1 MASTER I SUNDHEDSANTROPOLOGI Institut for Kultur og Samfund Antropologi og Etnografi Dimission 2013\n2 Master i Sundhedsantropologi Institut for Kultur og Samfund Antropologi og Etnografi Dimission 2013\n4 Indhold Afgangshold fra Master i Sundhedsantropologi 2013 s. 3 Sådan! Et nyt hold Mastere i Sundhedsantropologi har set dagens lys s. 4 Resumeer af masterprojekter 2013 s. 7 Om Master i Sundhedsantropologi s. 23 Tidsskrift for Forskning i Sygdom og Samfund s. 24 3\n5 Afgangshold fra Master i Sundhedsantropologi 2013 Bodil Elmegård Andersen Anna Margrethe S. Bundgaard Astrid Lykke Drachmann Charlotte Dyrehave Inga Bøge Jensen Helle Lindkvist Kjeldsen Kirsten Malig Larsen Susan Lundtoft Rikke Tornfeldt Martens Hanne L. P. Mohapeloa Ellen Juliane A. Olsen Lene Kirstine E. Pedersen 4\n6 Sådan! Et nyt hold Mastere i Sundhedsantropologi har set dagens lys Det er ikke til at tro men for bare to år siden stod I som nye og spændte studerende og jeg stod som ny koordinator og underviser på Masteren i Sundhedsantropologi. Meget er sket siden. I startede ud med flere end I er i dag, nye er kommet til undervejs. Moesgård har gennemgået en større forvandling og det samme har I. I har alle arbejdet dybt seriøst og målrettet med at tilegne jer et nyt fag og med at finde ud af, hvordan I kan sætte den nye viden i spil i forhold til jeres respektive arbejdsliv. Det har ikke bare været en dans på roser. I har kæmpet med engelske tekster, med lange og uoverskuelige tekster, med nye måder at forstå sundhed og sygdom på, og ikke mindst nye måder at forstå viden og tro, objektiv og subjektiv på. Ikke mindst har I kæmpet med at skulle skrive akademisk og overbevisende. I er gået til det hele med krum hals, energi og en uforfærdethed, som jeg er fuld af beundring overfor. For samtidig med at I skulle studere, var der jo også lige en familie, et arbejde og et fritidsliv, der skulle passes. Det har ikke forhindret jer i at møde op til hvert eneste weekendseminar med højt humør, at have det sjovt og at deltage særdeles aktivt i undervisningen. I har grinet så meget og så højt, at jeg har fået indtil flere kommentarer fra kollegaer, der lige ville høre, hvad i alverden vi havde gang i. Og jeg kunne jo bare svare, at vi havde gang i læring. At I har haft gang i at opdage verden på ny, set på den med andre øjne og at I dermed nu kan gå ud i verden og stille andre spørgsmål end før. Jeg tror, I indimellem har været frustrerede over, at antropologien ikke tilbyder så mange sikre svar på, hvordan man bedst kan gøre tingene. At det i høj grad handler om selv at finde sine antropologiske og etnografiske ben at stå på. Det synes, jeg I er lykkedes rigtigt godt med. Jeg ønsker jer al mulig medvind og held med på jeres videre rejse ud i verden. Der står nok ikke lige et skræddersyet job og venter på jer som sundhedsantropologer, men vi ved af erfaring fra tidligere hold, at der findes nicher, hvor netop evnen til at stille anderledes spørgsmål til det kendte er efterspurgt. God tur! Gitte Wind Leder af MSA 5\n7 Resumeer af masterprojekter 2013 Bodil Elmegård Andersen Der er nogen, der vil noget med nogen patientinddragelse betragtet som en social teknologi. En antropologisk undersøgelse af fænomenet patientinddragelse. Dette masterprojekt bygger på to ugers deltagerobservation blandt patienter og personale på en medicinsk afdeling på et dansk regionshospital. Formålet med dette studie er med en antropologisk vinkel at belyse, hvorledes fænomenet patientinddragelse udfolder sig i mødet mellem sundhedsprofessionelle og patienter. Min motivation for at arbejde med dette emne, udspringer af min egen baggrund som sygeplejerske og hermed aktør i forhold til den sundhedspolitiske målsætning om implementering af patientinddragelse i en medicinsk sengeafdeling. Mine erfaringer har skabt en nysgerrighed på, hvilke mekanismer og strukturerer der er i spil. Her mener jeg sundhedsantropologien kan bidrage med nye perspektiver. Mine empiriske data omfatter feltnoter, semistrukturede interviews, et fokusgruppeinterview og uformelle samtaler med personale og patienter i den kontekst, der udgør mit felt. Patientinddragelse kædes sammen med den samfundsøkonomiske udvikling fra 1970 erne og frem til nu, i forhold til at patientinddragelse er blevet en sundhedspolitisk målsætning. Ved at betragte fænomenet patientinddragelse som en social teknologi har jeg valgt at anvende dette begreb som min primære analyse ramme. Min analyse er blandt andet bygget op omkring begreberne governmentality, magt, kategorier, rationaliteter, patientforestillinger og løsningsmodeller. På baggrund af denne analyse konkluderes der blandt andet patientinddragelse udfolder sig ikke i praksis som det er forventet politisk. Patienter og personale skal finde deres vej i en kontekst, hvor der er flere forskellige rationaler i spil i forhold til at implementering af fænomenet patientinddragelse lykkedes. 6\n8 Anna Margrethe S. Bundgaard Det smager lidt af kamel... Et antropologisk perspektiv på fædres oplevelser af det levede liv med et barn med autisme. Formålet med dette masterprojekt har været at udfolde seks fædres oplevelser af hverdagen med et barn med autisme. Fokus har særligt været på fædrenes erfaringer med faderrollen samt hvad og hvem, der er vigtig for dem på deres vej i livet med et barn med autisme. Metoden har været et seks uger langt etnografisk feltarbejde med bl.a. deltagerobservation og interviews. At få et barn med autisme er en fortløbende og transformerende erfaringsproces. Fædrene opbygger erfaringer på vejen med dette anderledes familieliv, som ikke blev det, de havde drømt om. De lever pressede og uforudsigelige hverdagsliv, hvorom de anvender metaforer som kampzone og maraton. De er ofte nødt til at tage en dag af gangen, og i perioder af deres liv er der måske mere tale om overlevelse end om egentlig erfaringsopbygning. Det er vigtigt for fædrene at være en god far. Alle sætter de børn og familie i centrum. Selvom de udfylder rollen som far i en dansk sammenhæng, viser det sig, at de valg de tager undervejs i processen, og det som de vægter i forhold til at være en god far er meget forskelligt. Analysen viser, at deres veje formes af pragmatiske afvejninger af, hvad der er vigtigt og muligt. Fædrene går ikke vejen alene den formes i en social proces. Her er barnets mor en vigtig samarbejdspartner. På baggrund af fædrenes oplevelser af pressede hverdagsliv og tabte drømme diskuteres det, hvem der er vigtig for fædrene på deres vej igennem autismelandskabet. Astrid Lykke Drachmann Bare en overgang? Om døgnrehabilitering som overgangsritual. Mange ældre mennesker i Danmark oplever at få brug for hjælp fra det offentlige, fordi de oplever at deres funktionsevne forringes. Mange steder er den kommunale økonomi under pres. Det motiverer kommunerne til at vende borgeren i døren. Dette gøres i mange tilfælde ved at tilbyde mennesker med behov for hjælp et reha- 7\n9 biliteringsforløb, og dermed udskyde deres debut som modtager af praktisk bistand og personlig pleje. Gennem analyse af empiri indsamlet under en feltøvelse på en kommunal døgnrehabiliteringsinstitution er hensigten med denne opgave at belyse, hvordan de mennesker, der i en periode er beboere, oplever at gennemgå et rehabiliteringsforløb Analysen tager udgangspunkt i Victor Turners forståelse af liminalbegrebet med fokus på overgangsfasen og den refleksion, som fasen ifølge Turner indeholder. Den proces, der finder sted i overgangsfasen, analyseres ved hjælp af begreber fra Goffmans teatermetafor og Jenkins forståelse af identitet. Desuden belyses betydningen af et døgnrehabiliteringsophold for det enkelte menneske ved hjælp af Hackings begreb om looping effekt. Resultatet af opgavens analyse peger imod, at et tilbud om døgnrehabilitering kan understøtte mennesker med et varigt handicap blandt andet ved at give dem rum og tid til at tilpasse sig til deres nye identitet. Charlotte Dyrehave De hemmelige fortællinger. Livet som Hiv-smittet i Bissau set i et sundhedsantropologisk perspektiv. Udbredelsen af antiretroviral behandling (ARV) har forbedret livet for mange hivsmittede i verden. På en hiv-klinik i Bissau i et af de fattigste lande i det Vest Afrikanske land Guinea Bissau, tilbydes der gratis medicinsk behandling til hiv-smittede. På trods af dette er der mange hiv-smittede, der ikke kommer på klinikken og dermed ikke får behandling for deres hiv-infektion. Med udgangspunkt i et feltarbejde på denne klinik fra oktober 2012 til april 2013 og feltarbejde i lokalsamfundet, har