fange ham, og det kunne han også,” fortæller Jason Watt. ”Selv med et par omgange tilbage, var det stadig lidt tvivlsomt, men da jeg så nåede op til ham på sidste omgang, tænkte jeg hellere gruset end en fjerdeplads.”\n”Da han så bremsede, trak jeg ind og så bremsede jeg. Jeg anede ikke, om han havde bremset sent eller tidligt, men han har åbenbart bremset forholdsvist sent. Jeg nåede lige at stoppe bilen, og det var lidt med lidt rallycrossstil.”\nPå sidste omgang dykkede Jason Watt (tv) indenom James Thompson og tog den tredje og sidste podieplads.\n”Nogle gange når man overhaler, tager man halvdelen af bilen med,” forklarer James Thompson om situationen. ”Min plan var at komme i mål, og der er nogen overhalingsforsøg, hvor det ikke er muligt. Jeg lod ham bare slippe forbi, så jeg kunne fuldføre.”\n”At få fjerdepladsen med en bil, der var 80 kilo tungere end hans, var svært. Man kan ikke kæmpe mod fysikkens love. Man kan kun kæmpe til en vis grænse, og han var glad for tredjepladsen og jeg var glad for fjerdepladsen. Det vigtigste er, at vi stadig fører mesterskabet.”\nBlandt privatkørerne var det denne gang Jens Møller, Ikast, som endte med at klare sig bedst i finalen, hvor Kristian Poulsen, Padborg, og Michael Carlsen, Vissenbjerg, kæmpede om anden- og tredjepladsen.\n”Jeg havde god fart på i finalen, og det var en fair kamp, jeg havde med Kristian,” fortæller Michael Carlsen, som blev treer. ”Vi lå i en klump og kæmpede fra nummer fem til nummer otte, som jeg blev, og vi var meget ens. Vi kørte faktisk lige stærkt alle sammen, og jeg synes, at jeg fulgte godt med.”\n”Jeg mistede en lille smule tryk på bremsen til sidst, men det var ikke noget. Min servostyring virkede hele vejen hjem, og det har den ikke gjort hele året, så det var dejligt. Det var første gang, jeg havde servostyring på, så det var dejligt at prøve. Faktisk var det mit bedste løb i år.”


Hav lidt lækkert med på rejsen - Travel Shopping\nfebruar 27, 2020 Travelshopping Guides 0\nNår man rejser ud i verden, er det ofte for at få sig nogle skønne oplevelser, som man kan huske tilbage på og mindes mange år ud i fremtiden. På den måde får man nemlig skabt sig et pusterum i hverdagen, som man kan bruge, når der er behov for noget fornyet energi og motivation, der skal bruges i en hverdag, der ofte kan synes alt for travl og til tider endda og hektisk. Førend man virkelig kan få ro på, når man rejser, er der dog ofte behov for lidt hverdagsluksus og selvforkælelse.\nNyd et godt glas på ferien\nLyder det som noget for dig? Så bør du tage et grundigt kig på det store udvalg af spiritus af god kvalitet, som du kan finde online hos Uhrskov Vine. Her er det muligt at finde alt fra gode vine til smagfulde whiskyer, der er de skønneste gins og gode rom-nuancer. Og derfor er der med sikkerhed en spiritus, der kan være med til at forkæle dine smagsløg. Og når først du sidder med et godt glas i hånden, godt tilbagelænet så har du fundet essensen af en rigtig god ferie, hvor der ikke er fokus på andet end netop det at holde fri.\nFind den rette smagsnuance\nHvis du ikke er kendt inden for de forskellige smagsnuancer, kan det dog være en udfordring for dig at finde frem til den variant, du vil synes bedst om. Derfor anbefales det, at du forsøger dig frem med nogle forskellige varianter for på den måde at finde ud af, hvad der passer til din smag. Og gør det gerne inden du drager på ferie, således du er sikret en god smag, du blot kan nyde, når du sidder nede i den lune sol i Spanien, suser rundt på skiene i Norge eller klatre rundt i bjergene.


Om Ase - Lær Ase, vores værdier og idegrundlag at kende her på siden\nAse er en uafhængig arbejdsløshedskasse og 100% ejet af vores medlemmer. Men vi har ambitioner om at være mere end dét. Vi har nemlig en holdning til, at Danmark kan blive endnu bedre kørende, end vi er nu. Og at vi som en a-kasse er forpligtet til at bidrage.\nI Ase vil vi være de bedste til at levere konkurrencedygtige produkter inden for rådgivning og forsikring.\nVi samarbejder om at skabe målrettede løsninger, der giver værdi for de mange – og vi giver vores kunder frihed til at vælge de løsninger, der passer dem bedst.\nI Ase går vi gerne nye veje for at sikre vores kunder et solidt fundament i arbejdslivet – både som individ og som virksomhed.


