Alt man skal vide om trykoggere samlet på en hjemmeside til dig!\nBedste Trykkoger April 2020\nFind de bedste trykkogere på hele markedet til den bedst mulige pris\nHvis du bare er en smule ligesom mig vil du elske en trykkoger. Trykkogeren er et fantastisk produkt og siden jeg har anskaffet mig en trykkoger, har jeg fået smagsfulde, sunde og hurtige retter hver eneste evige gang. Hvis jeg kun måtte have et køkkenudstyr resten af livet ville det være en trykkoger. Den kræver nemlig kun strøm og kan lade mad hurtigt og nemt.\nLæs nedenunder for at finde mere information om specifikke produkter og trykkogere generelt.\nBedste komfur trykkogere\nForneden har vi listet en række forskellige komfur trykkogere, som vi med sikkerhed ved virker og er af rigtig god kvalitet. Samtidig vil der forekomme en kort unikt beskrivelse af hver gryde, så man kan kende forskellen og derved træffe det rigtige valg\nArtame Luna 6 liter trykkoger\nDenne 6 liters gryde er optimal til personen, som ikke har meget plads eller ikke laver mad ofte. Med denne 6 liters gryde vil du have muligheden til, at udforske den gastronomiske verden uden, at skulle anvende alt for meget fysisk skabs plads. Samtidig er denne mindre gryde også anvendelig, som en helt almindelig gryde efter toppen tages af.\nToppen af gryden kan åbnes med en hånd ved hjælp af et lille håndtag. Derudover er gryden lavet af rustfrit stål, som giver den et luksuriøst udseende og samtidig god holdbarhed og kvalitet\nMax kapacitet: 6 liter\nTrykniveauet: Ligger i enten 0,70, 0,85 eller 1,00 bar\nStørrelse: 24×14,5 cm\nArteme Luna gryden kan desuden fåes i disse forskellige størrelser hvor materiale og trykniveau vil være det samme.\nKøb de forskellige størrelser her:\nArtame Luna Trykkoger 10 liter\nArtame Luna Trykkoger 15 liter\nBegynderguiden til trykkogere\nVi har lavet en lille guide til dig, som lige er begyndt eller overvejer, at anskaffe sig en trykkoger. Nedenunder kan du se alt fra hvordan en trykkoger virker, hvad den bruges til og eksempler på madretter hvor den virkelig gør en betydelig forskel.\n1. Hvordan virker en trykkoger?\n2. Hvad kan jeg bruge en trykkoger til?\n3. Hvad er fordelen ved, at bruge en trykkoger?\n4. Er det sikkert at bruge en trykkoger?\n5. Hvilke slags trykkogere findes der?\n6. Hvilken type mad kan jeg lave i en trykkoger?\nHvodan virker en trykkoger?\nDer findes forskellige slags trykkogere, men de har alle samme hoved princip når det gælder funktionaliteten. En trykkoger er en forseglet gryde med en ventil, som kontrollerer trykket inden i gryden. Når gryden varmer op så omdannes væsken til damp, hvilket øger temperaturen og skaber tryk inden i gryden.\nDampen og trykket har overordnet set 3 effekter:\n1. Trykket øger væskens kogepunkt i gryden. Normalt ville man være begrænset til 100 grader når man laver mad i væske, men en effekt af dampens tryk er, at kogepunktet stiger til 121 grader fremfor 100 grader. Dette er meget væsentligt, da man så kan tilberede mad meget hurtigere end på normal vis.\n2. Trykket tvinger væske ind i maden. Trykket er med til, at holde væske inde i maden. Dette har to effekter. Maden bliver hurtigere tilberedt og beholder et naturligt saftighedsniveau. Dette er især effektivt, hvis man laver retter, som fx gullasch, suppe eller andre gryderetter. Gennem denne teknik bliver kødet rigtig mørt og beholder dets safter på grund af trykket.\n3. Temperaturen fremskynder karamellisering og bruning. Normalt vil karamellisering og bruning være uhørt når det gælder tilberedning i væske. Når du bruger en trykkoger, så øges kogepunktet markant, som giver dig en unik mulighed for madlavning. Modsat andre traditionelle metoder kan maden uvikle en unik, dyb og mere kompleks smag op grund af den intense varme- og tryk. Dette kan ikke ske når man traditionelt damper eller koger mad i væske.\nHvad kan jeg bruge en trykkoger til?\nTrykkogeren kan bruges til næsten alle madretter. Den koger ris på kun få minutter, tilbereder grøntsager på ekstremt kort tid og laver gryderetter, som intet andet køkkenudstyr. Den er især god til mad, som skal gøres ekstremt møre og saftige, som fx kødretter. Trykkogeren er det bedste køkkenudstyr, hvis du har begrænset plads i køkkenet.\nHvad er fordelen ved, at bruge en trykkoger?\nTrykkogere har hovedsageligt fire fordele, som skiller den ud fra andre traditionelle madlavningsmetoder.\n1) Hurtigere tilberedning. En trykkoger tilbereder maden omkring 30% hurtigere end andre konventionelle metoder, som fx dampning, kogning og stegning. Dette gør din hverdag meget lettere, da du så har mere tid til familie, fritid og andet.\n2) Mindre energiforbrug. I følge en undersøgelse af “American Council for an Energy-Efficient Economy”, så bruges trykkogeren ca. 50 til 75% mindr energy sammenlignet med andre konventionelle metoder. Dette skyldes hovedsageligt den korte tilberedningstid, som skyldes dampens og trykkets effekt.\n3) Flere næringstoffer. Du sidder måske og spørger dig selv, “hvordan kan trykkogt mad have flere næringstoffer?”. Det lyder for godt til, at være sandt men det bedste af det hele er, at det passer. Trykkogt mad holder mere på vitaminer, mineraler og smag sammenlignet med kogt mad. Når du koger mad er der nemlig mere væske, som næringsstofferne kan blive opløst i, hvilket resulterer i mindre næring og spild. Trykkogt mad har ikke dette problem, da man bruger minimal væske for, at skabe dampen og trykket i gryden.\n4) Udvikling af kompleks og god smag. Normalt vil du ikke kunne udvikle en kompleks eller god smag når du koger eller damper din mad. Dette skyldes at madlavningen er begrænset af kogepunktet, som er 100 grader. Når du bruger en trykkoger øges kogepunktet til 121 grader, hvilket gør at maden kan udvikle en virkelig god og kompleks smag under den intense varme. Trykket i gryden er også med til, at holde væsken inde i maden hvilket resulterer i saftigere kød og grøntsager.\nEr det sikkert at bruge en trykkoger?\nDet farligste der kan ske når man bruger en trykkoger er, at man tvinger låget op, mens gryden stadig er under tryk. Næsten alle moderne trykkogere vil have en lås, som gør at man ikke bare kan tage låget op når den er under pres. Dog har der været tilfælde i USA hvor folk har tvunget låget op, som resulterer i at låget vil flyve op pga. frigørelsen af trykket.\nHvordan kan jeg undgå dette? Det korte svar er, at du ikke skal tvinge låget åbent, hvis det ikke vil åbne. Normalt vil maden være klar når man løfter ventilen og der ikke kommer mere damp op, men i nogle tilfælde kan man komme til, at fylde trykkogeren så meget op, at den dækker ventilen. Det er sådan situationen opstår.\nFor at undgå situationen er det ekstremt vigtigt, at du aldrig fylder gryden for meget op, da maden kan blokere ventilen.\nHvad nu hvis det er sket? Hvis du har en trykkoger, som varmes ved brug af komfur kan du gælde koldt vand over den undtil den er nede på stuetemperatur. Dette vil lette trykket i gryden.\nHvis du ellers har en elektrisk trykkoger anbefaler vi, at du venter i et stykke tid indtil den er på stuetemperatur igen.\nHvis du kan åbne låget med lethed betyder det, at der ikke er hårdt tryk.\nHvilke slags trykkogere findes der?\nOverordnet set er der to typer trykkogere: Elektriske trykkogere og komfur trykkogere.\nEn elektrisk trykkoger har automatisk kontrol over varmen og trykket. Dette gør at de kræver minimalt vedligeholdelse under hele madlavningsprocessen. Ofte vil der være et kontrolpanel, som er med til at gøre det ekstra nemt og næsten helt idiotsikkert. Mange elektriske trykkogere har nogle programmerede indstillinger, så du kan vælge varmeniveauet, langsom tilberedning og dampning.\nEn god komfur trykkoger vil være lavet af rustfrits stål med en tyk bund, som hjælper med at distribuere varmen ordenligt, så trykket og dampen bygger op. En komfur trykkoger bliver varmere og kan lave mere tryk end en elektrisk trykkoger. Dette betyder at du hurtigere kan tilberede mad, få bedre karamalisering og bruning. Problemet med en komfur trykkoger er, at varmen kommer eksternt fra, hvilket betyder at du manuelt skal justere og holde øje med varmen for, at holde det rigtige tryk niveau.\nHvilken type trykkoger skal jeg vælge?\nNår du endeligt skal vælge din trykkoger kommer der meget an på din nuværende situation og dine behov. Forneden har vi skrevet nogle årsager til hvorfor man netop skal vælge denne type trykkoger.\nDen elektriske trykkoger. Denne trykkoger passer godt til dig, som enten er lidt doven eller ikke har tiden til madlavning, men stadig gerne vil have god og sund mad. Den kræver nemlig minimal vedligeholdelse, så du let kan gå ind i stuen og se Netflix i lidt tid og derefter hente noget dejligt mad fra trykkogeren. Derudover er trykkogeren perfekt til dig, som har begrænset plads eller måske intet køkken fordi du bor på kollegie? Da den trykkogeren er elektronisk kræver det kun, at du har adgang til strøm for, at du kan lave lækkert mad resten af livet.\nKomfur trykkogeren. Denne trykkoger passer til personen, som gerne vil have lidt ekstra kontrol og har styr på køkkenet. Den kræver nemlig konstant vedligeholdelse for, at holde det rigtige varmeniveau, så man kan bygge trykket op i gryden. Hvis du er lidt af en mad entusiast og gerne vil lave de ultimative retter, så er denne perfekt til dig.\nHvilken type mad kan jeg lave i en trykkoger?\nMan kan stort set lave alle madretter i en trykkoger, men der er især en gruppe madretter hvor trykkogeren er det bedste valg. Nedenunder har vi listet forskellige idéer til din næste madlavning:\nHar du kylling i fryseren? Har du prøvet at komme hjem fra arbejde og så opdaget, at du glemte at sætte kyllingen til at tø? Det er noget vi alle har prøvet mindst en gang. Når du har en trykkoger er det ikke noget du skal bekymre dig om. På bare 20 minutter kan du have lavet en fuldstændig lækker kylingeret. Det eneste du skal gøre er, at putte kyllingen ned gryden og tilføje lidt væske. Hvis du tilføjer kyllinge fond det bliver lidt ekstra lækkert.\nDu kan også tilberede en hel frossen kylling i trykkogeren. Den kommer ikke til, at ligne en grilkylling efter den er færdig, men til gengæld smager den fænomenalt og har kun taget 45 minutter. Hvis du sætter udsendet til side og kun vurdere på smagen, så er dette det perfekte valg. Desuden er der ikke rigtig nogen, som vil lægge mærke til det eftersom, at du alligevel skærer køddet op i mindre dele.\nFantastisk fond på kun 30 minutter. Kylling, okse, grønstsag og alle andre typer fond kan laves med lethed i en trykkoger. I stedet for, at bruge to til tre timer på en god fond kan du lave fonden på blot 30 minutter med en trykkoger. Det eneste problem er, at du skal finde noget andet af lave i de to til tre timer.\nSuppe på kun 20 minutter. Trykkogeren kan mirakler når det gælder supper. Lav en lækker suppe på blot 20 minutter og brug resten af aftenen med dine nære eller slap af. Sæt dine yndlingsgrøntsager ind, lidt væske og dernæst krydderier. Wupti! Så har du den hurtigste og lækreste suppe nogensinde!\nHurtig braisering med møre resultater. Braisering er en af de bedste metoder til, at transformere sejt og tørt kød ind til mørt og saftigt kød. Derudover er det også godt til, at gøre hårde grøntsager som kartofler, gullerøder, squashes og andet til lækre saftige grøntsager. I stedet for at bruge tre til fire timer på, at braisere noget kød kan du få noget lækkert kød på blot 45 minutter fra start til slut.\nGuiden til den erfarne trykkoger\nVi er stadig i gang med, at skrive denne guide.\nDel gerne siden med venner og bekendte\nHvis du gerne vil sende os en besked, så skriv en mail på info@trykkogeren.dk\nVi tager i mod alle forslag til ændringer eller andet lignende