jeg udført en undersøgelse, der handler om, hvordan betingelserne og forholdene gør sig gældende i relation til at leve som hiv-smittet i Bissau og skulle tage livslang medicinsk behandling. Baseret på den narrative tilgang analyserer jeg livet med hiv og hemmeligheder, det at skulle tage medicin og komme på hiv klinikken. Størstedelen af de hiv-smittede, jeg snakkede med, levede med deres hiv-status uden at have fortalt det til nogen. De levede med angsten for, om deres hiv-status skulle komme frem og med risiko for derefter at blive udstødt. I Guinea Bissau har netværk og familie en afgørende betydning, ikke bare i det rent sociale tilhørsforhold, 8\n10 men også i forhold til at kunne klare sig ved økonomiske vanskeligheder og ved sygdom. Det, der især interesserede mig, var spørgsmålet om, hvordan den hiv-smittede levede med denne hemmelighed og samtidig formåede at opretholde en dagligdag med hiv og med at huske at tage deres hiv-medicin. Med vinkler fra Cheryl Mattingly s og Ricoeur s narrativer og Susan Whyte s pragmatisme analyserer jeg empirien fra mit feltarbejde. På baggrund heraf analyserer jeg, hvordan de hver især har deres måde at få deres liv til at fungere på og/eller systematiseret, således at det at skulle følge en livslang medicinsk behandling og møde til kontrol på klinikken kombineret med at hiv er en del af deres daglige liv og forholder sig til det. Det på trods af at de lever med deres hiv-status som en hemmelighed. Inga Bøge Jensen Fortællinger på kanten mellem kaos og orden. Varmestuer er betegnelsen på et socialt værested for udsatte borgere. Mange af de mennesker, der kommer i en Varmestue, kommer der efter en tvangsindlæggelse eller efter at være stoppet med et overforbrug af alkohol. Det der kendetegner deres situation er, at de befinder sig i overgangen, fra et liv med kaos og forstyrrelse til at skulle skabe rutiner i en hverdag, hvor de ingen rutiner har. Det empiriske omdrejningspunkt er, hvorfor Varmestuen er ordensskabende for mennesker, der skal skabe en ny fortælling om deres liv. Analyserammen for opgaven er et narrativt perspektiv, forstået som de forståelser og fortolkninger mennesker konstruerer om begivenheder i forskellige perioder af deres liv. Ud fra etnografiske eksempler fra 14 dages feltarbejde i en Varmestue i en mellemstor jysk kommune, og kvalitative interviews, viser det, at den sociale og kulturelle kontekst er afgørende for fortolkningen af hændelser i menneskers liv. Opgaven viser, at Varmestuen er et sted, hvor brugerne kan skabe relationer med andre, ligesom dem. Det giver dem glimt af at være normale, endda bedre end de andre. I samværet sker der en konstant udveksling af vennetjenester, der både forpligtiger og skaber relationer mellem brugerne i form af aftaler i og udenfor Varmestuen. Aftalerne er med til at brugerne skaber og fastholder faste rutiner og rytmer i hverdagen. Det er gentagelserne af rutiner og rytmer i Varmestuen, der er med til, at de kan holde liv i deres rutiner og orden i livet, og hjælper dem i kampen for ikke at falde tilbage til et liv i kaos. 9\n11 Helle Lindkvist Kjeldsen Virtuel parallel stuegang. En antropologisk analyse af konsekvenserne af implementeringen af datafangst i almen praksis med særlig fokus på betydningen for kommunikation og koordinering mellem læger og sygeplejersker. Almen praksis implementerer i disse år datafangst, et klinisk beslutningsstøttesystem. Nærværende masterspeciale ser på konsekvenserne af denne implementering og har særlig fokus på, hvilken betydning datafangst får for kommunikation og koordinering mellem læger og sygeplejersker. Analysen viser, at datafangst understøtter en i gangværende proces med øget arbejdsdeling, øget skriftlig kommunikation og nye former for koordinering af det medicinske arbejde i almen praksis. Feltarbejdet er udført i to store lægepraksis i Region Syddanmark i vinteren De to praksis er kendetegnet ved at have mange sygeplejersker ansat, have fokus på kliniske vejledninger samt være i gang med at implementere datafangstteknologien. Data er indsamlet ud fra observation i de to praksis, interviews, fokusgruppesamtale samt forskelligt skriftligt materiale. Inspiration til analysen er hentet fra Science-Technology-Society-studier (STS) herunder begreber hentet fra aktør-netværksteori og symbolsk interaktionisme. Konkret anvendes begreberne fra Anselm Strauss om artikulationsarbejde samt synligt og usynligt arbejde (Strauss m.fl.: 1997, Star & Strauss: 1999). Desuden identificeres via Signe Svenningsens begreb ordningspunkter (Svenningsen: 2004) konsekvenser for samarbejdet i relation til implementering af datafangst. STS tilgangen er særligt velegnet til at studere teknologiers betydning for livet i de organisationer de indlejres i. Teknologier påvirker både tænkningen, måden samarbejdsrelationer struktureres på, og får betydning for, hvordan organisationen indrettes (Jensen: 2010). Med en case omkring HPV-vaccination af unge piger vises, hvordan mulighederne i datafangstteknologien i samspil med overordnet national lovgivning får konkrete implikationer for kategorisering af patienter, for de sproglige konstruktioner omkring patienterne og for organisering af arbejdet i almen praksis. Desuden vises, hvordan arbejdet med datafangst får betydning for sygeplejerskernes position i det interne magthierarki i klinikken. Via datafangst får sygeplejersker en anden synlighed og i kombination med nye selvstændige arbejdsfelter på kronikerområdet, får sygeplejersker en ny faglig platform, hvor de tilnærmer sig lægernes medicinske arena. Med symbiosen mellem datafangst og kliniske vejledninger etableres nye roller i almen praksis. Dette ses også i forhold til oprettelse af stillingen som kronikerkoordinator, 10\n12 d.v.s. sygeplejersker, der ved siden af det almindelige sygeplejerskearbejde får nye opgaver i forhold til arbejdet bl.a. med de kvalitetsrapporter, der produceres vha. datafangst- teknologien. Kroniker-koordinatorerne bliver centrale ordningspunkter i det artikulationsarbejde, der foregår i de enkelte klinikker i relation til implementering af datafangst. Datafangst kommer desuden til at virke som en yderligere katalysator i forhold til øget arbejdsdeling mellem læger og sygeplejersker. Det har betydning for det, almen praksis selv opfatter som en bærende værdi; kontinuiteten i patientforløbet. Det ser ud til, at almen praksis har taget datafangst til sig på trods af modsætningsforholdet mellem teknologien og det ideologiske princip om kontinuitet mellem læge og patient. Kirsten Malig Larsen Kun i sammenhæng giver det mening er en etnografisk undersøgelse af, hvad der har betydning for nydanske forældres meninger og handlen i forhold til deres børns udvikling og trivsel som borgere i det danske samfund. Gennem et narrativt perspektiv udfoldes og argumenteres for betydningen af, at nydanske forældres meningsdannelse og handling sker i sammenhæng med den kontekst, som familierne er en del af som borgere i Danmark, her særlig belyst med sundhedsplejen. Gennem undersøgelsen vises, at den sammenhæng forældre og børn er i, har betydning i forhold til, hvad de nydanske forældre tænker og gør i forhold til deres børns udvikling og trivsel. Både de nydanske forældre fortælling og sundhedsplejerskernes syn på og værdier i forhold til børn og deres udvikling skal fortælles gennem selvfortælling og kulturens kanoniske fortællinger til hinanden. Empirien er fremkommet gennem et halvt års feltarbejde i foråret 2012 indeholdende deltagerobservation og interview i fem nydanske familier med små børns hjem samt ved fokusgruppeinterview i sundhedsplejen. Narrativ teori er brugt som teoretisk ramme, og de nydanske familiers fortællinger udfoldes med Ricoeurs narrativ og Bruners dannelse af os selv gennem selvfortælling. Baggrunden for undersøgelsen er, at Sundhedsplejen i Svendborg ønsker at kvalificere indsatsen i forhold til nydanske familier med små børn, og som en del af denne indsats ønskes at undersøge de nydanske forældres perspektiv i forhold til deres børns udvikling og trivsel. 