den bedste glutenfri slik at give denne halloween ud - Ernæring, Januar 2021\nDen bedste glutenfri slik at give denne Halloween\nUanset om du eller dine børn er glutenfri på grund af en følsomhed, eller de bare føler sig bedre uden det, kan de stadig nyde Halloween-slik med denne liste.\nGlutenfri diæter er blevet meget mere end en tendens - de er en livsstil for mange mennesker. At undgå denne type protein, som findes i hvede, rug og byg, er en nødvendighed for mennesker, der har en intolerance (cøliaki) eller har en mildere form for glutenfølsomhed. Imidlertid har kun 1 procent af befolkningen cøliaki; lidt over 5 procent har en glutenfølsomhed. Og alligevel undgår anslagsvis 30 procent af mennesker i Nordamerika gluten.\nFor mennesker med en intolerance eller følsomhed udløser gluten en autoimmun reaktion, der kan føre til ernæringsmæssige mangler, vægttab, træthed, ledssmerter, depression og osteoporose for blot at nævne nogle få af de relaterede problemer. (Dette er symptomerne på cøliaki, som du ikke bør ignorere.)\nMen nogle mennesker uden en gluten-tilstand undgår proteinet i et forsøg på at kontrollere vægten, mens andre mener, at de bare føler sig bedre, når de skærer gluten fra deres diæt. (Lær, hvad der kan ske med din krop, når du opgiver gluten.) Uanset hvilke årsager du måtte have, finder du denne liste med glutenfri halloween slik nyttig. Og for mere information, her er 7 tilstande, der kan forveksles med glutenintolerance.\nPris: $ 19,50 (36 oz taske)\nHershey's Kisses er et klassisk slik, og mælkeschokolade er altid glutenfrie. Deres Halloween-tema kys er perfekte til trick eller behandling. Mange af de fyldte kys er også glutenfrie.\nPris: $ 22.99 (3 lb taske)\nBaby Ruth barer er caramelly, chokoladeagtigt, nøddeagtigt og glutenfrit. Bemærk, at disse indeholder jordnødder, i tilfælde af at du underholder enhver med en nødallergi.\nPris: $ 7.80 (35.6 oz taske)\nBåde den fulde størrelse og ministørrelsen Reese's jordnøddesmørkopper er glutenfri, men de sæsonbestemte former er det ikke. Hvis du undgår gluten, vil du springe græskarformede Halloween-godbidder over fra Reese eller risikere fordøjelsesproblemer. Her er nogle Halloween-behandler, som ernæringseksperter elsker.\nPris: $ 6.99 (10,2 oz taske)\ncitater om kræftoverlevelse\nGlutenfri toffee-elskere vil være glade for at vide, at Heath-barer er sikre for dem at forkæle sig med denne Halloween.\nPris: $ 11,88 (10,2 oz taske)\nNår det kommer til Butterfinger, er de glutenfri indstillinger mere specifikke. Glutenfri Butterfinger-slik inkluderer sjov størrelse, singler og delepakker. Butterfinger-indstillinger, der ikke er glutenfri, er de gigantiske søjler, sæsonbestemte former, bid, minis og kopper.\nPris: $ 14.99 (17,8 oz taske)\nRolo chokolade karamellies er glutenfrie - medmindre de er mini-sorter. Hvis du vil være sikker på, at du har en glutenfri mulighed, skal du kigge efter de individuelt indpakket og almindelig størrelse.\nPris: $ 24,60 (pakke med 36)\nSpring af glæde! Her er en anden klassisk slikbar, der også er glutenfri. Denne chokoladestang er det perfekte valg for kokosnød elskere, der også tilfældigvis undgår gluten.\nPris: $ 8.94 (11,3 oz taske)\nLigesom mandelglæde, indeholder høje kokosnød og chokolade - men de udelater mandler. (Nogle gange har du lyst til en nødder, nogle gange gør du det ikke.) Det gør Mounds til en potentiel mulighed for nødfrie miljøer, og de er også tilfældigvis glutenfrie. Hvis du dog har en nødallergi, skal du altid kontrollere etiketten for at sikre dig, at et produkt ikke er blevet forarbejdet i en facilitet eller på det samme udstyr, der bruges til at fremstille møtrikholdige produkter.\nEn gammel skole slik, Smarties (og Smarties wafers) er gluten- og jordnødderfri.