Se billederne: Hval tæt på at sluge kajak – Ekstra Bladet\nDanske kendte Lige nu Hov, Kirsten! Har vi ikke set den kage før? Europa League 33 min. siden LIVE: Bendtner med kniven for struben Sjællandmidt 23 min. siden TV: 'De tog røven på os' Samfund 19 min. siden Valentines, Halloween og Black Friday: Derfor æder vi de amerikanske traditioner råt Samfund 9 min. siden Ejer raser efter tyveri af luksusbil: Derfor skal du selv passe på Danske kendte Lige nu Hov, Kirsten! Har vi ikke set den kage før?\nOnsdag d. 22. aug. 2012 - kl. 16:49 0 0\nSe billederne: Hval tæt på at sluge kajak\nSurfere, sejlere og kajakroere blev overrasket i en havn i Californien. En pukkelhval dukkede op, formentlig på jagt efter mad\nEn amatørfotograf ville egentlig bare tage billeder af nogle fugle i en havn i Californien, USA.\nMen noget andet dukkede pludselig op.\nEn pukkelhval var formentlig blevet lidt småsulten.\nDet er en del af pukkelhvalens jagtteknik, at den simpelhen åbner munden og svømmer ind i en fiskestime.\nMere avanceret kan den også svømme under stimen og puste luft ud, som laver en slags barriere omkring fiskene, der samler sig på et lille sted. Lige til en passende måltid for en pukkelhval, der bliver 12-15 meter lang og vejer omkring 30 tons. Denne jagt-teknik regnes for noget af det mest sofistikerede i dyreverdenen. Læs mere om pukkelhvalen her.\nFotografen Bill Bouton fik nogle fantastiske billeder.\n- Jeg var bare heldig, siger han til NBC Today Show.\nDa hvalen dukkede op, sejlede både og kajakroere tættere på, for at få billeder. Det uanset, at der er i USA er love om, at man skal holde sig cirka 100 meter væk fra hvalerne. Ellers kan man idømmes en bøde på 50.000 dollar.\n- Der var en kvinde i en sort kjole på et surfbrædt som kom så tæt på hvalen som nogle få meter. Det var en ubetalelig oplevelse, siger Bill Bouton ifølge Daily Mail.\n1 af 3 Foto: AP/Bill Bouton\n2 af 3 Foto: AP/Bill Bouton\n3 af 3 Foto:AP/Bill Bouton