11\n13 Susan Lundtoft Livet med Kronisk Obstruktiv Lungesygdom. Et sundhedsantropologisk perspektiv på KOL i relation til social identitet. Antallet af mennesker, der får en KOL-diagnose, er stigende. Hovedårsagen til udviklingen af KOL er rygning. I de senere år er der sket store ændringer på det strukturelle plan. Rygeloven er blevet indført, og det nationale råd for folkesundhed har anbefalet sundhedsstyrelsen, at der implementeres fysisk træning i rehabiliteringen af mennesker med en række kroniske sygdomme. Der er udfærdiget KOL-forløbsprogrammer i alle regioner, og der er blevet oprettet rehabiliteringshold. Der er således kommet et øget fokus på sammenhængen mellem rygning og KOL både i sundhedsvæsenet og i samfundet som sådan. Jeg er blevet nysgerrig på, hvad det kan betyde at få en KOL-diagnose i relation til social identitet. Dette masterspeciale er således en sundhedsantropologisk undersøgelse af, hvilken betydning det kan have for den sociale identitet at have fået en KOL-diagnose. Dette undersøges særligt med fokus på rygning, rehabilitering og de nære relationer. Fra et antropologisk perspektiv forhandles og opleves menneskers sociale identitet i et kontinuerligt samspil mellem individ og samfund. For at få adgang til dette samspil undersøges ovenstående spørgsmål primært med udgangspunkt i Richard Jenkins` teori om social identitet og Erving Goffmans stigmabegreb. Jeg har desuden valgt at inddrage litteratur om kronisk sygdom i det omfang, som jeg finder giver mening i analysen og diskussionen af empirien. Informanterne har alle fået diagnosen KOL og følger eller har fulgt et rehabiliteringshold i kommunalt regi. Mit feltarbejde består af deltagerobservation på et rehabiliteringshold, semistrukturerede og ustrukturerede interviews. Undersøgelsen peger i retning af, at samfundsudviklingen på rygeområdet kan være betydningsfuld for KOL- patientens sociale identitet, og det tyder på, at det kan være svært at identificere sig selv som hørende hjemme på et rehabiliteringshold. Informanterne har særligt fokus på, at det, der virkelig betyder noget, er de begrænsninger, som sygdommen har medført eller kan medføre i forhold til samværet med de mennesker, informanterne er nært relateret til ikke mindst samværet med børnebørn er betydningsfuldt. 12\n14 Fysisk træning blev af alle informanter fremhævet som det væsentligste udbytte af rehabiliteringsforløbet, fordi det gav fysisk, psykisk og socialt overskud, og dermed øgede muligheder for opretholdelse af væsentlige sociale relationer. Specialet vil kunne bidrage til en større forståelse af livet med KOL og betydningen for den sociale identitet, når sundhedsprofessionelle arbejder med rehabilitering, pleje og behandling af mennesker med KOL. Rikke Tornfeldt Martens At kende til anerkendelse om samvær i et arbejdsfællesskab blandt handicappede unge, set i et antropologisk perspektiv. Udgangspunkt for dette speciale er Rosengård, en gård beliggende på Nordfyn, og en arbejdsplads for handicappede unge. Formålet er, gennem to ugers feltarbejde, at undersøge hvilke meningsskabende sammenhænge de handicappede indgår i, i deres arbejdsfællesskab. Jeg vil rette blikket mod det levede liv blandt medarbejderne, som de unge handicappede kaldes på Rosengård, for derudfra at bringe etnografisk materiale i dialog med relevante teorier om samvær, positionering og anerkendelse. Jeg vil argumentere for, at mit empiriske materiale præsenterer en forståelse for den måde handicappede opfatter sig selv og deres fælleskab, og en forståelse af, hvor vigtigt det er for handicappede at have mulighed for at agere i et arbejdsfællesskab blandt ligesindede hvor der plads til og mulighed for at være socialt værdsat. I undersøgelsen vil jeg anvende en analytisk metode, hvor jeg kan komme helt tæt på medarbejdernes egne følelser ved at have fokus på både kroppens og sansernes betydning. Jeg har som teorigrundlag for opgaven valgt at anvende teoretikere, der analyserer og forklarer måden mennesker er sammen på gennem konkrete mikro-situationer. Jeg vil anvende dele af Inger Sjørslev, Erwing Goffman og Axel Honneths teorier i en analyse af medarbejdernes nære handlinger, ageren og konstruktion af social differentiering. At være socialt værdsat, konkluderer jeg på baggrund af denne undersøgelse, har en positiv betydning for medarbejderne, da de derigennem får mulighed for at udvikle sig gennem anerkendelse og nytte af eget arbejde. Ønsket er, at den viden og erkendelse et sådan projekt giver, kan skabe grobund for flere kvalitative studier, som konstruktivt kan bruges i forståelsen af handicappede og deres levevis. For mig, har processen med min antropologiske undersøgelse gjort, at jeg som antropolog føler, at have opnået først at betragte, derefter at forstå og siden skabe viden og forståelse. 13\n15 Hanne L. P. Mohapeloa Den Ikke-ideelle Patient. Hvordan kategorisering af patienter kan få negative konsekvenser i fertilitetsbehandlingen. Afhandlingen bygger på et feltarbejde på Fertilitetsklinikken, Aarhus Universitetshospital, Skejby i uge 6 og 8 i februar Formålet var at undersøge, om personalet på en dansk fertilitetsklinik kender til kulturelle og religiøse normer og bruger dem i mødet med patienter med udenlandsk baggrund. Det viste sig ikke at være tilfældet. Den udenlandske baggrund, kultur og religion havde større betydning ved at kunne føre til en kategorisering af patienten som det, jeg har kaldt den Den ikke-ideelle patient, da dens medlemmer defineres ved at skille sig ud fra den type fertilitetspatient, som afdelingens rutiner er tilrettelagt for. Afhandlingen viser, hvordan kategorien Den ikke-ideelle patient skabes og vedligeholdes, og viser, at det kan have negative konsekvenser for behandlingen. Den analytiske ramme: Fertilitetsbehandlingen i Skejby analyseres vha. begrebet social teknologi, og det synliggøres hvordan behandlingen er tilrettelagt på en måde, så en bestemt type patienter passer til behandlingen, mens nydanske patienter ikke passer på samme måde. Da den grundlæggende antagelse er, at behandlingen er tilrettelagt på den rigtige måde, er det ikke teknologien men patienterne, der har skylden, hvis tingene ikke går som forventet. Ved hjælp af begrebet kategorisering som brugt af Richard Jenkins vises, hvordan personalet opdeler patienterne i forhold til, om de passer til den sociale teknologi, nemlig IVF-behandlingen. Denne kategorisering bygger på en vurdering af patientens kompetence på flere områder, bl.a. sprogligt. Erving Goffmans The Presentation of Self in Everyday Life bruges i analysen af det, jeg kalder den gode historie, hvor personalet fortæller om usædvanlige forløb, og bekræfter hinanden i kategoriseringer, som derved vedligeholdes. Især afvigende kønsroller og kvindens position og rolle bemærkes hos personalet og det henføres til religion, især Islam, og til kultur og tradition. Er afvigelserne store, kan det påvirke personalets syn på patienten. Mindre synlige afvigelser som sprogproblemer, behov for tolk, og ringe viden om kroppens funktioner, og de deraf følgende problemer med at følge behandlingsplaner kan resultere i, at behandlingen ikke lykkes. Den kategorisering, som findes på fertilitetsklinikken er tidligere fundet blandt personale på en HIV-klinik og en psykiatrisk afdeling i Danmark, og på et hospital i Holland. 14\n16 Ellen Juliane A. Olsen Budbringeren En antropologisk analyse af hvordan sundhedsplejerskens rolle udfolder sig under hjemmebesøg. Med et særligt fokus på hvordan sundhedsplejerskens rolle forhandles og konstitueres i mødet med forældrene og i etablering af sundhedsplejens målgrupper. Dette masterprojekt er en sundhedsantropologisk undersøgelse af sundhedsplejerskens roller i hjemmebesøg i en middelstor jysk kommune. Metodisk bygger specialet på data indsamlet ved deltagerobservationer, individuelle interviews og fokusgruppeinterview. Formålet med projektet er ud fra en sundhedsantropologisk vinkel at undersøge, hvordan sundhedsplejerskens rolle i hjemmebesøgene udfolder sig og hvordan den forhandles og konstitueres i mødet med forældrene. I analysen anvendes Foucault inspireret litteratur, primært begrebet social teknologi anvendes til at se på sundhedsplejerskernes roller. Men også Järvinen og Mik- Meyers syn på den professionelles rolle i det danske velfærdsstat er anvendt til at se på, hvordan sundhedsplejerskens tidligere rolle som en autoritet, bliver erstattet af en støttende og motiverende rolle i en tid, hvor det forventes at folk tager ansvar for og arbejder med egen og deres børns sundhed og trivsel. Lene Kirstine E. Pedersen Det inkluderende fællesskab En sundhedsantropologisk undersøgelse af hvorfor patienter med lungesygdommen KOL oplever en forbedring efter et lungerehabiliteringsforløb Hvert år rammes ca danskere af lungesygdommen KOL. Patienter med en lungekapacitet på mindre end 40 % tilbydes et lungerehabiliteringsforløb i sygehusregi. Lungerehabiliteringen er en tværfaglig intervention som forløber over 8 uger. Patienterne er