\nNyd livet Halloween Variety Chocolates\nNyd livet kan være den sikreste mulighed for børn med allergi. Nyd Life-chokolade indeholder ikke gluten, men de er også ude af 14 andre allergifremkaldende stoffer. Det betyder, at de er sikre på næsten alle børn. Lær de 7 tegn, dit barn kan have en følsomhed overfor fødevarer.\nNyd livet Ricemilk Crunch\nPris: $ 16,75 (18 barer)\nTilfredsstillende crunchy og glutenfri er disse mini-chokoladestænger indpakket og klar til at dele ud på Halloween-aften.\nUanset om du vælger den originale eller sej sort, begge er glutenfri.\nEn klassisk slik, Pixy Stix er glutenfri. Køb en sortpakke og få fire forskellige smag, som børnene vil elske.\nPris: $ 20.01 (8 lb kasse)\nAirHeads findes i en række forskellige indpakede smag og størrelser. Ud over at være glutenfri er AirHeads også fri for andre topallergener. Vidste du, at disse 9 almindelige fødevarer er ansvarlige for de fleste fødevareallergier?\nPris: $ 7.88 (72 snack-pakker)\nDisse chewy og frugtagtige, disse Mike og Ikes leveres individuelt pakket i små snackstørrelser, hvilket gør det til en god slik til glutenfri Halloween-trick eller -behandling.\nHver enkelt indpakket og med 4 smag at vælge imellem, Starbursts er en glutenfri og frugtagtig Halloween-slik. Dette er de glutenfrie fødevarer, som ernæringseksperter sværger ved.\nPris: $ 24.85 (5 lb taske)\nKegler findes i et par forskellige smagsvarianter, såsom almindelige, tropiske og sure, og findes ofte i de individuelt indpakket sjove størrelse pakker. De er gluten- og møtrikfri.\nPris: $ 10.92 (48 oz taske)\nLaffy Taffy, der altid er indpakket, glutenfri og møtrikfri (og vittighederne på indpakningen) er blevet en Halloween-hæfteklam. Her er nogle flere Halloween-godbidder, der er allergifri.\nPris: $ 16.69 (12,6 oz taske)\nHelt klart et nostalgisk slik, Jelly Belly kommer i næsten for mange varianter til at tælle. De er ikke kun glutenfri, men også vegetariske, mejeri-fri og jordnødde-fri.\nPris: $ 13.62 (80 tæller taske)\nGlutenfri frugtagtig slikkepinde fyldt med et seigt Tootsie Roll-center, Tootsie Pops er verdens største nummer, der sælger slikfyldt slikkepind. Vidste du, at der er et kornfrit brød - og at det er lækkert?


Hvad IKEA-møbler kan lære dig om forandringsledelse - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nKommentar 10. marts 2021 kl. 5:00 | Print\nFor nylig skulle jeg have et nyt spisebord. Inspireret af tidens DIY-trends bestemte jeg mig for, at jeg ville lave bordet selv. Jeg hentede træ på et savværk, høvlede det, skar det til, pudsede og sleb det, limede det sammen til en bordplade, olierede bordpladen og monterede til sidst pladen på bordben.\nEfter fire dage på et værksted og to kontornusser-hænder fyldt med splinter og hård hud stod mit bord færdigt og prydede stuen. VOILA! Stoltheden var til at tage og føle på. Det her var ikke bare et tilfældigt bord fra en møbelbutik. Det var MIT bord.\nNu sidder du sikkert og tænker: Hvad i alverden har den historie at gøre med ledelse af forandringer? Jo, nu skal du se.\nIKEA-effekten – problemet med færdigbagte løsninger\nI et studie opdelte forskere en række forsøgsdeltagere i to grupper. Den første gruppe, byggerne, blev bedt om at samle et IKEA-møbel. Den anden gruppe, ikke-byggerne, fik udleveret det samme færdigsamlede IKEA-møbel til inspektion. Herefter blev begge grupper bedt om at give et bud på, hvor meget de ville betale for møblet. Og her bliver det interessant, for byggerne ville betale 63 procent mere end ikke-byggerne.\nForskellen skyldes IKEA-effekten, en kognitiv bias, der beskriver menneskers tendens til at tillægge ting større værdi, når de selv har været med til at skabe dem. Effekten gælder ikke kun, når vi producerer fysiske ting, men også når vi for eksempel skal udvikle løsninger i form af konkrete tiltag, der kan understøtte en ønsket forandring.