Et opgør med den ekstreme individualisme er den konservative bevægelses kardinalpunkt | Information\nChristian Holst Vigilius, formand for Konservative Studerende.\nMed konservatismens fremgang i Danmark opstår en unik mulighed for at skabe grundlæggende borgerlig forandring og sætte en ny retning for vores land. Nu er opgaven at fremlægge en klar, helstøbt vision for, hvor vi vil hen med samfundet; der er behov for en konservativ kulturændring med ideologisk udgangspunkt i kommunitarismen.\nKardinalpunktet for al konservativ politik skal være fællesskab. Vi skal have et opgør med det enorme individfokus, som præger vores moderne samfund, og i stedet fokusere på at skabe de bedst mulige rammer for de nære og mellemmenneskelige fællesskaber. Alt for mange mennesker i Danmark føler sig fremmedgjorte og fortabte som følge af den enormt individualistiske kultur, som kulturradikalismen har fremelsket de seneste mange årtier.\nUnges problemer er et produkt af tidsånden\nPå trods af en historisk høj levestandard, høj social mobilitet og lav arbejdsløshed, er der flere og flere unge i Danmark, der har det dårligt, føler sig ensomme, og som diagnosticeres med mentale og psykiske lidelser. Siden denne tendens ikke kan tilskrives socioøkonomiske faktorer, må årsagen snarere findes i kulturen og de samfundsnormer, som danske børn og unge påvirkes af.\nDer er med andre ord noget galt med tidsånden, og den livsfilosofi, som danske unge opfostres med. En livsfilosofi, hvis grundlæggende budskab er, at individet bør tilstræbe at blive så frigjort og uafhængigt af andre mennesker som muligt.\nDenne frigørelsesideologi tilsiger, at meningen med livet er at ’følge sit hjerte’ og igennem et livslangt selvrealiseringsprojekt at ’finde og og udfolde sig selv’ – og står familielivet eller andre forpligtende fællesskaber i vejen for dette, bør de nedprioriteres.\nDisse forholdsvis substansløse floskler er kulminationen af den ekstreme individualisering, som kulturradikalismen de seneste mange årtier er lykkedes med at implementere i vores samfund. Det er en skadelig og antikonservativ udvikling, som gør en masse unge mennesker fortvivlede og fortabte. Og siden ungdommen er den tydeligste indikator for, hvor vi er på vej hen som samfund, så det er bydende nødvendigt, at vi vender denne udvikling.\nVi mennesker bliver nemlig ikke lykkelige af at dyrke os selv og vores eget ego. Lykken er at finde i fællesskab med andre mennesker.\nSom Cecilia Zade Iseni skriver i sin kronik, er det selvfølgelig vigtigt, at vi opprioriterer psykiatrien til at hjælpe de unge, der har brug for det nu – men bedre psykiatri er blot symptombehandling. Der er behov for at fremme andre normer for, hvad det gode liv er. Vi skal ikke bilde unge ind, at lykken er at finde ved at dyrke selvet.\nIndividets mentale og åndelige velvære skal ikke afhænge af egen evne til at præstere og udfolde sit potentiale, det skal have sit udgangspunkt i forpligtende fællesskaber og det givne. Det er fællesskabet i den familie, man fødes ind i eller selv stifter, det er fællesskabet i det lokalsamfund, man vokser op i, det er det nationale fællesskab, fællesskabet i den lokale kirke, i den frivillige forening, man er engageret i, eller på uddannelsen eller arbejdspladsen.\nVi skal styrke disse fællesskaber fra politisk side, og første skridt på vejen er et opgør med den efterhånden alt for omfattende velfærdsstat.\nMindre stat, mere lokalsamfund og familie\nVelfærdsstaten har kvalt civilsamfundet. Når der i dag tales om, at lokalsamfundene er ved at uddø, skyldes det velfærdsstatens centralisering, men også det faktum, at velfærdsstaten har overtaget den sociale rolle, som fællesskabet i lokalsamfundene, familien og kirkerne tidligere havde. Hvor det tidligere var de små lokalsamfunds ansvar at hjælpe dem, der havde brug for hjælp, får de udsatte i dag et fast beløb ind på deres konto hver måned fra staten, og så kan de ellers sidde og kukkelure inde i deres lejligheder uden noget incitament til at gå ud og møde andre mennesker i deres nærområde.\nVelfærdsstaten gør individer økonomisk uafhængige – men faktisk er der en utroligt stor værdi i, at vi er afhængige af hinanden. For denne afhængighed betyder, at vi kommer hinanden ved, den forpligter os til at hjælpe hinanden og agere næstekærligt over for vores medmennesker. Medmenneskeligheden er så at sige blevet udliciteret til staten.\nDen høje skat bliver en slags moderne afladsbrev, fordi vi ’slipper’ for at tage os af mennesker i vores nærmiljø og i stedet lader det offentlige bureaukrati om det.\nEn forudsætning for en genoplivning af de små lokalsamfund er derfor et opgør med velfærdsstaten, en højere grad af decentralisering og en mindre skattebyrde, så folk har ressourcer og mulighed for at frigive tid til at engagere sig i de lokale fællesskaber.\nDerudover bør vi føre en proaktiv familiepolitik, for familien er det vigtigste nære fællesskab for ethvert menneske. Den politiske bundlinje skal være, at det ikke må være en økonomisk belastning at prioritere sit familieliv. Barslen bør udvides og omfatte bedsteforældre og andre tætte familiemedlemmer, og der skal indføres et skattefradrag for hjemmegående forældre. Jeg har for den sags skyld heller intet imod at bruge offentlige kroner på at hæve børnepengene.\nFamilien skal anerkendes som en vigtig samfundsinstitution ved at afskaffe arveafgiften, fordi det er prisværdigt at lægge penge til side til sine børn i stedet for at bruge dem på sig selv. Og så skal skatten sænkes helt generelt – ikke for at få økonomisk vækst, men for at give folk mere frihed og ressourcer til at prioritere familielivet og lokalsamfundet.\nDet nationale fællesskab skal styrkes med en samlende og opbyggelig kultur- og uddannelsespolitik – og så må kulturradikalisterne for min skyld gerne kalde det nationalromantisk. Vi er en del af et folk, som har en historie, der går flere tusinde år tilbage. Vi lever på ryggen af den historie, de overleverede traditioner og de kristne normer og værdier.\nVores identitet som danskere får sin betydning i kraft af den sammenhæng og det fællesskab, vi fødes ind i. Vi skal derfor ikke udvande den danske kultur; hvis alt er dansk, er intet dansk. Det er netop genkendeligheden, og den fælles måde vi opretholder traditioner, fejrer højtider og interagerer med hinanden på, der skaber sammenhængskraft og en følelse af at være en del af det danske fællesskab.\nDet danner den tillid, der gør, at vi kan stole på hinanden og institutionerne.\nDansk historie, sangskat, kristendom og traditioner skal gennemsyre vores samfundsinstitutioner og formidles på en måde, så det er lettilgængeligt for alle.\nI sommer oplevede mange danskere den nationale fællesskabsfølelse, da landsholdet deltog i EM. Dén følelse skal vi have meget mere af. Vi skal fejre at være danskere, blot fordi vi er det. Det skaber fællesskab og en følelse af at høre til – ikke på baggrund af individuelle præstationer, men på baggrund af det ophav og den arv, man enten er født ind i eller har taget til sig. Og det er der noget utroligt smukt ved.\nGrundlæggende ville Danmark blive et lykkeligere land, hvis vi i langt højere grad dyrkede fællesskabet. Vi har indrettet et samfund med en kultur, der drives af nogle paradigmer om økonomisk vækst, individuel succes og selvudfoldelse. Det er en omskiftelig og stressende tilværelse, vi tilbyder børn og unge, når fokus hele tiden er på at optimere, effektivisere og udvikle.\nFaktisk vil jeg gerne komme med en appel til, at vi afvikler en smule. Skruer tempoet ned. Giver plads til at trække vejret og leve lidt. For det er ikke selvrealisering på arbejdsmarkedet eller en vis procentuel stigning i BNP, der giver folk glæde og livskvalitet. Det er de nære fællesskaber og følelsen af at høre til.\nChristian Holst Vigilius er landsformand for Konservative Studerende og statskundskabsstuderende.\nEn ny konservativ guldalder\nDe Konservative fik det bedste kommunalvalg i 36 år. Partiet har medvind i de landspolitiske meningsmålinger og ses for første gang i årtier som en reel udfordrer til Venstres position som førende oppositionsparti. Hvis den næste statsminister bliver konservativ, hvordan skal en konservativt ledet forandring af Danmark så se ud? Det undersøger Information i denne kronikserie\n14. januar, 2022 - 01:21\nMåske vi skulle starte med at få sognene, kommunerne og amterne tilbage. Det fungerede vist meget godt, så vidt jeg husker.\nPoul Erik Pedersen, Erik Tvedt, Hans Houmøller, Bo Jensen, Niels Bent Johansen, Steffen Gliese og Kristian Alex Larsen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 06:53\nTænk at man på et tidspunkt kan se flere positive perspektiver i ungkonservativ politik end hos venstrefløjspartierne!\nSteen K Petersen, Niels Bent Johansen, Peter Beck-Lauritzen, Per Torbensen og Kristian Alex Larsen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 07:34\nVelkommen tilbage til det feudale samfund hvor alt afhænger af hvilken familie du er født ind i. Næste skridt bliver genindførelse af fattiggårdene hvor de udstødte kan stuves af vejen som skræmmebillede på hvor galt det kan gå hvis du ikke opfylder lokalsamfundets normer og kan klare dig selv.\nBrian Andersen, Steen K Petersen, Frederikke Nielsen, Anders Hejgaard, Estermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Steen Obel, Kurt Nielsen, Eva Schwanenflügel, Dorte Sørensen, Torben Skov, Inge Lehmann, Mette Johansson, Lise Lotte Rahbek og Ole Meyer anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 07:39\n@Jens V Crumlin\nForklar lige hvor du i indlægget kan se, at 'alt afhænger af hvilken familie du er født ind i?'\n14. januar, 2022 - 08:26\nVigilius sætter fokus på rigtig mange vigtige punkter. Individualismen gør os ensomme, syge, rodløse og bange. Men han tager fejl på to afgørende punkter: 1) Det er netop "socioøkonomiske" forhold, der nærer individualismen. Det er kapitalismen, der omdanner alt til varer inklusiv menneskene, som lige så stille opsplitter os til at være frit udskiftelige, lige gyldige komponenter, der henter vores værdi på markedet. Det paradoksale er, at Venstrefløjen og identitetstænkningen understøtter den udvikling. 2) Opløsningen kan ikke stoppes ovenfra. Folk kommer ikke til at føle fællesskab, blot fordi staten opmuntrer til det. Fællesskab vokser nedefra.\nBrian Andersen, Erik Tvedt, Lars Jørgensen, Hans T. Møller, Kurt Nielsen, Dorte Sørensen, Peter Beck-Lauritzen, Lise Lotte Rahbek, Ole Meyer, Jens Thaarup Nyberg og jens christian jacobsen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 09:56\nUPS - var det en smutter? - en konservativ statskundskabsstuderende, som vil stile mod "en mindre skattebyrde, så folk har ressourcer og mulighed for at frigive tid til at engagere sig i de lokale fællesskaber."\nDet er vist ikke lige det, som han kan læse i sine lærebøger. Jeg er enig i, at en mindre skattebyrde ville få mig til at arbejde mindre, men det er ikke lige det, som man ellers hører de blå og lyserøde partier fremføre som argument for skattelettelser.\nSteen K Petersen, Dorte Sørensen, Peter Beck-Lauritzen, Ole Meyer og Inger Pedersen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 10:04\njamen, det er jo almene humanistiske værdier - langtfra opfundet af konservative. Det understøtter mistanken om, at de borgerlige partier og politikere mangler et reelt projekt, som de kan kalde deres eget.\nSteen K Petersen, Hans Houmøller, Kurt Nielsen, Eva Schwanenflügel, Inge Lehmann, Ole Meyer, Mikael Benzon, Thomas Helbo Hansen og Carsten Munk anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 10:35\nSkribenten forveksler årsag og virkning, den ideologiske overbygning over de faktiske ejerskabs og produktionsforhold. Fremmedgørelsen og selvoptimering er et resultat af vores nytteværdi som produktions- og forbrugsenheder. Jovist har kulturradikalismen og frigørelsesbølgen efter 68 været medvirkende til opsplitning af gamle samfundsmønstre og familieformer. Men lykken er ikke en tilbagevenden til et rigidt Morten Korch-samfund. Endedestinationen er herregården, fattiggården og kirkegården - lig den sociale nedsmeltning og polarisering vi ser i det nuværende USA\nPoul Erik Pedersen, Jørgen Tryggestad, Steen K Petersen, Anders Hejgaard, Estermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Ole Meyer, Steen Obel, Troels Ken Pedersen, Thomas Frisendal, Stig Bøg, Eva Schwanenflügel, Dorte Sørensen, Torben Skov, Inge Lehmann, Peter Beck-Lauritzen, Steffen Gliese, Jens Thaarup Nyberg og Inger Pedersen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 11:14\nLugter det ikke af de identitære og Spenglers: Der Untergang des Abendlandes?\nCitat fra artiklen "Grundlæggende ville Danmark blive et lykkeligere land, hvis vi i langt højere grad dyrkede fællesskabet"\nVi skal i vores lille familie, kultur, ideologi passe på os selv her i undergangslandet mod resten. Konservativ er blevet lig med gammel vin på nye flasker (med mere eller mindre nye etiketter)\nMark Sedgwick, Key Thinkers of the Radical Right\nEva Schwanenflügel og Ole Meyer anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 11:42\nNej, det er IKKE kulturradikalismen, der står for ekstrem frigørelse, det er ultraliberalismen.\nJane Jensen, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Jørgen Mathiasen, Hans Houmøller, Ole Meyer, Steen Obel, Thomas Frisendal, Kurt Nielsen, Jens Thaarup Nyberg, Eva Schwanenflügel, Inger Pedersen og Niels Bent Johansen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 11:46\nKonservatives vigtigste opgave er at bringe Socialdemokratiet ud af den liberalistiske fejlslutning og tilbage til kompromisset mellem interesser, som jo er det, der er den oprindelige danske model, før nogen udvandede det med den såkaldte 'flexicurity'.\nInge Lehmann og Jens Thaarup Nyberg anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 12:47\nHvor det tidligere var de små lokalsamfunds ansvar at hjælpe dem, der havde brug for hjælp, får de udsatte i dag et fast beløb ind på deres konto hver måned fra staten, og så kan de ellers sidde og kukkelure inde i deres lejligheder uden noget incitament til at gå ud og møde andre mennesker i deres nærområde.\nHvad er det for lokal-hjælp, der "tidligere" fungerede? Taler den unge konservative om fattiggårdene med arbejdspligt, taler han om de enlige mødre som fik et rungende NEJ og en udskamning på kommunekonteret, fordi de stedlige rigmænd ikke ville tillade umoralske udbetalinger til horeunger - eller hvad er det lige for et velfungerende lokalsamfund som tog sig så pænt af\nsine hjælpsøgende medborgere?\nHerre Jemini for en omgang romantisering af fortidens hattedamer og moralstyring.\nDer er i øvrigt ingen udsatte, (hvem det end er) som får lov at sidde og kukkelure. Det hedder "aktiv beskæftigelsespolitik" i dag og der er intet kukkelure indføjet i den plan. Personerne skal til gengæld passe på ikke at stikke snuden for langt ind i aktivitet, for så er der flux nogen som får ondt i røven over, at de jo sagtens kunne arbejde for et par skillinger.\nJane Jensen, uffe hellum, Brian Andersen, Poul Erik Pedersen, Bjørn Pedersen, Jørgen Tryggestad, Steen K Petersen, Jørgen Mathiasen, Estermarie Mandelquist, Mikael Velschow-Rasmussen, Martin Rønnow Klarlund, Hans Houmøller, Lillian Larsen, Ole Meyer, Steen Obel, Troels Ken Pedersen, Kurt Nielsen, Ebbe Overbye, Eva Schwanenflügel, Ruth Sørensen, Dorte Sørensen, Carsten Munk, Christian Mondrup, Inger Pedersen, Mikael Benzon, Torben Skov og Inge Lehmann anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 13:56\nFørste skridt i den retning må være at sætte kontanthjælpsmodtagere fri fra absurde administrative byrder.\nFri til at være frivillige i lokalsamfundet som fodboldtrænere eller i den lokale genbrugsforretning. Eller måske at tjene lidt penge som ufaglært cykelsmed eller håndværker, eller sælge eget kunsthåndværk nogle få timer om ugen.\nSamtidig med at de søger arbejde.\nDet vil da hjælpe lokalsamfundene.\nUnderstøttelse uden modkrav. Borgerløn.\n14. januar, 2022 - 15:18\nDiagnosen er helt forkert.\nDet er neoliberalistisk ideologi, der har smadret det gryende fællesskab og undermineret den solidaritet, venstrefløjen møjsommeligt opbyggede.\nTalemåder som "det skal kunne betale sig at arbejde", "du er din egen lykkes smed" og "trickle-down effekten" er importeret direkte fra USA, liberalismens højborg.\nDesuden har de Konservative ikke bestilt andet end at understøtte Anders Fogh Rasmussens projekt om Minimalstaten, og beskære de offentlige ydelser, så vi nu har flere fattige i landet end nogensinde før siden 1930'erne.\nJane Jensen, uffe hellum, Jan Damskier, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Bjørn Pedersen, Jørgen Tryggestad, John S. Hansen, Mikael Benzon, Anders Hüttel, Steen K Petersen, Jørgen Mathiasen, Estermarie Mandelquist, Martin Rønnow Klarlund, Hans Houmøller, Inger Pedersen, Steffen Gliese, Lillian Larsen, Ole Meyer, Steen Obel, Troels Ken Pedersen, Kurt Nielsen, Carsten Munk, Lise Lotte Rahbek og Claus Bødtcher-Hansen anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 16:06\nJeg syntes faktisk, man skal gå den modsatte vej.\nSkab din egen tilværelse indenfor samfundets rammer. Sørg for at det fungerer på dine helt egne vilkår. Og gør dig i øvrigt totalt uafhængig af samfundet men uden ar forkaste det.\nDet har vi faktisk gjort gennem er årrække - egne huse og alt andet moderne med absolut ingen gæld. Men derfor kan man sagtens samtidig føle ansvar overfor det samfund, der har skabt infrastrukturen.\n14. januar, 2022 - 17:27\nJa, Gert Romme, det er den liberale amerikanske livsform du hylder. Vi kunne ikke være mere uenige.\nMikael Benzon anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 17:55\nJeg måtte også lige vende skråen, da jeg læste dette her: "Alt for mange mennesker i Danmark føler sig fremmedgjorte og fortabte som følge af den enormt individualistiske kultur, som kulturradikalismen har fremelsket de seneste mange årtier."\nJeg var ung i 68, og jeg har været glad for at gennemleve de nye måder at være sammen på. For det er netop det - forskellen på individualisme og kollektivisme. Så min glæde var på vores vegne, og dermed også mine, som en del af os.\nHvor kommer den fortælling fra, at kulturradikalisme er en individualistisk tilgang til tingene?\nInge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Steen K Petersen, Lars Jørgensen, Lillian Larsen, Hans Houmøller, Steffen Gliese, Ole Meyer, Steen Obel, Troels Ken Pedersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 17:58\nBeskær kontanthjælp og dagpenge endnu endnu mere, og henvis de arbejdsløse til at tigge hos naboen? Det er enten meget naivt eller meget kynisk.\nJane Jensen, uffe hellum, Inge Lehmann, Steen K Petersen, Lars Jørgensen, Lillian Larsen, Hans Houmøller, Inger Pedersen, Steffen Gliese, Troels Ken Pedersen, Eva Schwanenflügel og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n14. januar, 2022 - 18:09\nLæg dertil struktur/kommunal reformen der lukkede alle de små samfund og som blev båret igennem af bl.a. konservative stemmer.\nJan Damskier, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Anders Hüttel, Steen K Petersen, Estermarie Mandelquist, Lillian Larsen, Hans Houmøller, Inger Pedersen, Steffen Gliese, Ole Meyer, Steen Obel, Troels Ken Pedersen, Lise Lotte Rahbek og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n15. januar, 2022 - 00:15\n“det sku’ vær’ så godt – og så blev det faktisk skidt” Sangen om Larsen er måske mere aktuel end nogensinde. 30-40 % unge er ”ulykkelige” i nogen mening af ordet: den Danske befolkning har akut behov for kraftigt udbygning af hjælp til psykisk syge – som de fleste bliver under deres livstid, ifølge ”avisen”. Det er overraskende glædelig at det er en ung konservativ som stiller spørgsmål ved kultur/samfundsudvikling i Danmark: Samfundsdebatten handler næsten 100% om at få mere af det samme. Siden kan der være forskellige opfattelser af hvad ”det gode samfund” burde være – men indsigten i at det ikke er det vi har – det er første skridt på vejen til forandring. Selv tror jeg at den ”extreme individualisering” er et produkt af den grundlæggende extreme ufrihed alt liv er underkastet i det extremt institutionaliserede samfunds nødvendige strikte og rigide regelværk. Svingrummet findes ikke i det små, i hverdagens ufrihed. Individualisering kan kun ske i det extreme.\nMads Iversen Rasztar\n15. januar, 2022 - 04:40\nSkribenten skriver: "(...) får de udsatte i dag et fast beløb ind på deres konto hver måned fra staten, og så kan de ellers sidde og kukkelure inde i deres lejligheder uden noget incitament til at gå ud og møde andre mennesker i deres nærområde."\n"(...) og en mindre skattebyrde, så folk har ressourcer og mulighed for at frigive tid til at engagere sig i de lokale fællesskaber."\nSå for nogle mennesker (de der betaler meget skat) betyder penge, at de kan engagere sig i lokalsamfundet, mens andre mennesker (de der arbejder for lidt) får nok i sig selv?\nNikolaj Lykke Nielsen, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Carsten Munk, Steen K Petersen, Steffen Gliese, Eva Schwanenflügel og Inger Pedersen anbefalede denne kommentar\n15. januar, 2022 - 10:53\n@ Mads Iversen Rasztar\nDet er ligesom den meget mystiske analyse, der forudser at de, der tjener mest vil arbejde mere, hvis man sænker deres skattebetaling, mens de der er arbejdsløse vil 'tage et arbejde' (der altså stadig kræver, at en arbejdsgiver ansætter dem) såfremt man sænker deres ydelser.\nDet må I sidste ende handle om, at de velhavende anses for bedre og mere arbejdsomme mennesker, end folk der af den ene eller anden årsag er røget ud af arbejdsmarkedet, ikke..?\nEller også handler det i bund og grund om at give mere til dem, der ligner én selv, og tage det fra dem man foragter, fordi de er fattige og udsatte.\nDet andet er bare en dårlig undskyldning, der virker smaddergodt i et land, hvor folk som flest er præget af årtiers harperi om 'dovne ledige' og 'udlændinge der nasser på samfundet'.\nJane Jensen, Brian Andersen, Ole Meyer, Inger Pedersen, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Carsten Munk, Mads Iversen Rasztar, Lise Lotte Rahbek, Steen K Petersen, jens christian jacobsen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n15. januar, 2022 - 12:59\nDer er meget, der ikke er på plads i kronikken, men som som strømpil er retningen både relevant og nødvendig.\nI stedet for kirke, konge og kernefamilie som basis for fællesskaber, der understøtter og indrettes efter lønarbejdet, kunne man vælge en anden vej. Den engelske sociolog Anthony Giddens kaldet det for den 3. vej. Andre igen kalder det for øko-lokalisering. Og endnu andre hæfter sig ved organisationsformen og kalder det for lokalråds-aktivisme. Hensigten er at slå flere fluer med et smæk: Leve ressourcebevidst, arbejde mere meningsgfuldt og genoplive lokale fællesskaber mv. Det vil gøre en grøn omstilling mere effektiv, men overflødiggør ikke nationale initiativer. Tværtimod. En bevidst øko-lokalisering vil aktivere befolkningen. Demokratisk og miljøbevidst.\nØko-lokalisering er først og fremmest en proces, der satser på mindre afhængighed af globaliseringen. Ressourcer skal fremskaffes og bruges tættere på brugsstedet. Opgaver i lokalsamfundet varetages af professionelle og af folk der lønarbejder på deltid. Staten har omregningsfaktorer, så lokalsamfundene betaler mindre lønskat og får flere økonomiske ressourcer til opgavevaretagelsen.\nSådanne lokaliserede, sammenhængende systemer vil gøre en grøn omstilling mere effektiv, og lokaliserede valg er mere overskuelige. Man ser tydeligere effekten af fælles beslutninger og handlinger. Samtidig trænes alle i genbrug og reparation.\nOg det er ikke en gentagelse af 70ernes decentrale, privatiserede og selvvalgte fællesskaber (’kollektiver’).\nHvor store enhederne skal være kan diskuteres, men som udgangspunkt kommunerne som før kommunesammenlægningen i 2009. Så kan der skabes landspolitisk basis for rammesætning af en national øko-lokalisering. Omstillingen skal ske etapevis, men udfra en klar national plan, hvor lokalområderne varetager dele af omsorgs- og socialarbejde: Børnepasning, folkeskole og ældrepleje, genoptræning og samvær - det kan de faktisk allerede idag. Eller hvis kompetencerne findes så produktionsopgaver. Deltagelse er ikke en frivillig ting. Alle der kan deltage, skal deltage. Her ihukommende Løkkes nye ide om en 'social værnepligt' eller hvad han kalder det.\nDet skal gøres lettere at se forbindelserne fra Individuelle, økologiske og sociale valg til det overordnede økonomiske system. Vi har brug for, som nogle kalder det, øko-læsefærdigheder (eco-literacy): folk skal kunne dekonstruere de myter, der ligger til grund for globale vækstøkonomier og blotlægge globaliseringhegemoniet.\nDet betyder ikke globaliseringsmodstand, men globaliseringsskepsis. For de nationale økonomier betyder det en nedgang i resourceforbrug, men vækst i omtanke og fællesskaber.\nDet kan lade sig gøre. Kun fint hvis man kan få Konservative med på den tanke.\nMajken Munch og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n15. januar, 2022 - 17:20\nJeg kommer da ud når jeg handler ind.\nJeg står altid alene ved busstoppestedet, for de rigtige kører bil på Ærø.\nSå møder jeg tre gange ugenligt på øens "fattiggård".\nMine striber på hånden har altid sagt at det ikke går.\nNæste uge skal have taget en vævsprøve pga. et modermærke.\nJeg kender ikke tilstanden på min ryg og den tjekkede lægen heller ikke. Der er nok lagt i ovnen til "fremtiden".\nDet som fylder suverænt mest er .... gæt 5 gange ... økonomien. Det er dér jeg lige var ved at knække sig jeg vendte det overfor et menneske.\nSelvfølgelig forbander jeg konservatismen for alt negativt som er hændt for DK.\nJeg tror hele tiden at vi har nået bunden. Men den er åbenbart kilometer dyb.\nDe har brugt utallige menneskealdre på at smadre det meste.\nPoul Erik Pedersen, Bjørn Pedersen, Torben Skov, Steen K Petersen, Mikael Benzon og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n15. januar, 2022 - 17:49\n"Da Svendborgs byråd i december 1872 kunne præsentere den nye fattiggård, som var blevet opført uden for byen på markedspladsen efter tegninger af arkitekt Jens Juel Eckersberg, vidste borgerne næppe, at dette bygningskompleks var en af de mest moderne sociale institutioner i datidens Danmark. Men borgerskabet havde fået et kedeligt socialt problem bragt uden for bykernen.\nMens byggeriet på de tre fløje var i gang, fremsatte Eckersberg forslag om, at der som en fjerde fløj opførtes et kapel med tilliggende lighus, så der kunne holdes gudstjenester på stedet. Der var nemlig tit klager over, at lemmerne tiggede i forbindelse med søndagens kirkegang nede i byen. Dette forslag vakte en hidsig debat på tre møder i træk i byrådet, DER I PARENTES BEMÆRKET BESTOD AF 11 KONSERVATIVE (min fremhævelse) og en kongevalgt borgmester, der næppe afveg meget i politisk henseende fra de øvrige. Nogle byrådsmedlemmer fandt det for dyrt, aldeles overflødigt - ja, ”måske endda skadeligt”. Omsider blev dog denne ekstra udgift på 350 rigsdaler vedtaget med 7 stemmer mod 5.\nUnder byrådsdebatten blev det foreslået at kalde den nye institution ”forsørgelsesanstalt” i stedet for det belastende udtryk ”fattiggård”. Men flertallet holdt på det navn, som tydeligt sagde, hvad meningen var: ”Fattig- og Arbejdsanstalt”.\nVi er snart tilbage.\nInger Pedersen, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Bjørn Pedersen, Torben Skov, Steen K Petersen og Jørgen Tryggestad anbefalede denne kommentar\n16. januar, 2022 - 13:50\n"Vi mennesker bliver nemlig ikke lykkelige af at dyrke os selv og vores eget ego. Lykken er at finde i fællesskab med andre mennesker"\nKorrekt. Og dit parti har været med til at dyrke ideen om at fattigdom netop er et individualistisk problem, et spørgsmål om "svag karakter", mistænkeliggørelse af bunden af det nuværende danske samfund alene på baggrund af deres indkomstniveau og nationale herkomst. Når det "fællesskab" du taler om, kun skal og må gøre tilværelsen bedre for fællesskabets udvalgte dele af samfundet og ikke de såkaldte "parallelsamfunds-danskere", hvis fællesskab er det så du egentlig fremmer? Hvis fælles-skab er det egentlig du ønsker at forbedre? Hvis samfund er det man finder sammen om?\nDenne kritik er ikke "kulturradikal". Det er en kritik af at du romantiserer et fællesskab, på samme tid som dit parti ser ned på og ikke bare har lovliggjort, men gjort det obligatorisk at man diskriminerer mod samfundets fattigste (uanset hvorfor de så er fattige, for det betyder jo ikke noget..) og enhver der er så uheldig at komme fra eller have to forældre der kommer fra et ikke-vestligt, ikke-EU land.\nTag du bare "et opgør med den ekstreme individualisme". Men måske skulle du gøre det ved at tage et opgør med ideen om at nogle individer skal have en højere, eller lavere, "rang" og rettigheder i fællesskabet end andre. Dét er ikke et fællesskab. Det er flere fællesskaber, der holder de mindre, svagere fællesskaber nede. Det er netop hvad kommunitarisme IKKE går ud på.\nJane Jensen, Ole Meyer, Inger Pedersen, Lillian Larsen, Steffen Gliese, Nikolaj Lykke Nielsen, Inge Lehmann, Poul Erik Pedersen, Mikael Benzon, Lise Lotte Rahbek og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar


DS-formand: Jeg bliver trist – eller forbandet - Minbaad.dk\nDorte O. Jensen på KDYs Farr 40. Foto: Troels Lykke\nDS-formand: Jeg bliver trist – eller forbandet\nBegrebet ’Den Brune Bunker’ giver associationer til en svunden tids uhyggelige politiske regime, skriver Hans Natorp skarpt i en blog efter hård retorik på baadmagasinet.dk.\nAf Troels Lykke | 14-10-2011 14:52\nHans Natorp, formand for Dansk Sejlunion skriver bl.a. på sejlsport.dk:\nJeg tager næsten altid en runde på Dansk Sejlunions sekretariat, når jeg kommer forbi. Kontoret er faktisk en cirkel, så det er bare at gå lige ud – så kommer jeg tilbage hvor jeg startede og har jeg været forbi og hilse på alle.\n10-11 medarbejdere har deres daglige virke i sekretariatet i Dansk Sejlunion – hertil kommer mange breddekonsulenter og trænere, som arbejder fra deres lokationer rundt omkring i landet.\nNogle gange er de også på kontoret i Idrættens Hus – sammen med frivillige sejlere i de forskellige udvalg og arbejdsgrupper, som er med til at drive dansk sejlsport. Så er der gang i den – der er næsten altid aktivitet på kontoret.\nDet er mere end et 8-16 job, at arbejde for Dansk Sejlunion. Og det er mere end en venstrehåndsopgave at være frivillig for dansk sejlsport – det gælder i klubberne og det gælder i Sejlunionen.\nJeg kan også sige det således: Jeg har ikke mødt nogen – hverken frivillige eller ansatte i dansk sejlsport, som ikke har deres sjæl med i indsatsen. Jeg møder hele tiden mennesker med én altoverskyggende passion: Sejlsport!\nNår vi lægger passion i vores arbejde og i vores frivillige indsats – ja, så føler vi noget for det, og vi er ikke altid enige med hinanden. Men jeg har endnu ikke mødt nogen, som ikke helt overordnet vil det bedste for sejlsporten. Jeg har ikke mødt nogen, som bare ønsker at stikke en kæp i hjulet – eller sænke båden, for nu at blive i vores idrætsdisciplin…\nNej – jeg ikke så tossegod, at jeg ikke kan se modsætningerne mellem en toptunet sejler-atlet og en toptunet tur-sejler – så kan det pludseligt være svært at se det fælles mål.\nMen allerøverst på begges ønskeseddel står med garanti ’det bedste for sejlsporten’ – og det er altså det samme vand, de samme havne, det samme sømandskab, den samme fight med elementerne, den samme kommunikation med politikere og myndigheder, den samme økonomi – de samme interesser, som vi i bund og grund har til fælles, uanset hvor henne vi lige er i vores sejlerliv.\nDet skriver Lassen om på baadmagasinet.dk om 'Den Brune Bunker': her\nOg så bliver jeg trist – eller forbandet – når jeg på min vej gennem Dansk Sejlunion og Idrættens Hus kommer i tanke om alle de gange, der bare uden videre bliver sat lighedstegn mellem ’Dansk Sejlunion’ og ’Den Brune Bunker’.\nI bedste fald er det tankeløst - i værste fald er det intimiderende – under alle omstændigheder er det respektløst konsekvent at anvende metaforen ’Den Brune Bunker’ om ’Dansk Sejlunion’.\nDet er respektløst, fordi 60.000 sejleres fællesskab i Dansk Sejlunion bliver sat i bås, når fællesskabet beskrives med metaforen ’ Den Brune Bunker’.\nBegrebet ’Den Brune Bunker’ giver associationer til en svunden tids uhyggelige politiske regime, det giver associationer til noget, der ikke kan eller skal flyttes, det giver associationer til noget, som er utilgængeligt og fjendtligt.\nHvorfor skulle frivillige eller ansatte have lyst til at lægge en passioneret indsats i noget, der nedladende bliver kaldt ’Den Brune Bunker’?\nNår man konsekvent omtaler Dansk Sejlunion som ’Den Brune Bunker’, er næste ’sandhed’, at alle frivillige og ansatte tænker, som man ville gøre i en brun bunker!\nIgen – jeg kender ikke nogen, der fortjener den sammenligning.\nTænk også på, at mange sejlere aldrig har været forbi Dansk Sejlunions sekretariat – langt de fleste sejleres billede af Dansk Sejlunion bliver skabt af aktiviteter og tilbud, som er forankret i det nære miljø i klubben og det lokale netværk på havnen.\nI det perspektiv er det heller ikke hensigtsmæssigt, at Dansk Sejlunion i tale og debat uden yderligere omtanke visualiseres som ’Den Brune Bunker’.\nSå derfor – kære sejlsportsdebattør – drop retorikken. Kig ud over horisonten og få øje på, at alle frivillige og ansatte i dansk sejlsport vil det samme – det bedste for sejlsporten! Og lad os holde fast i den kritiske og konstruktive debat!\nHans Natorp lige efter han blev valgt til formand. Foto: Troels Lykke\nDS kommunikation med skarpt fokus\nNatorps blog: Den frie adgang til at sejle