lægehenviste. Formålet med opgaven er at klarlægge en uoverensstemmelse, som finder sted på sygehuset, når de sundhedsprofessionelle ikke kan effektmåle en forbedring hos deltagerne på lungerehabiliteringsforløbene. Den enkelte deltager på lungerehabiliteringen oplever og erfarer selv en forbedring. Hvorfor oplever deltagerne en forbedring 15\n17 efter et lungerehabiliteringsforløb? Samtid er formålet med opgaven at åbne op, for et nyt perspektiv i forhold til de effektmålinger som anvendes på sygehuset. Her igennem opkvalificeres viden til lungerehabiliteringen, så interventionen også tilbydes i fremtiden. Til at afdække uoverensstemmelsen mellem effektmålingerne og den oplevede forbedring hos deltagerne i lungerehabiliteringen, anvendes etnografisk metode: Deltagerobservation og forskningsinterview individuelle samt fokusgruppeinterview. Som analytisk perspektiv er der anvendt begreber af Scheper-Hughes & Lock, som belyser distinktionen mellem krop og psyke til at forklare uoverensstemmelsen mellem sygehusets effektmålinger og den oplevede og erfarede bedring hos deltagerne. Der er også anvendt analytiske perspektiver af Goffman i forhold til, hvor værdifuldt det er for deltagerne i lungerehabiliteringen at være sammen med andre patienter med KOL. Deltagerne som indgik i projektet oplevede og erfarede alle en forbedring i løbet af de 8 uger, hvor de deltog i lungerehabilitering på sygehuset. Forbedringerne gjorde deltagerne i stand til bedre at kunne klare sig selv og overkomme dagligdags gøremål. Forbedringerne kunne ikke måles på sygehusets effektmålinger. Deltagerne kunne fortælle om, hvorledes de hver især var blevet bedre til f.eks. at bære indkøbsposer op af trapper, lege med deres børnebørn, gå ture og nogle af deltagerne kunne frasige den ugentlige hjemmehjælp. Det var betydelige og meget værdifulde fremskridt for deltagerne, men på sygehusets effektmålinger havde de ikke forbedret sig. Opgaven er med til at give et perspektiv på, hvorledes effektmålinger ikke altid kan afdække og sikre, at en intervention har sin eksistensberettigelse. Deltagerne forbedrede sig, men på nogle andre områder end dem man effektmåler på i sygehusregi. 16\n18 Master i Sundhedsantropologi Sundhedsantropologi eller medicinsk antropologi er et veletableret antropologisk fagområde, der belyser de sociale, kulturelle, organisatoriske, strukturelle og historiske dimensioner af sygdom og sundhed i en global verden. Sundhedsantropologien ser således på, hvordan konkrete mennesker opfatter, erfarer og agerer i forhold til sygdom og sundhed uanset om der er tale om patienter, pårørende, sundhedsprofessionelle, politikere eller medborgere i al almindelighed. Noget af det sundhedsantropologien kan være med til at kaste lys over er menneskers hverdagsliv og hvorledes det sociale samspil med andre spiller en større rolle end hensynet til eget helbred. En sådan indsigt kan bl.a. hjælpe med at forstå, hvorfor mennesker ofte ikke handler i overensstemmelser med sundhedsfremmeoplysning. Sundhedsantropologien ser også på, hvordan organisatoriske og strukturelle forhold spiller en rolle i samfundets håndtering af sygdom og sundhed. Det kan være studier af magtforhold, fx i forhold til hvem der bestemmer, hvilke sygdomme der (ikke) skal forskes i eller studier af hvem der (ikke) har ret til behandling og omsorg. Det kan også være studier af, hvilken betydning opdelingen i primær og sekundær sektor, eller opdelingen i social- og sundhedsvæsen har for konkrete mennesker. Og det kan være studier af køb af organer i udlandet og studier af medicinalindustrien. Sundhedsantropologien tager desuden fat i mere grundlæggende diskussioner af hvad sygdom og sundhed er og hvad det vil sige at være syg og rask, eller at være patient og sundhedsprofessionel. Sundhedsantropologi har med sit humanistisk-samfundsvidenskabelige udgangspunkt udviklet teorier og metoder, der kaster lys over disse problemstillinger. Samtidig fremmer fagets etnografiske metode og empiriske basis uddannelsens anvendelighed i konkrete undersøgelser og udredningsopgaver i sundhedssektoren. De specifikke sundhedsantropologiske teorier og begreber og fagets komparative tilgang åbner for nye perspektiver på sundhedsfaglige problemstillinger såvel i relation til det enkelte menneske som i forhold til organiseringen af sundhedssektoren og de fagligheder den repræsenterer. Masteruddannelse i Sundhedsantropologi udbydes i samarbejde mellem Institut for Kultur og Samfund Antropologi og Etnografi ved Aarhus Universitet og Institut for Antropologi ved Københavns Universitet. Se også: 17


Planer om skydebane vækker massiv modstand - Lejre Lokalavis | LEJRE LOKALAVIS\nPlaner om skydebane vækker massiv modstand\nAf palle på\t 7. november 2017 KULTUR, LEJRE, LEJRE KOMMUNE, NYHEDER\nEt projekt med en skydebane på 22 ha og med 12 meter høje jordvolde har fået borgerne i Vester Saaby og omegn helt op i omdrejningerne.\nVESTER SAABY: Projektet – Natur- og Skydecenter Sjælland – der er blevet arbejdet med i halvandet år, skal i følge konsortiet bag, fungere som hjemsted for aktiviteter indenfor natur, miljø, sundhed og friluftsliv.\nMen projektet støder på voldsom modstand. Borgerne i Vester Saaby og oplandet er nemlig slet ikke begejstrede for projektet.\nMandag den 30. oktober blev der afholdt et bymøde med Vester Saabys indbyggere. Her var over 200 mødt op. Landsbyen har 220 husstande. Der var ligeledes mødt folk op fra Kirke Saaby og Kirke Sonnerup.\nVester saaby-borgernes holdning til projektet var helt entydig: Der var nemlig ingen positive tilbagemeldinger vedrørende skydebaneprojektet, der har vakt store bekymringer vedrørende miljø, levevilkår og huspriser.\nAnlægget, der angiveligt skal omkranses af 12 meter høje jordvolde skal have en længde på godt to kilometer, vil komme til at fylde stort set lige så meget som hele landsbyen.\nBorgerne i byen fokuserer også på selve anlægsprocessen, såfremt projektet bliver godkendt af kommunalbestyrelsen. Byggeriet vil komme til at ligge oven på en grundvandsboring, som forsyner landsbyen med drikkevand.\nModstanderne peger blandt andet på, at konsekvenserne af at tilføre så store mængder jord, som det vil være tilfældet – 500.000 tons jord erfarer Lejre Lokalavis – vil volde store problemer.\nBeboerne frygter at rykket fra jordvoldene vil have en negativ virkning, ligesom man er bekymrede for, hvor jorden til voldene skal kommer fra og hvilken forureningsgrad, den måtte have. Beboerne peger også på, at transporten af jord blive kunne påvirke vejene omkring Vester Saaby, når et stort antal tungtlastede lastbiler skal ind og ud af området.\n”Vi har i byen meget svært ved at forstå, at man planlægger at bygge så stort et anlæg, så tæt op ad bebyggelse til stor gene for naboer. Huspriserne vil med sikkerhed falde, hvilket gør at den positive udvikling med hushandlen i Vester Såby vil gå helt i stå. Støjgenerne vil blive så massive, at ingen ønsker at bosætte sig eller blive boende i byen. Der vil fra de 15 planlagte baner lyde flere 100 skud i minuttet fra tidlig morgen til sen aften”, skriver beboerne i Vester Saaby blandt andet i et læserbrev her i avisen.\nByens indbyggere har nu sat gang i en underskriftsindsamling, som skal vise den store modstand mod et projekt, der efter deres mening ikke hører hjemme så tæt på en by med børnehave og folk, der er flyttet på landet for at nyde fred og ro..\n– Vi håber, at politikerne i Lejre Kommune, også efter valget, ikke vil tillade projektet, siger Anders Andreasen, Vester Saaby.\n– Ideen med skydebanecentret kan være meget god, men det er et problem at lægge det lige op ad en landsby. Problemet med den slags projekter er, at der faktisk ikke er nogen steder på Sjælland, hvor det vil kunne ligge. Et sådant center vil skulle ligge tæt på en motorvej, og det begrænser mulighederne. Der vil ikke kunne være den nødvendige afstand til bebyggelse, siger Anders Andreasen.\nCentret får til huse på jorden tilhørende Vestergaard. Skydecentret vil som det største i Danmark, være med til at styrke Lejres brand og vil kunne huse, ikke kun nationale, men også store internationale konkurrencer, med den derved afsmittende positive effekt for lokale erhvervsdrivende, skriver konsortiet bag i en projektbeskrivelse.\nHensigten er, at det, som landets angiveligt største natur- og skydecenter, desuden skal demonstrere, hvordan man kan udvikle et bæredygtigt skydecenter, i et område ellers udlagt til landbrug.\nEtableringen af centret er egenfinansieret, støttet af fonde, sponsorer samt udviklingsmidler.