\nSelv om tiden i en forandringsproces kan være knap, og du som leder måske allerede selv ved, hvilke tiltag der skal igangsættes for at understøtte den ønskede forandring, kan det være givet godt ud at holde igen med at præsentere dine egne, færdigbagte løsninger. Her vil det ofte være mere effektivt at støtte dine medarbejdere i selv at udvikle løsningerne, når formålet er at øge deres ejerskab til forandringen.\nForskning peger på, at det hænger sammen med, at mennesker ønsker at føle sig kompetente – de vil gerne være helte i deres egne livsfortællinger. Når mennesker oplever, at noget er ’deres’, så vil de automatisk føle et større ejerskab til det. Det er altså nemmere for folk at acceptere forandringer, når de føler, at de spiller en aktiv rolle i at skabe forandringen. Og ofte er medarbejdernes ejerskab til en forandring som bekendt afgørende for forandringens succes. Sagt med andre ord lærer IKEA-effekten dig en vigtig lektie: Det er mere effektivt at lede en forandring gennem dine ansatte, end at lede dine ansatte gennem en forandring.\nDen indbyggede modstand mod andres løsninger\nTæt relateret til IKEA-effekten er to andre kognitive bias. Ikke opfundet her er en bias, der beskriver vores modvilje mod at komme i kontakt med eller bruge produkter, løsninger, standarder eller viden, der er udviklet af andre. Denne bias beskriver med andre ord en modstand mod ideer, der er udviklet udenfor individet. I relation hertil er reaktivitet en bias, der beskriver vores tendens til at reagere modsat af, hvad andre mennesker ønsker, at vi skal gøre, baseret på vores eget ønske om ikke at opleve en indskrænkning af autonomi.\nForskning peger også på, at medarbejdere der oplever, at de har autonomi på jobbet, i højere grad bakker op om organisatoriske forandringer. Når dine medarbejdere oplever, at de har autonomi, indebærer det blandt andet, at de i en forandringssituation bliver inddraget i forhold, der vedrører dem, at de bliver præsenteret for flere mulige veje at gå, og at de generelt har råderum og metodefrihed til at bidrage til forandringen på den måde, som de finder mest hensigtsmæssig i forhold til det ønskede slutmål. Kontrasten hertil er færdigbagte løsninger, detailstyring og micro-management.\nEn nylig undersøgelse viser, at inddragelse og oplevelse af frihed i opgaveløsningen er yderst essentielt for danske medarbejderes arbejdslyst. Det kommer formentlig heller ikke som nogen overraskelse, da den danske ledelseskultur netop er kendetegnet ved at have tradition for lav magtdistance, medbestemmelse, indflydelse og en i øvrigt involverende ledelsesstil. Men tilsyneladende er autonomi også i en bredere henseende afgørende, når formålet er at skabe engagement omkring en forandring. Det understreges i et kendt citat af motivationsforskeren Daniel Pink, der pointerer, at ”control leads to compliance; autonomy leads to engagement”.\nBestem målet og lad medarbejderne finde vejen\nHvad kan du så gøre for at øge oplevelsen af autonomi? Lidt populært sagt kan du pointere, at destinationen er forhåndsbestemt, men at vejen dertil kan se ud på flere forskellige måder.\nMed andre ord er forandringens ønskede udfald ikke til diskussion, men dine medarbejdere kan være med til at tydeliggøre, hvordan I skal nå dertil. Du kan involvere udvalgte medarbejdere massivt i forandringen ved at udpege dem som forandringsagenter, projektledere eller en lignende betegnelse for ressourcepersoner, der understøtter forandringens gennemførelse.\nDu kan også bede alle medarbejdere om at udvikle forslag til løsninger, der understøtter den ønskede forandring baseret på spørgsmålet: ”Hvad synes I, at vi skal gøre for at komme bedst muligt i mål med det ønskede slutresultat?” Eller du kan give dem valgmuligheder ud fra devisen: ”Her er to mulige veje at gå, hvis vi skal lykkes med forandringen – hvilken en foretrækker I?”, snarere end at præsentere en færdigbagt løsning ud fra devisen: ”Her er, hvad jeg vil have jer til at gøre”.