Kompromisløs praktisk: LIQUI MOLY\nMed LIQUI MOLY Hybrid Additive forbliver brændstoffet i hybridkøretøjer friskt\nEt specielt additiv til hybridkøretøjer: LIQUI MOLY Hybrid Additive\nMuligheden for at kunne være mobil, både med elmotoren og forbrændingsmotoren, er en praktisk mulighed for mange. Det betyder dog også, at benzinmotoren ofte kører i kold tilstand, og at den også starter og stopper ofte. Desuden skal man ikke længere tanke op så ofte, så benzinen bliver længere i tanken og ældes.\nNetop disse uskønne "bivirkninger" kan Hybrid Additive forhindre: Det stabiliserer brændstoffet og beskytter mod oxidering eller ældning. Harpiksdannelse i brændstofsystemet fjernes ved hjælp af rengøringsmolekyler. Derved giver hybridadditivet optimal korrosionsbeskyttelse og holder systemet rent. Åbn tankdækslet, tilsæt frisk benzin, færdig. En dåse rækker til op til 75 liter.\nAfslappet kørsel i el-tilstand og optimal ydeevne, når der er behov for det. Kort sagt:\nHybrid Additive stabiliserer brændstoffet, renser systemet og reducerer brændstofforbruget.\nAl Tips & Temaer


Produktionsselskab får udviklingschef\nFoto: Freja Frenstrup Tørner Hansen\nAf Birgit Waltenburg, 27. maj 2020\nProduktionsselskabet Pipeline Production har ansat Roald Bergmann i en nyoprettet stilling som udviklingschef, hvor han bl.a. skal arbejde med udvikling af fiktionsserier.\nRoald Bergmann har senest været udviklingschef hos Pineapple Entertainment og har udviklet en række programmer herunder "Mormor på mandejagt", "Sektlederens hemmeligheder" og "Vrede piger" til DR.\n"Roald Bergmann har den helt rigtige profil for os. Han er en af de stærkeste kreative kræfter inden for udvikling. Han er nyskabende, tør flytte grænser for, hvad mediet kan, og er ikke bange for at udfordre sig selv – og pille ved de traditionelle greb," udtaler Troels Uhrbrand Rasmussen, programchef hos Pipeline Production, i meddelelsen.\nHos sin nye arbejdsgiver skal Roald Bergmann bl.a. arbejde med udvikling af fiktionsserier.\nPipeline Production så dagens lys i 2016 og var resultatet af en fusion mellem Sand TV og Immergut.


Ekspert: Vi skal væk fra opfattelsen af, at gode forældre har glade børn | Femina\nEkspert: Vi skal væk fra opfattelsen af, at gode forældre har glade børn\nBørn er ikke altid glade, og det er ikke de voksnes skyld, siger børne- og forældrerådgiver Sofie Münster. Hun mener, at børn og forældre kan knytte et stærkere bånd, hvis der også er plads til uoverensstemmelser i relationen.\n– Du behøver ikke gøre dit barn glad igen, når det er ked af det.\nSådan siger børne- og forældrerådgiver Sofie Münster.\nFaktisk så er det sundt for barnet og forældrene, hvis man i stedet for at gøre alt for at gøre sit barn glad igen, møder barnet i dets følelser.\nPå den måde kan man også knytte endnu tættere bånd mellem hinanden.\nSofie Münster, der selv er mor til tre piger, har i mere end 10 år specialiseret sig i arbejdet med børn og forældre. Hun er stifter af virksomheden Nordic Parenting og fast børne- og forældrerådgiver i Go' morgen Danmark.\nI hendes nye bog ”Den bedste start på livet” skriver hun netop om, hvordan man knytter stærke bånd til sit barn gennem tilknytningsbaseret opdragelse.\nEn opdragelsesmetode, der ikke er skrevet om i Danmark førhen.\nOpdrage uden at skabe afstand\nSofie Münster fortæller, at opdragelsesmetoden handler om, at man kan opdrage på en måde, hvor man stadigvæk tager vare på relationen.\n– Det handler om, at børn og forældre skal komme tættere på hinanden, også selvom der er konflikter eller situationer, som man normalt vil afkode med noget, der skaber afstand, siger hun.\n– Vi ved fra forskning, at tilknytningen absolut er et af de parametre, der er vigtigst for, at et barn udvikler sig.\nDin søn kan godt gå i kjole og din datter bygge en ridderborg. Cecilie har 10 bud på en type opdragelse, som tiden kalder på\nFor at tilknytningen mellem forældre og børn kan blive stærk, handler det helt grundlæggende om, ifølge Sofie Münster, at begge parter kan få lov til at være sig selv.\nForældrene skal ikke gå ind i en bestemt rolle, når der skal opdrages, og barnet skal have lov til at græde og have en dårlig dag.\n– Det er ikke en fejltilstand, at det ikke altid føles hyggelig og rart, når vi er sammen. Børn er ikke altid glade, og det er ikke de voksnes skyld. Det er heller ikke altid forælderens opgave at gøre dem glade igen, men derimod være der for dem, når de ikke er det, siger Sofie Münster.\nEn lettelse for forældrene\nSofie Münster har beskæftiget sig med børn og forældres relationer i mange år, og hun har skrevet flere hundrede artikler om det på sin hjemmeside Nordic Parenting, der gang havde op til op til 400.000 læsere om måneden.\nMen en dag trak hun stikket, da hun gerne vil arbejde mere med, hvordan man helt grundlæggende kan skabe en god relation mellem børn og forældre.\nSofie Münster er selv mor til tre piger. Hun har i mange år specialiseret sig i arbejdet med børn og forældre. Hun er stifter af virksomheden Nordic Parenting og fast børne- og forældrerådgiver i Go' morgen Danmark.\n– Jeg fik lidt for meget signaleret til folk, at der i opdragelsen findes et ”quick fix”. Forældrene skal bare lige gøre det her, og så er der styr på det. Det føltes forkert for mig, siger hun.\n– Jeg begyndte at kigge mere på, hvordan der i relationen mellem børn og forældre de første leveår indlejrer sig nogle bestemte måder at være sammen med andre på. Når vi forstår dem, så er det meget nemmere at indgå i nære relationer resten af livet.\nFor det er ikke kun hurtige løsninger, der skal fikse samværet mellem børn og forældre.\n– Det handler i stedet om at vise, hvad der fundamentalt set skal til, for at man kommer tæt på hinanden. At give forældrene et andet syn på samværet, som måske kan gøre, at forældrene bliver mindre stressede. Tilgangen er i virkeligheden en lettelse for dem, siger hun.\nHer nævner Sofie Münster, at det er vigtigt at give barnet tid og være der for barnet. Men det behøver ikke altid at være liv og glade dage, når man er sammen.\n– Det er en idealtilstand, som jeg gerne vil gøre op med. Ro og harmoni er ikke idealet, det er derimod at vise, at man tør vise hinanden, hvem vi er. Relationer er usunde, hvis de ikke kan rumme brydninger.\n”Gode forældre har glade børn”\nSofie Münster fortæller også om, at den gængse opfattelse i samfundet er, at gode forældre har glade børn. En opfattelse vi skal væk fra.\n– Selv glade børn er ikke glade hele tiden. Ligesom voksne heller ikke er det. Vi har glemt, at det er en naturlig del af livet at være ked af det, skuffet, vred eller fortvivlet, siger hun.\nOver de seneste år, mener Sofie Münster, at der er har udviklet sig et lidt underligt forhold til børns gråd.\nOpfattelsen er, at når børn græder, så er det, fordi forældrene gør noget forkert eller ikke har styr på barnet.\nForældrene skal derimod lære at rumme gråden og lære barnet, at det ikke er alene med de svære følelser.\n– Så får barnet et erfaringsgrundlag til, når det bliver større og står ude i skolegården og oplever ting, der er endnu sværere. Det er ikke de voksnes opgave at lave om på, hvordan børn har det. Vi skal i stedet møde dem i den måde, de har det på.\nMen hvad skal man så gøre, når ens barn græder, og det eneste man kan tænke på er at stoppe gråden og forsøge at gøre det glad igen?\nFor det første handler det om, at man skal være opmærksom på sin egen reaktion på gråden.\n– Bliver du som forælder ubekvem? Stresser det dig, eller føler du dig forkert, fordi dit barn græder? De voksne skal ikke kun være bevidste om deres barns reaktion, men også deres egen reaktion, siger Sofie Münster.\nMan kan være opmærksom på følelser, der kan få en til at reagere på måder, man ville ønske, man lader være med. Og også sætte ord på de følelser overfor sine børn.\n– Jeg ved godt, at det kan virke mærkeligt at involvere små børn i voksnes behov, men vi kan ende med at udviske os selv eller blive børnenes tjenere, siger Sofie Münster.\nDen anden del af det handler om, at man skal sætte ord på barnets følelser og ikke være afvisende over for, at barnet er ked af det.\nHer nævner Sofie Münster, at i stedet for at sige: ”Der er ikke noget at være ked af” kan sige ”Du virker ked af det.”\nEller i stedet for: ”Hvis du ikke opfører dig ordenligt, kommer du ikke med en anden gang”, kan du sige: ”Lad os lige stoppe op og finde ud af, hvad der går dig på lige nu.”\n– Et lille barn ved ikke, hvordan det har det. Barnet mærker bare en hel masse. Hvis vi kan sætte ord på følelserne, kan man også knytte et tættere følelsesmæssigt bånd, siger Sofie Münster.