Artikel filtreret på dato: Onsdag, 20 Juni 2018\nOnsdag, 20 Juni 2018 07:45\nOnsdag, 20 Juni 2018 07:39\nKoldings 750 års jubilæum fejres i Christiansfeld\nOnsdag fejres Koldings 750 års jubilæum i Christiansfeld.\nOnsdag den 20. juni inviterer Christiansfeld Lokalhistorisk Arkiv og Christiansfeld Centret alle interesserede til åbning af udstillingen BY, BORG & LAND.\nVandreudstillingen - BY, BORG & LAND er lokalarkivernes bidrag til fejringen af Koldinghus’ og Koldings 750 års jubilæum. Udstillingen illustrerer samspillet mellem Kolding, Koldinghus og omegnen.\nDet skriver Christiansfeld Centret i en pressemeddelelse.\nUdstilling lavet af lokalarkiverne\nUdstillingen er lavet af lokalarkiverne i Seest, Harte, Lunderskov, Sønder Bjert, Christiansfeld og Vamdrup med støtte fra Kolding Kommune.\n- Vi er meget glade for, at vi har fået lov til at lægge lokaler til vandreudstillingen, som vi her hos os har lavet en rammefortælling omkring, fortæller Birgitte Lamp, leder af Christiansfeld Centret.\n- Det har samtidig været en stor fornøjelse at lave udstillingen i et tæt og frugtbart samarbejde med Christiansfeld Lokalhistorisk Arkiv.\nUdstillingen, der vises i Søstrehuset, suppleres med genstande og billeder fra Christiansfeld Lokalhistorisk Arkiv og Forening, Museet Koldinghus, Else-Marie Hjort og Christiansfeld Centret.\nOnsdag, 20 Juni 2018 06:55\nTyskland og Europa er i bevægelse med asylpolitikken\nLæserbrev af Jørn Dohrmann, medlem af Europa-Parlamentet for DF, Drenderupvej 30, 6580 Vamdrup.\nTyskland oplever i disse uger et sandt familieskænderi mellem lederne af de to regeringsbærende søsterpartier – Angela Merkels CDU og Horst Seehofers CSU.\nPå sidelinjen står Alternatives für Deutschland, AfD, og kigger med stor interesse, for de fleste er vist enige om, at AfD står til en kæmpegevinst ved et kommende nyvalg.\nMen hvad er egentlig problemet i Tyskland? Jo, kort sagt kan man sige, at hvis man som Fru Merkel undlader at lytte til befolkningens vilje gennem flere år, ja, så stiger trykket blandt vælgerne, og de vil begynde at søge "alternativer".\nDet er sket og vil i stigende grad ske – tyskerne flytter krydset til AfD. Seehofer vil derfor handle i overensstemmelse med befolkningens ønsker og gøre op med den førte asylpolitik, for han kan nemlig se, at den politik begynder at koste stemmer.\nSeehofer foreslår derfor at sende asylsøgere, der er registrerede i et andet EU-land, retur – direkte på grænsen. Men også fuskere, der siger, deres papirer er blevet væk, vil blive afvist. Merkel derimod vil fortsætte som hidtil, indtil der er fundet en EU-løsning, der kan tage over i stedet for det nuværende asylsystem.\nEn EU-løsning lader dog vente på sig, så Horst Seehofer har nu givet den tyske kansler 14 dage til at få en EU-løsning i stand. Men hvem tror lige på, at det lykkes?\nSelvom tyskerne har givet sig selv en timeout, så er der stor sandsynlighed, at også Tyskland vil få et valg med temaet, "Hvem skal have kontrol over grænserne". Europa er i sandhed i bevægelse med asylpolitikken – Italien, Østrig og nu måske snart Tyskland. Det bliver en god og spændende sommer.\nOnsdag, 20 Juni 2018 06:45\nKoldingenseren er klar med en ny EP.\n"Hele mit liv, har de sagt, ta' dig i agt, for den hadefulde hvide mand. Det tog mig et skridt i mod fred, for at se hadet, i blandt, de mørke fra mit eget bagland".\nSådan indleder rapperen Musse, med borgerligt navn Mustafa, sit nummer "Statements" som er fra den nye EP, "Politisk ukorrekt god fyr" som udkommer på fredag.\nMen er der noget om snakken, eller er det bare underholdning?\nMusse skriver i en pressemeddelelse:\n- Tilbage i 2012, udgav jeg en hiphop plade, med den provokerende titel " Dumokrati" Mine bevæggrunde, for titlen, var at sætte en debat igang, omkring vores demokrati, og hvorvidt måden, som vi gøre det på, er optimalt. Altså kan vi gøre det bedre, og er der andre måder at leve på, som virker for alle? Jeg havde ikke taget højde for, at omkring samme tid, som jeg udgav denne plade, havde en gruppe sharia kriger været på gaden i København og råbe død over demokrati, og for første gang i Danmark, så man et had, ytret så offentligt, blandt muslimer, mod Demokrati og de Danske værdier, fortæller rapperen og fortsætter:\n- Og så kommer, sådan en "Mustafa" som jeg med en hiphop plade, ved navn "Dumokrati" På diverse forums endte debatten om, hvorvidt jeg ønskede sharia i Danmark. Jeg var dengang uforstående overfor antagelserne og anklagerne. Men ikke desto mindre, så var det "blot" antagelser og anklager, baseret på frygt. Hvis vi så lige spoler tiden frem til omkring 2017, hvor jeg stillede op til byrådet i Kolding, for Venstre. Mine bevæggrunde her, var udover at bidrage til lokalsamfundet, at bryde med fordomme, og tage et skridt mod fredelig sameksistens, frem for at leve i en lejr, hvor fjenden, er hende den rødhåret, Inger Støjberg, og hadet til hende og hendes ligesindet, bliver fodret af islamister, og rygklappere. Udover antagelser og anklager, var det i dette tilfælde også Tilsvining, trusler og intimidering, oftest fra de mørke, fra mit eget bagland, slutter Musse.\n"Politisk ukorrekt god fyr" er på gaden fredag.\nSep 19, 2018 1561 Christiansfeld\n20 Mar, 2019 1 Læserbreve\n20 Mar, 2019 150 Kolding\n20 Mar, 2019 138 Kolding\n19 Mar, 2019 147 Kolding\n19 Mar, 2019 159 Kolding


Københavns Zoo afliver elsket elefantunge\nNyheder Skrevet af Anders Reinholdt | 26.11.14 | 18:04\nKøbenhavn Zoos knap to år gamle elefantunge Khao Sok døde mandag aften på grund af akut opstået sygdom, skriver Zoo i en pressemeddelelse.\nSygdommen skyldes et herpesvirus kaldet Elephant Endotheliotropic Herpesvirus (EEHV), der normalt findes hos de fleste voksne asiatiske elefanter, men som kan give sygdom med dødelig udgang hos et stort antal elefantunger. Sygdommen er normalt forekommende i zoologiske haver i hele verden og i naturen og er umulig at gardere sig imod. I Europa og USA bliver 50-60pct. af alle elefantunger født i zoologiske haver smittet med virusset. Af det samlede antal smittede unger dør 90pct.\nZoos elefantdyrepassere opdagede mandag morgen, at Khao Sok virkede sløv og tilkaldte derfor straks Zoos dyrlæger, der konstaterede, at elefantungen havde symptomer på det dødelige EEHV. Der blev sat ind med væske- og antivirusbehandling samt behandling mod blødninger, og der blev givet blodtransfusion fra moderen Kungrao. Dog var Khao Sok mandag aften så svag, at han måtte aflives.\nVirusset er sandsynligvis kommet fra moderen eller en af de andre elefanter i flokken. Voksne elefanter kan leve med virusset på samme måde, som mennesker lever med forkølelsessår - indimellem blusser det op, men dyrene bliver ikke alvorligt syge. De unge elefanter er dog ikke på samme måde beskyttet mod virusset, da de fra 1,5 års alderen ikke længere dier og derfor ikke får den nærende råmælk fyldt med moderens antistoffer. Sygdommen opstår derfor typisk hos unge elefanter i 2-5 års alderen.\nEEHV er dødeligt, fordi det manifesterer sig voldsomt og hurtigt. Virusset angriber celler i lymfekar og blodkar og forårsager blødninger i de indre organer: leveren, tarmen og hjertet. Virusset udgør ingen fare for mennesker.