\nDu skal altså ikke tale til dine medarbejdere om forandringens gennemførelse men med dem om forandringens gennemførelse. På den måde får du skabt ejerskab til og engagement omkring forandringen – og undgår, at dine medarbejdere oplever en indskrænket autonomi, som kan virke demotiverende.\nUdstrakt autonomi forudsætter enighed om slutmålet\nOvenstående kan give indtryk af, at der ikke er nogen grænser for, hvor meget autonomi dine medarbejdere bør få under en forandring. Det er dog ikke tilfældet. En forudsætning for udstrakt autonomi er nemlig, at der er enighed om det ønskede slutmål.\nHvis dine medarbejdere har deres egen dagsorden og forfølger et andet slutmål end det, du har udstukket, kan det lede til en mislykket implementering af forandringen. Autonomi kræver fravær af målkonflikt.\nSumma summarum: Hvis du oplever, at der er enighed om, hvad I skal opnå, så vil det være mere effektivt at lede en forandring gennem dine ansatte end at lede dine ansatte gennem en forandring – og det lader sig bedst gøre, når du via udstrakt autonomi inddrager dem i forandringens gennemførelse.\nChristian Nyvang Qvick er ledelseskonsulent hos LEAD og medforfatter til bogen ’Distribueret ledelse i den offentlige sektor’, der netop er udkommet på Djøf Forlag. Indlægget er alene udtryk for skribentens egen holdning.\nNorton et al. (2012): ‘The IKEA effect: When labor leads to love’, Journal of Consumer Psychology\nMochon et al. (2012): ‘Bolstering and restoring feelings of competence via the IKEA effect’, International Journal of Research in Marketing\nSally Khallash: ’Beslutningsstrategi – Adfærdsøkonomi som katalysator for vækst’, Djøf Forlag\nHornung & Rousseau (2007): ‘Active on the Job—Proactive in Change: How Autonomy at Work Contributes to Employee Support for Organizational Change’, Journal of Applied Behavioral Science\n’Når ledelse skaber arbejdslyst,’ Krifa\nDaniel Pink: ‘Drive – The Surprising Truth About What Motivates Us’, Canongate Books Ltd\nHvis du oplever, at der er enighed om, hvad I skal opnå, vil det være mere effektivt at lede en forandring gennem dine ansatte end at lede dine ansatte gennem en forandring.\nChristian Nyvang Qvick Forfatter, foredragsholder og ledelsesrådgiver\nForrige artikel Undervurder ikke coronamodstandens politiske sprængkraft Næste artikel Brint er brændstoffet i Indiens grønne omstilling


Flere skal have sved på panden i Herning Kommune - Projekter med DGI\nHerning Kommune har underskrevet Bevæg dig for livet-aftale med DGI og DIF om, at 5000 flere borgere skal være aktive. Der er nu samlet 21 visionskommuner i Bevæg dig for livet-samarbejdet.\nIdrætsforeningerne i Herning Kommune er vigtige, hvis det ambitiøse mål om 5.300 flere aktive borgere skal nåes. Foto: Bent Nielsen\nInden udgangen af 2025 skal flere end 5.000 borgere yderligere i Herning Kommune være fysisk aktive. Det er målet, som Herning Kommune, DGI og Danmarks Idrætsforbund sammen har sat sig.\nTirsdag 4. februar blev den såkaldte visionsaftale underskrevet mellem de tre parter, hvilket betyder, at Herning bliver visionskommune nummer 21 i Bevæg dig for livet. I dag lever 69 procent af Herning Kommunes borgere op til WHO's anbefalinger om fysisk aktivitet.\nDet tal skal ifølge visionsaftalen løftes til 75 procent. Det svarer til, at yderligere 5.300 af kommunens borgere jævnligt skal have sved på panden.\n- Det er virkelig ambitiøst, og det kan vi jo godt lide i Herning Kommune. Her er vi vant til at tænke stort og gå efter at realisere det, der på forhånd kan se svært ud, sagde borgmester i Herning Kommune Lars Krarup, (V), da parterne underskrev visionsaftalen i Vildbjerg Sports- og Kulturcenter.\nHjælp fra et stærkt foreningsliv\nHan understreger, at Herning Kommune håber at få hjælp af områdets meget stærke foreningsliv.\n- Det, tror vi, kan vise vejen til et endnu højere aktivitetsniveau til gavn for borgerne, folkesundheden og følelsen af at være en del af et fællesskab, sagde borgmesteren.\nSenere på dagen blev den første, konkrete handleplan godkendt.