Nein danke – vax_tvang | Slagsiden.dk\nv/ Mads Bech Madsen\n• Slagsiden.dk •\n• Corona – Norddjurs – hele landet •\n← Valgplakater …\nNej Tak ! →\nNein danke – vax_tvang\nUdgivet den 21. november 2021 af Mads\nDanke nein … eller noed ..\nØstrig indfører pr. 1. febr. / 22 krav om vaccine.\n( jeg er ikke lige klar over om kravet gælder alle aldersgrupper ).\nJeg kan dårligt forestille mig en en mere uklog måde for en stat, at håndtere en pandemi med en sygdom/virus … som for de fleste ikke er farlig ( livstruende ) – omend for nogle er super-ubehagelig.\nJeg kan heller ikke forestille mig at det er en vej andre lande, og slet ikke Danmark, vil vælge at gå ned ad.\nJeg anderkender til fulde den omtrent “gordiske knude” regering og sundhedsmyndigheder står overfor, når man må konstatere at man faktisk har løsningen / vaccinen; men alligevel må se at total fagligt ufunderet nonsens forhindrer at løsningen kan effektueres.\nDen gordiske knude blev som bekendt klaret i et øksehug; men et statsligt splittende øksehug er bare ikke vejen, hvis vi skal bevare vores folkeligt baserede demokrati. Der er kun en vej; at løsne knuden, udfra at alt som er bundet sammen kan bindes op igen.\nOplysning, dialog og fuld adgang til information er den eneste vej. Og her gælder det for myndigheder om, hele tiden og hele vejen, at gå den ekstra mil ift. dialog, information, på en ærlig og oprigtig måde som i: ” Dette ved vi nu – og derfor gør vi sådan”.\nHvis myndigheder fastholder sin befolkning i et “need to know basis -greb” – taber de kampen.\nDet kan derfor undre mig lidt, at man ikke, fra regering/sundhedsmyndigheders side, er langt mere offensiv ift. at stille op én gang om ugen til spørgsmål og opdateret information.\n3 timer afsat til information – langhåret dokumentation – og alle slags spørgsmål … come whatever may.\nDet er rigtig, at det meste information kan hentes på nettet – men det er en videns-opsamling som i praksis, udover at være krævende at finde frem til, er både fragmentarisk og ofte svært fordøjelig.\nEn samlet tilbagevendende ugentlig 3 timers briefing + spørgsmål, hvor der simpelthen “samles op”, vil være et stærkt bolværk mod vandrehistorier og kynisk fabrikeret konspiration.\nDet er muligt, at jeg vil være den eneste seer / lytter, men alle vil vide, at en stående, leverende og dialogbaseret vidensbank er til rådighed – ugentligt – og forhåbentligt kan udgøre et nødvendigt bolværk mod det info-crap man har støvet op i løbet af ugen.\nBare det at vide, at noget af det nonsens som verserer som u-imodsagte “sandheder” kan blive udsat for en ugentlig granskning vil være en formidabel buffer ift. vandrehistorierne.\nDe eneste som kan være modstander af en ugentlig 3 timers briefing – er dem som kynisk spreder misinformation ….\nVi skal ikke have et statsligt påbud om vaccine. Det vil splintre samfundet og troen på et frit åndende demokrati i stumper og stykker.\nIngen individer skal imod deres vilje tvinges til at få sprøjtet noget som helst ind i kroppen.\nBasta Bum !\nDen vej vi går i fællesskab er ikke: “de eniges vej” – men: “dialogens og forståelsens vej”.\n( hvem ejer ) ..vores frie demokratiske dialog … samtale ..\n5 min …\nNej Tak !\nSamfund – Global\nSkole og samfund\nReolen Vælg måned januar 2022 (1) december 2021 (2) november 2021 (3) oktober 2021 (2) september 2021 (1) august 2021 (6) juli 2021 (1) juni 2021 (2) maj 2021 (4) april 2021 (5) marts 2021 (5) februar 2021 (3) januar 2021 (4) november 2020 (3) oktober 2020 (2) september 2020 (6) august 2020 (3) juni 2020 (1) maj 2020 (4) april 2020 (7) marts 2020 (9) februar 2020 (3) december 2019 (1) oktober 2019 (1) september 2019 (2) juni 2019 (2) maj 2019 (8) april 2019 (5) marts 2019 (2) februar 2019 (4) januar 2019 (5) december 2018 (4) november 2018 (6) oktober 2018 (3) september 2018 (3) august 2018 (7) juni 2018 (2) april 2018 (5) marts 2018 (2) februar 2018 (4) januar 2018 (1) oktober 2017 (4) september 2017 (2) august 2017 (2) juli 2017 (1) maj 2017 (1) april 2017 (2) februar 2017 (1) januar 2017 (2) november 2016 (2) oktober 2016 (4) september 2016 (2) august 2016 (1) juli 2016 (2) juni 2016 (3) maj 2016 (1) april 2016 (1) marts 2016 (3) februar 2016 (3) januar 2016 (2) december 2015 (7) november 2015 (12) oktober 2015 (1) september 2015 (4) august 2015 (1) juni 2015 (2) januar 2015 (1) december 2014 (1) november 2014 (2) oktober 2014 (2) september 2014 (1) august 2014 (3) april 2014 (1) februar 2014 (2) november 2013 (1) oktober 2013 (1) august 2013 (1) januar 2009 (1) oktober 1014 (1)\nKategorier Vælg kategori Anything goes (38) Djursland (3) EU-debat (9) Ikke kategoriseret (85) Samfund (79) Samfund – Global (7) Skole og samfund (13)


Sundheds- og Ældreministeriet Sundhedsministeren om overmedicinering i psykiatrien: Læger skal sige fra- sum.dk\nHensynet til patientsikkerheden står over alle andre hensyn. Så klar og tydelig er meldingen fra sundhedsminister Astrid Krag, der var indkaldt til åbent samråd i Sundheds- og Forebyggelsesudvalget tirsdag den 25. september om overmedicinering på Psykiatrisk Center Glostrup.\nSagen fra Psykiatrisk Center Glostrup fik i fredags Sundhedsstyrelsen til i et notat at udtale alvorlig kritik af ledelsen i Region Hovedstaden og på den pågældende afdeling.\nOg nu har sundhedsminister Astrid Krag bedt Sundhedsstyrelsen om at undersøge muligheden for at oprette et overvågningsprogram for lægemidler i psykiatrien.\nMen også et initiativ fra den patientsikkerhedspakke, som ministeren fremlagde i fredags, skal i spil i forhold til medicinering i psykiatrien, siger hun.\n”Der ligger også et ansvar hos den enkelte læge, den enkelte afdeling og den enkelte region i forhold til at sige fra. De skal henvende sig til Sundhedsstyrelsen, hvis de oplever, at patienternes sikkerhed bliver tilsidesat. Derfor har jeg også i patientsikkerhedspakken taget initiativ til et såkaldt ”whistleblower-tiltag”,” siger Astrid Krag.\nHun henviser her til et af de initiativer, der blev fremlagt i patientsikkerhedspakken, som handler om at sætte yderligere fokus på lægers ansvar for at underrette om kollegers mangelfulde virksomhedsudøvelse.\n”Hensynet til patientens sikkerhed står over alle andre hensyn, herunder også hensyn til mulige kollegiale aspekter. Vi skal holde fast i, at lægerne også har et ansvar for at sige fra, og at de er med til at supplere det tilsyn, der sker via Sundhedsstyrelsen. Det er afgørende, at vi får personalet på afdelingerne med på vognen,” understreger Astrid Krag.\nSundhedsstyrelsen vil sammen med relevante aktører udvikle informationsmateriale om, hvordan læger bør reagere, hvis patientsikkerheden bliver tilsidesat gennem kollegers praksis eller procedurer i organisationen.


PRM / Nye tal afslører: Kvinders formue halter efter mændenes - Newsbreak.dk\nPRM / Nye tal afslører: Kvinders formue halter efter mændenes\n30. juli 2020 08:00 | Af: Ritzau Info\nPressemeddelelse fra Mybanker A/S\nSelvom kvinder de seneste år er blevet mere interesseret i økonomi og investering, er der stadig stor forskel på mænd og kvinders formue. Det viser friske tal fra Mybanker, der har set nærmere på 32.000 husstande og deres formue.\nForskellen på mænd og kvinders formue bliver samtidig større i takt med alderen, og det er der en forklaring på, fortæller Marlene Nørgaard, der er Administrerende direktør hos Mybanker.\n“Allerede fra start 20’erne begynder mænd typisk at investere deres første lønindtægter i aktier – i modsætning til kvinder. Jo før man kommer ind på investeringsmarkedet, jo bedre bliver det på lang sigt”, siger hun.\nKvinder har i gennemsnit aktier for 47.000 kroner, hvorimod mænd i gennemsnit har aktier for 119.000 kroner. Samtidig har mænd også et højere beløb stående på både deres privattegnede pension og på deres opsparing i banken. Samlet set er kvinders investerbare formue i gennemsnit 46 procent lavere end mænds.\nDet skyldes først og fremmest, at mænd i langt højere grad vælger at investere sine penge tidligt, og ofte i aktier, der med sin højere risiko også giver højere afkast. Det siger Marlene Nørgaard, der er Administrerende direktør i Mybanker.\n“Når det kommer til opsparing og investeringer – og især aktier – halter kvinder generelt bagud. Historisk set ved vi, at aktier giver det bedste afkast, og derfor betyder det, at kvinders formuer vokser mindre på den lange bane, idet kvinder har en tendens til at vælge lav/mellem risiko med færre aktier”, siger hun.\nSådan kommer kvinderne på banen\nDe seneste år er der opstået flere netværk, der har fokus på at gøre kvinder mere interesseret i investering og aktier. Her kan blandt andet nævnes Ophelia Invest, Kvindeøkonomien og Female Invest. Samtidig stiger kvinders interesse for at tage ansvar for sin egen økonomi. De seneste fem år er andelen af kvinder, der benytter Mybankers “Skift Bank”-service steget fra 25 til 35 procent.\nDerfor understreger Marlene Nørgaard vigtigheden af, at investering gøres mere spiseligt for kvinderne. Det er nemlig her, hun ser den største grund til, at flere kvinder ikke investerer.\n“Investering bliver ofte præsenteret på en meget rationel måde med et Excel-ark og en masse nøgletal forklaret i banksprog. Derfor vælger mange kvinder ofte at trække sig, fordi de foretrækker en mere personlig rådgivning og overskuelige forklaringer, der bygger på “less is more”-princippet”, siger hun.\nMarlene Nørgaard anbefaler, at man investerer efter 80/20-reglen. Det vil sige, at er du 20 år gammel, skal du helst have en aktieandel på omkring 80 procent af din investerbare formue – og omvendt, er du 80 år gammel skal din aktieandel helst være på 20 procent. Alt dette skal naturlivis times i forhold til det økonomiske og finansielle udgangspunkt i verden.\nAdm. direktør Marlene Nørgaard tlf.: 22 22 46 62 email: mnc@mybanker.dk\nLæs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/nye-tal-afslorer-kvinders-formue-halter-efter-maendenes?releaseId=13597340


Uge 14 2020. Andagt fra vivit.dk\nUge 14: 30. marts - 5. april 2020\nKristen tro er "historisk"\nMan taler om, at det, der sker i disse uger, er "historisk". Og vi mener dermed, at det er enestående og ikke sket tidligere.\nKristen tro er også "historisk", både troens indhold (hvad vi tror på) og det faktum, at vi tror (troen i hjertet). Den kommende søndags evangelium viser os det.\nJohannes 12,1-2: Seks dage før påske kom Jesus til Betania, hvor Lazarus boede, han, som Jesus havde oprejst fra de døde. Dér holdt de et festmåltid for Jesus; Martha sørgede for maden, og Lazarus var en af dem, der sad til bords sammen med ham.\nTre søskende holdt festmåltid for Jesus i Betania seks dage før påske. Ikke længe forinden havde Jesus opvakt Lazarus fra graven. Det var "historisk"! Og det, som var på vej til at ske i påsken med Jesus, skulle blive "historisk" for os, som lever i dag. Det bliver vores frelses historie, når vi hører det, og når vi - ved at høre - får tillid til Gud.\nPalme søndag red Jesus ind i Jerusalem. Dagene efter færdedes i han i byen og underviste folket. Og skærtorsdag var det Jesus, som inviterede til festmåltid, nemlig påskemåltidet. Her gav han sine disciple brød og vin på en måde, som aldrig var sket før. Han tog brødet og sagde: Det er mit legeme, som gives for jer! Og om vinen i bægeret sagde han: Det er mit blod, som udgydes for jer til syndernes forladelse. Drik alle heraf! Senere på aftenen gik de over i Getsemane have. Det blev en nat med angst og bøn. Jesus blev taget til fange og ført bort til piskning og korsfæstelse. Romerske soldater stod for det, og jødernes ledere stod bag. De havde udtænkt det. Jesu egne disciplene svigtede, både Judas, Peter og alle de andre!\nSådan er vor kristne tro. Den bygger på begivenheder i frelses-historien. Det på samme tid verdenshistorie og historien om vores frelse.\nDerfor er det et helligt øjeblik, når vi hører Guds ord - både ugens seks hverdage og om søndagen. Her bliver troen til. Og her bliver den holdt i live, så vi stoler på Gud.\nDet er sammenfattet i trosbekendelsen: Vi tror på Jesus Kristus, Guds enbårne søn, som er undfanget ved Helligånden, født af Jomfru Maria, pint under Pontius Pilatus, korsfæstet, død og begravet, nedfaret til helvede, på tredje dag opstået fra de døde, opfaret til himmels. … hvorfra han skal komme for at levende og døde.\nKristen tro er ikke noget, religiøse mennesker udtænker eller føler sig frem til. Den opstår og bliver til, når vi hører evangeliet. Tillid til Gud bæres af det, Gud har gjort for os i til vores frelse. Det er "historisk"!\nLigesom Jesus holdt påskemåltid for at tage disciplene med helt ind i frelsens centrum, sådan holder han nadver med os om søndagen og giver os sit legeme og blod, så vi kan leve hos ham. Her bliver frelsen "historisk" for os. Her involverer han os i sit liv, død og opstandelse, og han drager ind i vore hjerter med tro og håb.