Hvem er Toxen-Worm?\nToxen Worm har eksisteret siden 1983 og er stiftet af Kim Toxen-Worm. Vi er specialister inden for juridisk rådgivning, køber- og sælgerrådgivning samt køb og salg af én- og tofamilieshuses og grunde. Toxen Worm drives i dag af Kim Toxen-Worm, juridisk rådgiver, og Annette Lander, ejendomsmægler.\nDet afspejler sig ligeledes i vores to kerneydelser:\nVi har mange års erfaring inden for juridisk rådgivning, herunder familieret, testamenter, ægtepagter, fremtidsfuldmagter samt rådgivning i forbindelse med dødsboer, fast ejendom og ejendomsoverdragelser. Du kan bruge os som din juridiske rådgiver, uanset om du har brug for hjælp som privatperson eller som mindre virksomhed. Vi hjælper også gerne med at stifte selskaber samt den tilhørende rådgivning.\nSom ejendomsmægler i Ringe kender vi byen og Midtfyn særdeles godt. Vi har primært beskæftiget os med køb og salg af ejendomme med vægten på 1- og 2-familiesejendomme samt mindre landejendomme i en radius på 30 minutters kørsel fra Ringe. I fremtiden udvider vi radiussen til også at tilbyde hjælp til køb og salg af boliger i resten af landet.\nØnsker du at sælge din bolig gennem os, indgår du i en tæt dialog med vores ejendomsmægler, Annette Lander. Hun er uddannet ejendomsmægler og har en HD i finansiel rådgivning samt en efteruddannelse i køberrådgivning. Annette har desuden erfaring med juridisk rådgivning.\nSe vores pakkeløsninger\nVi tilbyder tre forskellige pakker, som er målrettet dig, der skal sælge bolig, dig, der skal købe bolig, og dig, der har brug for rådgivning inden for familieret. Læs mere om hver enkelt pakkeløsning herunder:\nDin ejendomsmægler i Ringe\nHos Toxen Worm adskiller vi os fra de øvrige ejendomsmæglere i Ringe og på Fyn ved ikke at være en kæde og ved at tilbyde kvalificeret, personlig rådgivning – både i forhold til ejendomsmægling og juridisk rådgivning.\n• Personlig rådgivning fra enten Annette Lander eller Kim Toxen-Worm\n• Højt kvalitetsniveau\n• Tæt dialog – vi følger altid et salg, køb eller en sag til dørs\n• Fleksibilitet – vi står til rådighed, når du har tid\n• Solgt eller gratis\n• Indgående til ejendomsmarkedet og lokalområdet omkring Ringe\nOvenstående er fordele, som vores tidligere kunder har sat pris på. Vi har generelt en tæt dialog med vores kunder, og mange af vores kunder har vi endda samarbejdet med i flere generationer.\nSkal vi også hjælpe dig? Kontakt os på telefon: +45 6262 3800, 28763634 eller mail: al@toxen.dk\nVI VIL VÆRE DIN FORETRUKNE EJENDOMSMÆGLER OG JURIDISKE RÅDGIVER\nVi yder rådgivning på højt fagligt niveau, til den rigtige pris, leverer til tiden og er meget fleksible. Vi møder dig i øjenhøjde, og du kan være helt sikker på, at vi vil dig og din opgave uanset om det er køb, salg eller anden juridisk rådgivning.


Hovsa: Brandvæsnet slukkede ild i hæk og kørte hjem – Så gik der ild i huset | LOCAL EYES\nHome Nyheder Hovsa: Brandvæsnet slukkede ild i hæk og kørte hjem – Så gik...\nHovsa: Brandvæsnet slukkede ild i hæk og kørte hjem – Så gik der ild i huset\nHELSINGØR: Det er heldigvis sjældent at den slags uheld sker, men torsdag formiddag rykkede Helsingør Kommunes Beredskab ud til ild i en hæk på Holger Danskes Vej som hurtigt var slukket. Blot få minutter efter brandbilerne var kørt igen blev der slået alarm igen på samme adresse, nu var det så huset langs hækken som brændte.\nGløder fra den brændende hæk havde åbenbart fået sneget sig op under taget på villaen, og af ukendte årsager var der ikke fundet tegn på spredning af ilden fra hækken mens brandvæsnet var på adressen første gang.\nFå minutter efter brandkøretøjerne havde forladt stedet sammen med politiet, opdagede Local Eyes's fotograf på stedet at der kom røg op af skorstenen, men hurtig gik det op for ham at det kom op omkring skorstenen. Fotografen og flere naboer trådte straks i aktion, der blev slået alarm igen til 1-1-2 mens en nabo greb en vandslange og forsøgte at dæmpe ilden og andre fik alarmeret beboerne i huset om at der var ild i deres hus.\nHuset har nu lidt stor skade, brandvæsen og politi arbejder kl. 12.45 fortsat med slukningsarbejdet på stedet.\nTorsdag 3. jun 2021 / a168779\nNæsteStorbrand i Faaborg: Lynnedslag startede omfattende bygningsbrand\nForrigeBEREDSKABSMEDDELELSE: Brand i flere værftsbygninger på Værftvej 7 i Fåborg


Børnelokkerne horsens sex / Sortsex pornhub\nI bestræbelserne på at indsmigre sig hos de purunge piger brugte manden. For syv år siden spillede Allan over en million kroner op på enarmede tyveknægte - han er i dag blevet heldbredt for sin ludomani. Pigen sagde til manden, at hun ikke ville have samleje med ham, men det respekterede han ikke. Jobannonce, jobopslag: Kontorleder til Dansk Socialrådgiverforening, Region Syd. Vi kan se, du bruger en browser som ikke understøttes af Viafree. I Horsens bor Birgit og Allan med deres 11-årige datter og seks katte.\nFor at fortsætte med at se, vælg venligst et af følgende alternativer: For at fortsætte med at se, vælg venligst et af følgende alternativer: Installér browseren Chrome. Det hjælper ikke på deres situation, at Allan har gået ledig i et helt. De har skåret ned på alt fortæller de og Birgit har endda prøvet at gå sulten i seng, fordi der ikke har været mad nok til hele familien. Manden var interesseret i at kende størrelsen på pigens. Men pigen var fiktiv, og nu er manden dømt. I stedet forsøgte han at få hende til at sutte på sit lem. Men den resulterede i, at Birgit og Allan endte på tvangsauktion med deres hus og i dag sidder i et lejet hus, hvor det trækker fra vinduerne, og de varmer det op med en el-radiator.\nFlere af de børn, han chattede med, har i de seneste dage vidnet i sagen, og Facebook-lokkeren blev efter domsafsigelsen sendt tilbage i varetægtsfængsel, hvor han skal blive, indtil han skal begynde afsoningen af sin straf. I mandens lomme lå et kondom, fordi de havde aftalt at dyrke analsex. Vestre Landsret har i dag skærpet dommen over den 27-årige mand fra Horsens' opland, der er blevet kendt som den såkaldte Facebook-lokker. I 2016 blev en 15-årig pige voldtaget i mandens lejlighed i Greve syd for København. August 2016 havde manden skrevet en lang række stødende beskeder til den opdigtede 13-årige, som programmet "Børnelokkerne" kaldte "selmamuz". Pigen forsøgte at skubbe ham væk, men den dømte holdt hende fast, rev trusserne af hende og voldtog hende.\nMen vi er underlagt tavshedspligt, så vi må ikke udtale os om patienter, medmindre der ligger en særlig aftale. 11 måneder siden 08:59 xHamster hanrej, black dude gives white slut wife all she can handle 1 år siden 04:57, tXXX hanrej, black Bull Meeting with Cuckold Couple 5 måneder siden 23:24 xHamster hanrej sex mellem racer, crazy amateur bbc, wife, interracial xxx movie. VintageTube hanrej, vintage 2 år siden 10:54, tXXX hanrej, samlinger 4 dage siden 29:13, vPorn spil, kone, hanrej, asien 3 år siden 10:10 KatesTube hanrej, sex mellem racer Igår 01:53 xxxdan sprøjt i fissen, hanrej, lingeri 4 uger siden 09:20 xHamster stor sort pik, hanrej. Så udtrykket betyder det samme som hist op og kom herned. Men den resulterede i, at Birgit og Allan endte på tvangsauktion med deres hus og i dag sidder i et lejet hus, hvor det trækker fra vinduerne, og de varmer det op med en el-radiator.\nChefredaktør Erling Tind Larsen har dog sagt til BT, at rettelsen blev bragt for at beskytte kilderne. Cartoon Network Sex Milf Film Povlstrup Porn Photos Store Patte östermarke. Thai Massage Hallendrup Free Chat Dk Thai Massage Køge Brøndby Strand. Showing 1-20 of 1250 Live Cam Models - Online Now Searches Related to "thai massage" Remove Ads The page you're trying to access: is not part of Pornhub. 