Hotel Areaone Kushiro i Kushiro til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n11-1-2 Suehiro-cho, Kushiro, Kushiro, Japan, 0850014 - Se på kort\nMere om Hotel Areaone Kushiro\nMed en praktisk beliggenhed i Kushiro er Hotel Areaone Kushiro et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Dette 3-stjernede hotel er let at komme til fra lufthavnen, der kun ligger 40 km derfra. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Kushiro. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, daglig rengøring, møntvaskeri, døgnåben reception, trådløst internet i fællesområder.\n41 værelser fordelt på 8 etager tilbyder et imødekommende og behageligt hjem væk hjemmefra. På nogle værelser kan man finde moderne bekvemmeligheder, som luftfugter, klædeskab, håndklæder, tæpper, hjemmesko. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hotel Areaone Kushiro er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Kushiro.\nBørn under 6 år vil blive opkrævet 200 JPY ekstra for morgenmad.\nAlle slags rejsende (64) Forretningsrejsende (2) Par (22) Rejsende alene (13) Familie med store børn (12) Gruppe (15)\nAlle slags rejsende (286) Par (97) Rejsende alene (54) Familie med små børn (44) Familie med store børn (33) Gruppe (58)\nTENNESSEE fra Filippinerne


Teemu Pukki: Hradecky har talt pænt om Brøndby – Ekstra Bladet\nlige nu Strandede danskere på vej hjem 34 minutter siden Boris Johnson i bedring 53 minutter siden Stor støtte til SønderjyskE: Pengene vælter ind 6 minutter siden Hænderne i lommen: Ingen bliver danske statsborgere lige nu 6 minutter siden Narkobilist blev stoppet af politiet to gange på samme dag lige nu Strandede danskere på vej hjem\nMandag d. 1. sep. 2014 - kl. 23:41 0\nTeemu Pukki: Hradecky har talt pænt om Brøndby\nBrøndby-målmand Lukas Hradecky har haft travlt med at overtale Teemu Pukki til at skifte til Brøndby\nTeemu Pukki (tv.) overfor Sergio Ramos (Foto: AP)\nBrøndbys målmand Lukas Hradecky er en vigtig årsag til, at superligaklubben mandag har lejet angriberen Teemu Pukki i den skotske klub Celtic.\nSe også: Her er Brøndbys nye nummer 9\nHradecky og Pukki kender hinanden fra det finske landshold, og tråden har været varm mellem de to spillere, siden Brøndbys interesse i Pukki blev kendt.\n- Jeg har talt med Lukas, der har fortalt gode ting om klubben. Da han hørte, at Brøndby var interesseret i mig, ringede han til mig med det samme og sagde, at jeg skulle komme. Han var en vigtig grund til, at jeg valgte Brøndby, siger Teemu Pukki til Brøndbys hjemmeside.\nDer var store forventninger til den hurtige forward, da han i 2011 forlod HJK Helsinki for at tage til Schalke 04.\nMen hverken i Tyskland eller efterfølgende i skotske Celtic er det blevet til det håbede gennembrud. Nu håber Pukki, at Brøndby kan give karrieren en frisk genstart.\n- Det vil være dejligt at få chancen for at spille, score mål og få selvtilliden tilbage. Som angriber elsker jeg at score mål, og jeg håber, at jeg kan hjælpe klubben ved at lave nogle mål her, siger Teemu Pukki.\nAngriberen er lejet for resten af denne sæson, og Brøndby har også sikret sig en købsoption.


6 effektive hjem retsmidler til at reparere revnede og tørre fødder – All Geek Pro\n6 effektive hjem retsmidler til at reparere revnede og tørre fødder\nHuden er en barriere, der beskytter os mod eksterne mikroorganismer, der forhindrer dens adgang. Af denne grund er det vigtigt at holde det hydreret og omhyggelig med at opnå, så det ikke mister sin kontinuitet og elasticitet, men …\nHar vi virkelig tage sig af vores hud, især af vores fødder og hæle, korrekt? Er du for flov til at tage dine sko af offentligt på grund af dine tørre fødder? Lad os være ærlige, det er et af de problemer, som mange af os lider. Især når sommeren nærmer sig, er problemet endnu mere indlysende. Og hvis du tror, den eneste måde at ordne det er at købe en ansigtscreme, du tager fejl.\nHusk, at huden i hælen området kan blive 50 gange tykkere end kinden område af ansigtet\nHeldigvis er der vidunderlige naturmedicin, der vil hjælpe dig med at blødgøre og dæmpe dine tørre fødder. Vi bringer dig 6 enkle og billige løsninger til at hjælpe dig med at få de perfekte fødder, du altid har drømt om.


Rationering trukket tilbage\nEt nyt indgreb på lånetyperne\nDe første indgreb, Erhvervsministeriet havde planlagt mod forskellige boliglån, viste sig at kunne få uheldige og fatale konsekvenser. Derfor er udarbejdelsen af et nyt forslag sat i gang. Det betyder, at der kommer nye restriktioner på lån til boligejere i vækstområder i Danmark – herunder hovedstadsområdet og Aarhus samt andre byer med vækst.\nI første ombæring blev realkreditbranchen sat på arbejde, da en hård rationering af realkreditlån med afdragsfrihed og variabel rente skulle have været gennemført med en uges varsel (senest 1. oktober 2017). Rationeringen gik ud på, at realkreditinstitutterne fik en grænse, hvor 15 procent af de samlede lån måtte udstedes som afdragsfrie flekslån.\nFormålet med denne rationering var at forhindre, at lån med lempelige vilkår skulle føre til en boligboble. En boligboble er et udtryk for, at boligpriserne stiger uafhængigt af den økonomiske udvikling i samfundet, og at boligpriserne drives af spekulation. Erhvervsministeriet valgte i sidste øjeblik at trække den fremlagte rationering tilbage, og hvad der så formentligt kommer til at ske, kan du læse nedenfor.\nSelvom det første udspil blev trukket tilbage, er formålet med et indgreb på lånetyperne til boligkøb dog stadig at forebygge en boligboble.\nDet nye udspil omhandler:\n• Antallet af låntyper, der tillægges begrænsninger, bliver reduceret væsentligt. Det første og tilbagetrukket udspil omfattede alle variabelt forrentede lån helt op til F10 og afdragsfrihed. Det nye udspil lægger op til, at det kun gælder flekslån med rentetilpasning op til fem år (F5-lån).\nFastforrentede lån og afdragsfrihed bliver fremover betragtet som et sikkert lån, og derfor kan det udstedes til alle.\n• Områderne, der omfattes af restriktionerne, skal defineres ud fra en prisgrænse fremfor kommuner, som var tilfældet i det første udspil (Københavns Kommune, Aarhus Kommune og andre kommuner med vækst). Det betyder, at afgrænsningen i stedet bliver fastlagt således, at kommuner med en kvadratmeterpris på over 20.000 kroner indbefattes i rationeringen. Hertil overvejes en dynamisk model, hvor grænsen defineres ud fra de gennemsnitlige kvadratmeterpriser for hele landet.\nDet første udspil, der blev trukket tilbage i sidste øjeblik, var udarbejdet som et ”styresignal” for Finanstilsynet. Det nye udspil peger derimod i retningen af god-skik-regler, som regulerer hele den finansielle sektors og bankernes adfærd. Desuden er det nye udspil baseret på lovgivning, der skal vedtages i Folketinget – og ikke udstedes administrativt, som var tilfældet ved første udspil.