1-2-3 så NEMT finder du en billig maler i Them\nDu er her: Forside / Maler / Maler i Them\nMaler i Them\nSkal det gå hurtigt og nemt med at finde en billig maler i Them, kan du prøve at bestille 3 tilbud på malerarbejde. Det er gratis og helt uforpligtende for dig, så her er en god mulighed for at finde et malerfirma i Them, som har tid til at hjælpe dig.\nFind en maler i Them\nStår du over for at skulle have malet dit hus eller din lejlighed, kan der være god fornuft i at kontakte en maler i Them. Malerarbejde udført af professionelle malere giver som regel det bedste resultat, hvor du undgår helligdage, klatter, tapet der slipper og så videre. En maler vil også vide, hvilken type maling og filt der er bedst egnet til de forskellige rum, vægge og lofter.\nEn professionel maler i Them kan også rådgive dig om, hvor meget glans der bør være i maling alt afhængig af, om du skal have malet dit køkken (her er det praktisk med en høj glans, så det er nemt at tørre væggene omkring fx komfuret af efter madlavning), stue, værelser eller lofter.\nEn maler i Them har både den teoretiske viden og praktiske erfaring, så han eller hun ved alt om at vælge den rette teknik og de rigtige materialer til lige præcis din opgave. Det er fordelen ved at få udført malerarbejde af et malerfirma i Them med de rette kompetencer.\nHvad koster det at få malet en lejlighed eller et hus i Them?\nMåske er du bekymret for, hvad det koster at lade en professionel maler i Them male for dig. Malerpriser afhænger både af, hvad du skal have malet – om det fx er inklusiv spartling, filtning og fugning, fjernelse af tapet, afrensning, grunding, tildækning eller om dit hus skal males udvendigt eller indvendigt. Vil du gerne have et overblik over prisniveauet på malerarbejde i Them, inden du laver en aftale med en lokal maler, kan det være en god idé at kontakte flere malerfirmaer i Them. Det tager selvfølgelig lidt tid, men det kan sagtens tjene sig ind, hvis du ender med at spare penge.\nBemærk også, at en pris på malerarbejde både kan blive opgivet som timepriser, priser pr. m2, priser afhængig af typen af opgave eller som et tilbud, hvor du får en fast pris på malerarbejde. I mange tilfælde kan du bede en maler i Them om at give dig enten en fast pris eller en timepris.\nOpgaver som en maler i Them kan hjælpe dig med\nEn dygtig maler i Them kan i sagens natur påtage sig alle former for maleropgaver. Det kan fx være\nmaling af flyttelejlighed i Them\nmaling af lejlighed i Them\nmaling af hus i Them\nKort sagt kan en dygtig maler i Them hjælpe med alle former for opgaver, hvor der skal svinges en pensel eller gøres klar til til maling.\nEn maler i Them kan hjælpe dig med store såvel som små opgaver indendørs og udendørs – men husk at selv den bedste maler ikke kan male udendørs i frost eller regnvejr. Har du noget udendørs malerarbejde i Them, som en maler skal tage sig af for dig, bør du få det klaret i sommerhalvåret, hvor vejret viser sig fra sin bedste side.\nGaranti på malerarbejde i Them\nSkulle du være så uheldig, at du ikke er tilfreds med det malerarbejde, som du har fået udført af en maler i Them, har du mulighed for at klage, hvis din maler fx er medlem af Byg Garanti. Faktisk kan du få en gratis entreprisegaranti hos 3byggetilbud, hvis du vælger et af de tilbud, som du har modtaget gennem dem.\nSådan finder du en billig maler i Them\nVil du gerne finde en billig maler i Them, kan det være en god idé først at spørge rundt i din omgangskreds, om nogen kan anbefale dig en maler. Them har mange malere at vælge mellem, og du kender sikkert nogen, som tidligere har fået udført malerarbejde af et lokalt malerfirma i Them.\nGiver din forespørgsel ikke pote, kan du i stedet ringe rundt til forskellige malere i Them for at tage en snak med dem om din opgave, deres priser og så videre. Mange malere i Them har travlt året rundt, så det kan godt være, at du skal ringe lidt rundt, før du finder en maler, som kan hjælpe dig i den nærmeste fremtid.\nDet kan være en god idé at indhente 2-3 tilbud, hvis du gerne vil undgå at betale for meget for at få malet af en maler. Them’s malere er vant til at give tilbud, så du kan sagtens bede dem om et tilbud på din opgave. Hvis du starter med at få 2 tilbud, kan du hurtigt vurdere, om priserne er rimelige eller ej. Ligger de to tilbud tæt på hinanden, har du ramt det rigtige prisniveau. Ligger tilbuddene derimod langt fra hinanden, kan det være en god idé at få et tredje tilbud, så du får bedre mulighed for at vurdere, om det ene tilbud måske var urimeligt dyrt eller urealistisk billigt.\nFå 3 tilbud hurtigt og nemt og find en billig maler i Them\nHar du travlt, kan du også vælge at få hjælp af 3byggetilbud til at finde en maler i Them. Det er et firma, som har specialiseret sig i at formidle kontakt mellem kunder og håndværkere, så du hurtigt og nemt kan finde en maler i Them til at hjælpe dig.\nDerefter vil du i løbet af nogle få hverdage modtage 3 tilbud fra 3 forskellige malere i Them. Det er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en professionel maler i Them.\nPrevious Post: « Maler i Terndrup\nNext Post: Maler i Thisted »


Min kære kollega, Lisa har fået syet nogle stofpølser, og nu kører det bare. Vi har haft mange problemer med de hersens armbånd, men nu har vi fundet tricket til at vende pølsen, endda med anoraksnøre indeni..yes, yes...så nu nørkler jeg med at lave små armbånd...de er så fine at have med som værtindegaver! Jeg har vundet en give away hos hende her, så nu skal jeg måske igang med at lave armbånd i retrostoffer og andet guf :-)\nIndsendt af Majken kl. 09.12\nEtiketter: armbånd, SMYKKER, stof\nffluwer tirsdag, 27 april, 2010\nIh hvor er de bare fine. Har godt set nogen lignende på trendsales. De er halvpebrede dog. Men rigtig sød ide som værtindegave.\nMajken onsdag, 28 april, 2010\nTak...Ja, dem på TS har jeg også set - de er vist lavet i Liberty...så fine er mine ikke :-)\nRikke Hartmann torsdag, 15 juli, 2010\nDe er super fine:-)\nMå jeg være så fræk at spørge om tricket til at vende armbåndene? jeg vil så gerne selv lave nogle, men kan simpelthen ikke få det til at fungere...\nDet ville være fedt, hvis du vil dele ideen:-)


Invester i dig selv - Se vores kurser i personlig udvikling\nKontinuerlig personlig udvikling er nøglen til resultater og succes både for medarbejdere, ledere og virksomhed.\nCfLs kompetenceudvikling dækker et stort spektrum af fagligheder, lige fra sammenhængende og strategiske kurser og programmer for ledere og HR til en række af specialkurser inden for personlig udvikling.\nFælles for vores personlige udviklingskurser er, at de henvender sig til ledere eller medarbejdere, som ønsker at ruste sig til et eventuelt fremtidigt lederjob eller ønsker at skærpe sine kompetencer til at lykkedes bedst muligt på det nuværende jobniveau.\nKurserne i personlig udvikling fokuserer på optimal læring, der bidrager til at udvikle virksomhedernes væsentligste ressource og konkurrenceparameter. Kurserne udvikler kompetencer som f.eks. forhandlingsteknik, kommunikation, personlig gennemslagskraft, præsentationsteknik og personlig planlægning og effektivitet.\nFordyb dig i vores veltilrettelagte udbud af kurser indenfor personlig udvikling eller kontakt os for sparring og rådgivning om din kompetenceudvikling.\nOversigt over vores kurser i Personlig udvikling\nINTERACTIVE ONLINE TRAINING This course will improve your knowledge and ability to communicate effectively with superiors, colleagues, staff and customers.\nDKK 5.000,- / 5.000,-\nHold overbevisende præsentationer med høj faglighed, og vind over din PowerPoint.\nDKK 12.900,- / 14.500,-\nDKK 17.100,- / 20.100,-\nDKK 10.600,- / 11.900,-\nDKK 13.900,- / 15.900,-\nVil du lære noget nyt i 2020? Hent kursusfolderen her Klik her\nKontakt CfL Vest