1 måned siden 10:13 Analdin hanrej, penge, reality, parsex, fitness, tjekker, nærbillede Hunt4k. Det havde regnet den dag, så manden kørte pigen ned til et lånt kolonihavehus i Risvangen, hvor de begge tog deres tøj.\nGik i tv-programs fælde: 46-årig frifundet for forsøg på sex med fiktiv Hårdere straf til internet- børnelokker, horsens 31-årig manipulerede sig til sex med drenge, horsens, folkeblad Retssagen foregik i den store Retssal 10, fordi der foruden holdet bag Børnelokkerne også var en stor flok journaliststuderende fra SDU. Fire ud af seks dommere i landsretten i Viborg var enige om, at manden skal tre et halvt år i fængsel, og dermed er der blevet lagt et halvt. Fiktiv sexdate med mindreårig sender mand bag tremmer BT Krimi Anklager Jesper Rubow sammenlignede manden med en gammeldags børnelokker, fordi han tilbød drengene penge og en tur på McDonalds. En mand aftalte med en 13-årig, at de skulle mødes og dyrke sex.\nNet- børnelokker for retten BT Krimi Børnelokker dømt for sex med 13-årig Med en falsk profil af en 13-årig pige på internettet arrangerede TV3-programmet Børnelokkerne - med. Dagens 3 spil: Bliver der målfest. Fire sager mod mænd, der forsøgte at lokke journalist fra Ekstra Bladet til sex, da hun udgav sig. 12-årig dreng sparkede børnelokker i skridtet - Politi og retsvæsen Dagens 3 spil: Horsens på hælene i Farum. Børnelokker dømt for sex med 13-årig.\nBirgit og Allan har seks katte, men ikke råd til at forsørge deres egen Senta - Bikini Island - TV3 En Rema 1000-butik i, horsens plages af røverier. Per halvor lunde endate dk gratis dating for alle Dyb anal sex escort i disk, swinger kolding massage escort aarhus / Dick escortgu, pornostjerne top 10 streaming sex party - Titfuck escort4 9:00 De bedste par dating apps helt gratis i tårnby - Dildo frø En mand kontaktede torsdag en 12-årig dreng og tilbød ham.\nTank telia taletid aldi tyskland harrislee / Snyd kæreste Manden endte med at få et spark i skridtet. Birgit og Allan har seks katte, men ikke råd til at forsørge deres egen datter. Horsens bor Birgit og Allan med deres 11-årige datter og seks katte. Seitensprungzimmer mit Stil : Seitensprung Lounge Tirsdagstrivia: blå mandag Moden kvinde der kigger skomager læst / 6escort redtube Robinson Ekspeditionen Forsidefruer Hånd i hånd Børnelokkerne Boligkøb. Sexfesten fortsætter på Bikini Island: Finalen fejres med et knald! Familien fra Bryggen Vi er bare mænd Friheden Robinson Ekspeditionen Luksusfælden Forsidefruer Hånd i hånd Børnelokkerne Boligkøb.\nParret fortæller, at deres budget dør hvert kvartal, når elregningen kommer. Men de kom aldrig så langt, for en nabo havde ringet til politiet og anmeldt indbrud i kolonihavehuset. Han forklarede, at det var for sjov, og at han var stoppet, så snart thai massage kastrup knepmig hun sagde, at det kunne hun ikke lide. De er gået i stå og det gå ud over deres datter - Vil Luksusfældens eksperter Mette Reissmann og Jan Swyrtz kunne hjælpe Birgit og Allan med alle de ting, der ikke er blevet taget ansvar for i mange år og vil parret kunne ofre. Vissing skete, mens han var prøveløsladt for voldtægten på Djursland. Manden forklarede, at det var rart at være sammen med pigen, og han troede, at hun også syntes, det var rart at være sammen med ham. De kan ikke betale deres regninger og er begravet i en milliongæld fra både kviklån og gæld fra tvangsauktionen. Fire ud af seks dommere i landsretten i Viborg var enige om, at manden skal tre et halvt år i fængsel, og dermed er der blevet lagt et halvt år oven i den straf, han fik i Retten i Horsens i september sidste. Brug vores iOS- eller Android-app på din mobil.\nHusk at se "Luksusfælden" hver tirsdag. Dommeren lagde især vægt på, at den 50-årige havde udgivet sig for en på 17 år på nettet for at få kontakt til pigen. I retten forklarede han, at han ikke kunne få rejsning på grund af sukkersyge. Denne onkel ville ikke lade den 17-årige chatte mere medmindre, han fik.000 kroner. Frist, manden forklarede, at han havde oprettet en profil på chatsiden Arto, som en lyshåret 17-årig dreng. Jeg er jo glad for, at retten har været enig med os i, at der var bevis for, at han ville have samleje med en mindreårig, siger Jesper Holm. Så for at undgå at onklen skulle tage computeren fra den 17-årige, gik den 13-årige med til at mødes med ham. Den 13-årige brugte meget tid på at tale med den 17-årige, og pigens mor var godt klar over, at de to unge var glade for hinanden.\nDet havde regnet den dag, så manden kørte pigen ned til et lånt kolonihavehus i Risvangen, hvor de begge tog deres tøj. Det var dog ikke kun opdigtede piger, som han var på jagt efter. Dommeren lod fredag hammeren falde over en 50-årig mand, der havde tilstået, at han i fire tilfælde havde haft seksuel omgang med en pige på. På trods af, at der var tale om en fiktiv mindreårig, mente retten alligevel, at manden skulle dømmes for forsøg på samleje med en mindreårig. Det oplyser anklager Jesper Holm. Straffen lød på otte måneder i fængsel, og manden skulle betale.000 kroner i erstatning til pigen.\nDen dømte rørte sig ikke en millimeter i retten, hvor han sad med foldede hænder på bordet foran sig. Han lagde vægt på den store aldersforskel, og på at manden havde mødt pigen fire gange, selvom han vidste, hun var. Manden præsenterede sig som en på 37 år, og han sagde i retten, at han godt vidste, hun var. 20 PÅ TV3 #luksusfælden. Kun hans ansigt var i konstant bevægelse fra alle de nervøse tics, der tvang hans ansigt i forskellige grimasser. Den 27-årige, der havde anket dommen til frifindelse, er blev kendt skyldig i at ville lokke 11 mindreårige piger fra Brædstrup og Sdr. Han er tidligere dømt for at have voldtaget en 12-årig pige på Djursland, og i landsretten lagde dommerne vægt på, at hans ihærdige, gentagne - men dog forgæves - forsøg på at komme i kontakt med pigerne i Brædstrup og Sdr. Vissing til sex via sociale netsteder.\nIngen rejsning, næste møde fandt sted midt i december måned. På sofaen krammede de hinanden, og manden forsøgte samleje, dog uden held. Manden ankede dommen på stedet. Med en falsk profil på Facebook, hvor han udgav sig for at være en 12-årig hesteglad pige ved navn Anni Hansen. En tid han primært har brugt i sofaen, imens han ser serier og tænder en cigaret hver. Den første gang, de mødtes var i oktober sidste. En 31-årig mand er mandag blevet idømt et år og syv måneders fængsel i en sag, hvor han dels var tiltalt for voldtægt af en 15-årig pige, dels for forsøg på samleje med en 13-årig pige. Et tv-hold har spillet en stor rolle i den ene del af sagen, der handler om forsøg på samleje med en mindreårig. Desuden var han meget direkte i sine formuleringer om, hvad han ville sammen med pigen, hvis de en dag mødtes. En mand aftalte med en 13-årig, at de skulle mødes og dyrke sex.\nJeg er glad for, at retten troede mere på den unge eskorte dk escort rødovre piges forklaring og tilsidesatte hans forklaring, siger anklager Jesper Holm. På deres tredje møde midt i januar havde de samleje, og 14 dage senere mødtes de for fjerde gang. Før mødet med tv-holdet. Også denne gang forsøgte den dømte at få samleje med pigen, men det lykkedes ikke. Han ankede straffens længde til landsretten. Efter et stykke tid oprettede den 50-årige endnu en profil, som skulle forestille at være den 17-åriges onkel. Med en falsk profil af en 13-årig pige på internettet arrangerede TV3-programmet "Børnelokkerne" - med Henrik Qvortrup som vært - et møde med manden ved Amager Strandpark.