Bevaringsværdigt funkishus fra 1932 - kan vi isolere indvendig uden risiko for at skade bygningen?\nVi skal i gang med renovering af funkis hus fra 1932, hvor evt udvendig efterisolering ikke synes muligt og tilrådeligt pga husets bevaringsværdi og originalitet.\nDer er dels ydervægge af hulmur og nogle massive.\nEr det tilrådeligt med indvendig efterisolering? Eller skal man hellere helt lade være på et sådan "ældre hus?\nDer er på et par værelse forsøgt lidt opretning af væg og isolering med "træbeton" el lign? Der er også et par vægge lavet "ny" væg indvendigt med isolering (ligner rockwool) med stålskelet + gipsplader udenpå. Dette en ok/god løsning?\nI fald man ønsker isolering indvendigt - vil skamoplade eller wedi være ok? eller det man vil anbefale? Hvor god isoleringsevne har disse produkter?\nIndvendig efterisolering, skal altid få en masse alarmklokker til at lyde hos både husejer, dennes rådgiver og ikke mindst den udførende.\nDet er altid med en vis risiko at lave indv. efterisolering, og i mange år var det mig ”forbudt” som rådgiver at rådgive vedr. dette emne, med ordre fra min tidligere rådgiverchef!\nDer er derimod sket meget de seneste par år, og med tilkomsten af fugtadaptive isoleringsplader, (herunder Skamowall, men IKKE Wediplader) så kan man godt opnå udemærkede løsninger med indvendig efterisolering.\nMan lad mig lige for en god ordens skyld indføre, at udvendig efterisolering ALTID er at foretrække!\nMen der findes som sagt gode produkter såsom Ytongs Multipor, SkamoWall, IQ-therm, Microtherm, KEIM iPor etc. som alle hører under de fugtadaptive pladeløsninger. Det er enten kalciumsilikatplader eller porøs gasbeton.\nDe isolerer ikke alle ligegodt. Ytongs Multipor er mig bekendt den med den bedste varmeisoleringsevne, omkring 0,040 W/mK. Men de er så til gengæld noget porøse og ”sarte”. Andre mere faste plader har så en lidt ringere isoleringsevne.\nJeg ville klart anbefale dig at få en projekterende rådgiver ind over dette projekt, så han/hun kan beskrive den rette løsning, med tilhørende forholdsregler mv. Eksempelvis må der ikke være problemer med opstigende grundfugt, være svagt og utæt murværk (yderst) osv.\nDe indvendige vægge skal minutiøst renses for maling, tapet mv. og så skal man tænke sig lidt om, omkring gulve, skillevægge, el- og varmeinstallationer og lofterne.\n(Fik jeg sagt, at det ofte er bedre at gøre det udefra)?\nJeg håber svaret kan bruges. Det skal nok blive godt, men I skal lige tænke jer godt om.