Ledelse af den energioptimerede byggeproces giver et stort potentiale for at sikre bedre bygninger og bedre økonomi i alle faser af bygningens levetid. - ppt download\nLedelse af den energioptimerede byggeproces giver et stort potentiale for at sikre bedre bygninger og bedre økonomi i alle faser af bygningens levetid.\nPræsentationer af emnet: "Ledelse af den energioptimerede byggeproces giver et stort potentiale for at sikre bedre bygninger og bedre økonomi i alle faser af bygningens levetid."— Præsentationens transcript:\n1 Ledelse af den energioptimerede byggeproces giver et stort potentiale for at sikre bedre bygninger og bedre økonomi i alle faser af bygningens levetid. Samtidig er det et væsentligt skridt på vejen til at bygge bæredygtigt byggeri. Februar 2013 Når energioptimering skal lykkes - ledelse af den energioptimerede byggeproces På vej mod bære- dygtighed i byggeriet\n3 God ”husholdning” Drift og vedligehold Styring Anlæg Proces Behov\n5 Det handler om at sammentænke alle former for energiforbrug i bygninger i deres samlede livscyklus. Det vil sige, fra konceptet for en ny bygning, ombygning, tilbygning eller renovering opstår, til den færdige bygning drives, vedligeholdes og evt. nedrives sidst i dens livsfase.\n6 I en byggeproces er bygningens energimæssige ydeevne som regel bygningsejerens ansvar. De energiforbrugende processer i bygningerne, fx til produktion, maskiner og IT, afhænger derimod oftest af bygningernes brugere. Ejer og bruger af en bygning har altså begge stor betydning for det samlede energiforbrug i anlæg og drift.\n7 Guide - En overordnet beskrivelse af indsatsområder i byggeriets forskellige faser med en rammebeskrivelse af de centrale tiltag og holdepunkter for ledelse af energioptimerede byggeprocesser. Guiden er dis- poneret efter de kendte faser i byggeriet. For hver fase, såvel som ved faseskift, er de væsentligste tiltag beskrevet. Tjekliste - En liste med forslag til typiske spørgsmål og indsatsområder i byggeriets faser, som bygherre eller projektets energiansvarlige skal sørge for, at rådgivere og udførende adresserer.\n8 Guiden er et redskab til bygherrer til ledelse af energioptimerede byggeprocesser for at sikre optimering af både bygningens ydeevne og bygningens forbrug af energi til processer. Målet er at planlægge og gennemføre ledelse af en integreret, energioptimeret byggeproces gennem alle byggeriets faser, så energioptimeringen lykkes – og betaler sig.\n9 Tjeklistens opdeling følger guidens opdeling. I tjek- listen er der desuden et bud på aktørernes rollefor- deling. Den er retningsangivende, kan tilpasses de konkrete projekter og har følgende temaer: Projekt - hvad er valgt for det aktuelle projekt? Aktiviteter - hvad er gjort, og hvad skal gøres? Dokumentation - hvordan dokumenteres beslutnin- ger? Ansvar for opfølgning - hvem skal foretage sig noget? Status - hvad er status for de aktuelle beslutninger?\n11 Den energiansvarliges rolle Ledelse af den energioptimerede byggeproces introduceres ideelt set, når forudsætningerne lægges på plads og er ideelt set én gennemgående ydelse gennem hele projektet og i alle byggesagens faser.\n12 Den energiansvarliges rolle At støtte bygherren/bygherrerådgiveren I de indledende faser eller hele forløbet At støtte projekteringslederen I projekteringsfaserne At støtte op omkring idriftsættelse At støtte op omkring optimering af drift\n13 Projektets forudsætninger Kortlægning -Beliggenhed -Energiforbrug og indeklimaforhold -Arkitektur og bygningsfysik Analyse og udfordring af brugerkrav -Anvendelse, adfærd og kultur Det er vigtigt at kortlægge byggeriets forudsætninger som det allerførste. Det er nemlig grundstenen for byggeriet og afgørende for at kunne afstemme forventninger med realiteter.\n14 Projektets forudsætninger Projektorganisation -Bygherre -Brugere -Driftspersonale -Rådgivere -Udførende og leverandører -Myndigheder Tidsplan Det er vigtigt at kortlægge byggeriets forudsætninger som det allerførste. Det er nemlig grundstenen for byggeriet og afgørende for at kunne afstemme forventninger med realiteter.\n15 Projektets idé Identifikation af indsatsområder Realitetsvurdering Investering og rentabilitet I idefasen skal alle de gode, kreative, langsigtede og nytænkende ideer på bordet, så et optimalt byggeri kan udvikles. Der skal tænkes helhedsorienteret i materialer, formgivning, teknologi og økonomi fra dag 1, så bygningen ender med reelt at være energioptimeret.\n16 Projektets program Oplæg til prioriteret indsats Præcisering af krav til ydeevne -Arkitektur, bygningsfysik og konstruktion Løbende simulering Er det kWh, CO2 eller indeklima, der er det afgørende parameter? Programmet identificerer og prioriterer indsatsområderne som oplæg til den indledende dialog med rådgiverne.\n17 Projektets program\n19 Projektering Forslagsfasen Præcisering af krav til monitorering -Skitseforslag -Dispositionsforslag -Projektforslag Projekteringsfasen Kvalitetssikring og opfølgning -Forprojekt -Hovedprojekt Vær realistisk i projekteringsfasen, så byggeriets energiramme ikke senere hen skal reddes med fx solceller, fordi komponenter og konstruktioner er vurderet for optimistisk.\n21 Projektopfølgning og udførelse Kontrol af detailløsninger før realisering Når projektet overgår fra papir/BIM til byggeplads, er det vigtig at være vågen og undgå beslutninger om energiforhold, som man senere fortryder.\n22 Projektopfølgning og udførelse Kontrol af detailløsninger før realisering Det medicotekniske udstyr overses ofte, som et indsatsområder for så vidt mulige energibesparelser – men op til 50% af elforbruget på hospitaler kan direkte eller indirekte henføres til brugerkrav og medicoteknisk udstyr\n23 Projektets aflevering og idriftsættelse Indkørings- og vedligeholdelelsesplaner Idriftsættelse og indregulering er afgørende for at sikre, at bygninger i praksis opnår den projekterede energieffektivitet.\n24 Projektets drift og energiledelse Status for realiserede besparelser Erfaringsopsamling og erfaringsdeling Effektuering og opfølgning I driften Måling og monitorering er en god investering, der kan sikre muligheden for energieffektiv drift og fort- sat energioptimering gennem bygningens levetid.\nDownload ppt "Ledelse af den energioptimerede byggeproces giver et stort potentiale for at sikre bedre bygninger og bedre økonomi i alle faser af bygningens levetid."


TV 2 fejrer 10 år med Toppen af Poppen - ny sæson på vej\nHjem/Nyheder/TV-Nyt/TV 2 fejrer 10 år med Toppen af Poppen – ny sæson på vej\nTV 2 fejrer 10 år med Toppen af Poppen – ny sæson på vej\nToppen af Poppen holdet fra 2016 Foto: Jens Bordinggaard/TV 2\nTV 2 går inden længe i gang med optagelserne til den tiende sæson af det populære musikprogram ‘Toppen af poppen’. Sæsonen, der kommer til at hedde ’10 år på Toppen af poppen’, byder på syv nye programmer og et gensyn med ikke mindre end 26 tidligere medvirkende.\nDet er planen at de nye programmer skal vises fra engang i august på TV 2 og TV 2 Play.\nEn kold februardag i 2011 kunne TV 2 for første gang præsentere danskerne for et nyt og varmt musikprogram, ‘Toppen af poppen’, hvor seks vidt forskellige musikere tog på tur til Mexico for at fortolke nogle af hinandens største hits og fortælle personlige anekdoter fra deres musikalske karrierer. De seks musikere, der havde sagt ja til at være med i første sæson, var Szhirley, Dorthe Kollo, Erann DD, Anna David, Jokeren og Lars H.U.G.\nSiden er en lang række danske musikere blevet en del af ‘Toppen af poppen’-familien, når de sæson efter sæson har leveret store musikalske øjeblikke i det populære musikprogram – nogle under eksotiske himmelstrøg, de fleste i det danske landskab. Og det er også i Danmark, at tiende sæson af ‘Toppen af poppen’ bliver optaget – nærmere bestemt i Gribskov i Nordsjælland. I løbet af syv programmer møder vi en lang række tidligere medvirkende, der på kryds og tværs fortolker hinandens hits.\n– Hele Danmarks musikalske underholdningsprogram ‘Toppen af poppen’ har i ni sæsoner været stedet, hvor seerne har lyttet til nye fortolkninger af både de store og velkendte ikoner, som ingen kommer uden om, og af kunstnere, der har stået på tærsklen til deres kommende karriere. ‘Toppen af poppen’ er blevet synonymet på billedsiden af den danske musikbranche, og det er den rolle, vi fejrer i den nye og helt særlige sæson. Vi er så privilegerede at have de her 26 fantastiske musikere med igen, og det understreger blot det, som vi egentlig godt vidste – at ‘Toppen af poppen’ er et program, som både kunstnerne og seerne elsker, siger Dorte Borregaard, underholdningsredaktør på TV 2.\nI hvert program vil der være seks til syv medvirkende, der præsenterer seerne for nye musikalske fortolkninger, men i modsætning til tidligere vil der i den kommende sæson ikke være en ‘dagens hovedperson’. I stedet hører vi hits og historier fra hver især. Fra program til program vil der være nye medvirkende. På den måde får vi besøg af 26 danske musikere i nye konstellationer, der alle tidligere har været med i ‘Toppen af poppen’.\nEn af de kunstnere, der medvirker i ’10 år på Toppen af poppen’, er Lau Højen, forsanger i Carpark North. Han var ikke i tvivl om, at han gerne ville deltage i den nye sæson:\n– Det var en kæmpe oplevelse at være med første gang. At opleve nogle store musikalske øjeblikke, at blive rørt hver eneste dag og at grine, som jeg sjældent har gjort det før. Jeg var som en fisk i vandet i den sæson. Det var næsten som at være på efterskole igen. Det var skide sjovt at være med, så det var et helt klart ‘ja tak’ til en tur mere, siger Lau Højen, der deltog i ‘Toppen af poppen’ sæson seks sammen med Ida Corr, Peter A.G, Troels Gustavsen, Djämes Braun, Hanne Boel og Fallulah:\n– Jeg har tre store minder fra sidste runde: At høre Peter A.G’s røverhistorier fra en lang karriere, at høre Ida synge ‘Når jeg bli’r gammel’ – og måske vigtigst – at synge ‘Far vågn nu op’ for Troels. At opleve, hvordan et helt rum af musikere, kamerafolk og lydmænd snøfter, samtidig med at jeg ikke måtte blive for rørt selv, siger Lau Højen.\n’10 år på Toppen af poppen’ får premiere på TV 2 og TV 2 PLAY til august.


New Kids + Ydegirl + DJ Chinchilla\nSkrevet d. 30. marts 2018\nTriple Treat når Jazz Club Loco vender tilbage til Bryggekælderen\nNew Kids, Ydegirl og DJ Chinchilla danner tilsammen programmet for Jazz Club Locos næste arrangement i bogdepotet under biblioteket på Islands Bygge.\nYdegirl startede som et soloprojekt med selvudgivne videoer på Youtube og som et alias for Andrea Novél. Navnet og inspiration er taget fra et hollandsk mosefund, en teenagepige med deform ryg. Selv om Ydegirl bruger folkemusikalske instrumenter, melodilinjer og et navn der peger bagud i tid, så lyder det aldeles kontemporært, når de præsenteres sammen med en abrupt rytmik og et selvsikkert vokalforedrag.\nYdegirl har også optrådt som en kvartet med bl.a. elguitar og violin. I Bryggekælderen bliver Ydegirls optræden dog en tilbagevenden til soloformatet, hvor Ydegirl står alene med sin vokal, sin basfløjte, en japansk Roland sampler og en egensindig kunstnerisk ambition.\nNår Michael Rexen slippes løs med en mikrofon og pult fuld af knapper, er det under navnet DJ Chinchilla. Det er ikke ideer og indfald, der mangler. Da det jo er bedre at brænde klart end at fade ud, skruer DJ Chinchilla helst op for det hele; alt andet end mådehold og den indre censor. Når mikrofonen først tændes stikker DJ Chinchilla af i en ukendt retning og efterlader sit publikum ramt af det soniske rekyl. DJ Chinchilla og en mixerpult er ikke bare en fusentast med tusind taster. Han er en visionær, som får sine omgivelser til at snappe efter vejret.\nRexen har tidligere strålet med vokale improvisationer for Jazzclub Loco i både Mongol, Den Magnetiske Ørn, A Key is a Key og med M. Rexens eget 13-mands band.


Priske vil hente Viktor Fischer – Ekstra Bladet\n29. jul. 2021 kl. 18:26\nPriske vil hente Viktor Fischer\nDen vragede Viktor Fischer er rejst til Belgien for at forhandle kontrakt med Brian Priskes klub, Royal Antwerpen\nAf Klaus Egelund • Troels Christensen\nMens FC København er i Kazan for at spille europæisk, har udfrosne Viktor Fischer taget et fly sydpå.\nHan er således landet i Belgien, hvor danske Brian Priske er blevet træner hos Royal, Antwerpen og ifølge den belgiske journalist David Van den Broeck fra Nieuwsblad & Gazet van Antwerpen er der reelle forhandlinger mellem de to parter.\nBrian Priske og Viktor Fischer ved et tidligere møde mellem FCK og FCM. Foto: Jens Dresling\n'Viktor Fischer (27) landede i Zaventem (lufthavn). Den danske venstrefløj fra København og eks-Ajax-spiller kommer for at fuldføre sin overførsel til #Antwerpen, men skal naturligvis først undergå medicinske tests,' skriver han på Twitter.\nEkstra Bladet har efterfølgende talt med David Van den Broeck, som fortæller, at Viktor Fischer i lufthavnen bekræftede over for ham, at han skulle gennemgå et lægetjek hos Royal Antwerpen.\nHan fulgtes med en anden mand, formentlig hans agent, Mikkel Nissen.\nEkstra Bladet og fanmediet Copenhagen Sundays har de seneste dage fortalt, hvordan den tidligere landsholdsspiller har reageret med vrede på at få at vide, at han ikke for tiden indgår i FCK-træner Jess Thorups planer.\nAlt har peget på, at han derfor var på vej væk i ekspresfart, og derfor har han sat sit agent-bagland i gang med afsøge markedet, og her har Brian Priske med sit indgående kendskab til Fischer altså reageret fra Antwerpen.\nEkstra Bladet har bedt FCK's kommunikationschef Jes Mortensen om en reaktion fra klubben, men han er endnu ikke vendt tilbage.\nDet er foreløbig heller ikke lykkedes at indhente en kommentar fra Fischers agent, Mikkel Nissen, eller fra Brian Priske.\nRoyal Antwerpen fik en uheldig sæsonstart i Jupiter League, da holdet smed en 2-0 føring og tabte 2-3 ude mod Mechelen.