Det er ensomt at være leder - Huset-Inde.dk | Råd og vejledning til huset inden\nHjem » Det er ensomt at være leder\nDen oplevelse har rigtig mange ledere.\nJeg vil nævne 4 ting, som ud over din familie har betydning for, at du ikke behøver at se lederrollen som et ensomt job\nDu skal ikke regne med at kunne bruge det du møder på lederkurser og konferencer direkte i dit lederarbejde, men det giver dig tid og luft for refleksion over din lederstil. Er du heldig at møde dygtige undervisere, vil du opdage forhold og muligheder i din hverdag, som du ikke havde set i din daglige ledergerning\nDu vil ikke blive menneskekender fra dag ét, men det kræves heller ikke. Du vil derimod ved din udforskning vise den interesse for dem som mennesker, som alle medarbejdere higer efter, at deres leder har.\nKig på ansigter – og du vil lære en masse om kunsten at lede.\nEn professionel businesscoach kan også vejlede til processer og aktiviteter, du som leder kan bruge i din rolle som leder. Processer og aktiviteter, som kan være med til at opnå et fællesskab hos dine medarbejdere, men som også kan medvirke til øget engagement og holdånd.\nNogle at processerne kan indeholde filosofi og filosofiske øvelser, som har vist sig særdeles virkningsfulde i forhold til øget trivsel og godt samarbejde. Den filosofiske tilgang er jeg ekspert i. Ikke filosofi som teori men som praktisk filosofi eller visdom.\nDe, der først har prøvet at benytte en personlig coach til at finde vej i sin ledelse, kan slet ikke lade være. Det viser sig faktisk, at den tredjedel af de danske ledere, som jævnligt har samtaler med en professionel coach, har større overskud i regnskabet end de to tredjedele, som ikke gør det. Få hjælp før hammeren falder med en stresscoach og find vej hurtig tilbage til hverdagen og livet. Stresscoaching kan hjælpe både ledere, medarbejdere og dig som privatperson.\nCoachen finder ikke vejen for dig. Vi undersøger og reflekterer sammen.\nSom tidligere leder har jeg selv skulle færdes i det ledelses-landskab, du skal finde vej i. Målet er at du finder det udsigtspunkt, hvor du kan overskue din ledelse. Derfra er det lettere at være leder.\nDet er ikke raketvidenskab, men selv den dygtigste leder kan glemme det, der betyder mest i opgaven som leder.


Brandworkz sørger for julegaver til firmaernes ansatte | Ugeavisen Ringkøbing | Ugeavisen.dk\nNår de ansatte selv vælger deres gave, får de noget, de kan lide. Cheferne vil jo gerne gøre deres ansatte glade, fortæller Mette Risvig Preddey, key account maneger hos Brandworkz. Arkivfoto\nDe ansatte kan selv vælge deres gaver - de kommer pænt pakket ind\nVælg-selv-julegaver: Flere og flere fimaer vælger at lade andre om at sørge for firmajulegaverne til deres ansatte.\nEt af firmaerne er lokale Brandworkz, der holder til i Innovest på Ånumvej i Skjern.\n- Tidligere købte firmaerne måske bestemte design-ting til deres medarbejdere, og så kunne cheferne se, at gaverne umiddelbart derefter blev sat til salg på en Facebook-side eller en hjemmeside. Så havde cheferne jo ikke ramt rigtigt. istedet er flere og flere firmaer begyndt at lade de ansatte selv vælge deres gave. Så slipper firmaerne for brok og for at se, at gaverne straks bliver solgt videre. Alle bliver galde for det, de får, fortæller Mette Risvig Preddey fra Brandworkz.\nBrandworkz laver en komplet julegaveshop til hver enkelt firma, Gavekisten. Her kan firmaet få sit eget logo på og chefen kan komme med en hilsen. Hver medarbejder får sit eget log-in og kan gå ind og vælge sin egen julegave. Brandworkz pakker så gaven pænt ind og sender alle gaverne til firmaet, hvor de ansatte så kan få den udleveret til jul.\n- Vi var nok en af de første firmaer med valggaveshop. Det er jo svært for en chef at ramme alle de ansatte med ens gaver, så med Gavekisten kan de ansatte vælge blandt forskellige gaver ud fra det beløb, som chefen har bestemt, forklarer Mette Risvig Preddey.\nBrandworkz tilbyder også gavekort til de ansatte, som giver adgang til mange kategorier og brands indenfor dansk design, elektronik eller vin.\n- Mange firmaer er gået væk fra den traditionelle købmandskurv, men den kan man faktisk godt få, som et af tilbudene, siger Mette Risvig Preddey.\nBrandworkz tilbyder også gaver med oplevelser hos lokale firmaet, for eksempel restaurantmiddage eller hotelophold.\n- De fleste af vores kunder er lokale, men vi har også firmaer på Sjælland. Vi kan også se, at firmaerne kommer igen år efter år, fortæller hun.\nDer er gaver til både mænd og kvinder i valggaveshoppen, men Mette Risvig Preddey har opdaget en tendens.\n- Der ryger flest damegaver. Jeg tror, at konerne og kæresterne står og kigger mændene over skulderen, når de er inde og bestille deres gaver, siger Mette Risvig Preddey med et smil.