Nyhedsarkiv for Joy de Vie\nFra nu af vil opdateringer og nyheder omkring B-kuldet sommer 2013 blive skrevet ind på B-kuldets side her på hjemmesiden.\nJeg har idag lagt billeder ind af hvalpetræffet som jeg holdte for A-kuldet på deres 1års fødselsdag igår.\nAlmunia er netop gået i løbetid!!\nDette betyder at jeg skal til dyrlægen med hende nogle gange for at finde det helt rette parringstidsspunkt.\nMen sådan ca. forventer jeg hvalpe født omkring 19./20. juli 2013!!\nSå er hanhunden til B-kuldet fundet!!\nJeg har i den forbindelse lavet en side med info om det kommende kuld.\nDet bliver så fantastisk spændende.\nJeg forventer at Almunia går i løbetid omkring juni, og forventer derfor hvalpe omkring august i år.\nAlmunia er blevet tjekket fri og uden anmærkninger idag ved en øjenlysning hos Susanne Kaarsholm ved Ringe Dyrehospital.\nDu kan finde en pdf-fil med resultatet på Almunias side her på hjemmesiden.\nØjenlysningen var det sidste sundhedsresultat jeg manglede, for at arbejde videre med planlægningen af B-kuldet til sommer.\nJeg går nu igang med at finde den helt rette hanhund til kuldet.\nEfter flere måneders arbejde, kom det nye design på min hjemmeside op og køre.\nAfskydningen af det nye layout forsinket, da jeg havde nogle problemer med linksene i banneret, heldigvis blev jeg reddet af en hjemmeside-kyndig person via et internet-forum, som lagde tid og kræfter i at finde en løsning på problemet, og forventede intet retur.\nSå jeg vil gerne takke Andreas for hans vilje til at hjælpe mig, som han ikke engang kender eller har mødt.\nAndreas har denne side som laver hjemmesider: http://lightdale.dk\nGod fornøjelse med min nye hjemmeside.\nJoy de Vie ønsker alle en glædelig jul og et godt nytår!!\nJeg og mine to hunde ønsker Jer og Jeres familie en glædelig jul, men masser af hygge, samvær, god mad og dejlig stemning.\nVi ønsker alle et godt nytår, og jeg ser selv frem til hvalpe i 2013 på min tæve Almunia.\nDerudover glæder jeg mig til at launche min nye hjemmeside i starten af det nye år, så snart den er klar.\nJoy de Vie - nu med DKKs opdrætteruddannelse!!\nJeg har nu taget det sidste modul på DKKs opdrætteruddannelse, og har derfor de 4 moduler: Jura, adfærd, genetik og reproduktion\nI den forbindelse har jeg også ansøgt om kennelmærke og køb af mit kennel navn Joy de Vie.\nPt. sidder jeg også og arbejder på et helt nyt hjemmeside-design, som jeg håber jeg kan få lancheret lige i starten af det nye år.\nIndtil der, kan du kigge nye billeder af A-kuldets hvalpe Asmus og Austin i galleriet i mappen "billeder fra hvalpekøbere".\nJeg har også taget en god stak billeder ved sidste Cavaliertræf i Fredericia, som var en gåtur med hundene i min forhave - også kaldet Kemira, og efterfølgende Vovseparty oppe hos mig.\nDu finder billederne i galleriet i mappen "Cavaliertræf i FA"\nMASSER af nye billeder.\nIgen er der kommet en ordentlig stak billeder ind i galleriet.\nDe er fordelt rundt i diverse mapper under fane-bladet "Galleri"; du kan bl.a. finde nye billeder af hvalpene fra A-kuldet, Asmus og Austin, i mappen "billeder fra hvalpekøbere", der er også nye billeder af Almunia og Bergkamp i deres mapper.\nAlmunia er kommet i løbetid.\nJubiii! Så kom Almunia i løbetid!\nJamen det betyder, at jeg ved, at der går de der 6-7 måneder imellem hendes løbetider. Også her efter hun fik hendes første kuld i sommers.\nDet vil så sige, at vi snakker parring omkring Juni måned, og hvalpefødsel omkring August 2013. :D\nNy foto-mappe på galleriet her på hjemmesiden.\nJeg har oprettet en fotomappe under galleriet, hvor du kan se billeder hvalpekøbere har taget af deres hvalp, efter hvalpen har forladt reden her.\nDu kan også klikke her og komme direkte til det nye galleri:\nBilleder fra hvalpekøbere.\nAsmus og Austin fra A-kuldet var til sundhedstjek og vaccination for ikke så lang tid siden da de fyldte 12 uger, og dyrlægerne gav gode meldinger:\nBegge hvalpes sten er faldet ned, de har begge korrekt saksebid, de ser sunde og raske ud samt er nysgerrige og tillidsfulde.\nAustin er blevet rigtig gode venner med Cavalieren Otto, som Linda og Stefan havde i hjemmet i forvejen. De leger og sover sammen. Austin er begyndt til ringtræning, da Linda og Stefan påtænker at udstille ham. Derudover har Austin også prøvet hundesvømning.\nAsmus har fundet sig til rette hos Mette og Benjamin, og er blevet en del af familien sammen med husets to indekatte. Asmus leger med hunde fra venner og bekendte og nyder at være i centrum hos Mette og Benjamin.\nSå starter jeg planlægning og klargøring til B-kuldet. Efter en utrolig god, og lang, snak med dyrlægen, finder vi det fuldt ud forsvarligt at bruge Almunia i avl.\nFaktisk kunne dyrlægen fortælle, at ved undersøgelsen op til kejsersnittet ved A-kuldet, mærkede han en spændt livmoder som trak sig sammen som den skulle, ergo: ingen slap livmoder hos Almunia.\nDyrlægen havde heller ikke observeret en snæver fødselskanal, tværtimod havde denne været godt udvidet.\nSå har jeg fået en tid til hjertescanning tirsdag d. 20 november 2012, så Almunia kan få tjekket status for mislyd og prolaps.\nNår dette raultat foreligger, og det er gode resultater, så går jagten igang på den helt rette hanhund til B-kuldet sommer 2013.\nPå gensyn til Austin og Asmus. Puha, så blev Austin hentet i går, og Asmus her i formiddags.\nLidt mere godt til øjet. Endnu engang er der nye billeder af mine to dejlige hunde.\nDer er lagt et par stykker ind i både Bergkamp og Almunias fotoalbum.\nFrisk Bergkamp Jeg har lagt lidt friske billeder af Bergkamp ind i hans fotoalbum under Galleri.\nNye billeder fra Cavaliertræf i Fredericia I albummet Cavaliertræfs i FA finder du billeder fra træffet idag, d. 5. august 2012, hvor jeg havde taget mine to 6 ugers hvalpe med også.\nBegge hvalpe fra A-kuldet er reserveret!! Begge mine to dejlige han-hvalpe fra A-kuldet er nu reserveret til to fantastiske familier.\nNu vil jeg nyde de lidt over 4 uger jeg stadig har sammen med mine guldklumper, og ellers glæde mig over at hvalpene kommer ud til nogle hjem hvor de vil være i centrum og bliver udfordret og stimuleret samt nusset og kælet med.\nDer venter hunde-ven i det ene hjem og katte-venner i det andet, og naturligvis kærlige mennesker-venner.\nLøbende nyheder omkring hvalpene finder du oppe i menuen under hvalpekuld og herefter A-kuldet.\nJeg har hvalpe til salg!! Jeg har pt. hvalpe til salg fra mit A-kuld, som vil være klar til at flytte hjemmefra som 8 uger gamle fra d. 17/8.\nKlik ind på hvalpekuld og A-kuld for at læse mere.\nNyheder for A-kuldet Jeg har nu givet A-kuldet deres egen nyheds-plads under "Hvalpekuld" og herefter "A-kuldet" og helt nede i bunden på siden.\nDette giver plads til konstante opdateringer omkring kuldet, uden at denne side drukner.\nSå er du interesseret i at følge A-kuldet tæt, så kan du det enten over Facebook på profilen Joy de Vie eller under nyheder for A-kuldet.\nFriske billeder i galleriet Så er der lagt et par nye billeder ind i Bergkamp's album, en god portion i Almunia's billede album og en forholdsvis stor bunke af det sidste cavaliertræf i FA idag, som naturligvis ligger i mappen i galleriet kaldet Cavaliertræf i FA.\nMens vi venter Vi er rigtig mange som går og venter spændt på den næste nyhed i Almunia's drægtighed, og pludselig kan nogle uger til røntgen-fotograferingen d. 20-06-2012 virke som meget lang tid til.\nFor slet ikke at tale om HEEELT hen i den sidste uge af Juni når vi snakker fødsel.\nMen mens vi alle går og venter, så har jeg lagt lidt billeder af A-kuldets aner ind i A-kulds albummet.\nOg sikke nogle fantastiske gener der ligger bag dette kuld.\nDet er jeg virkelig stolt over.\nJoy de Vie på Facebook Kennel Joy de Vie har fået en profil på facebook.\nDette er beskrivelsen af profilen og formålet:\nFacebook siden for Joy de Vie er for alle dem der er interesseret i at følge med i opdrættet, som er intresseret i racen Cavalier King Charles Spaniels eller som synes det er hyggeligt med opdateringer på skrift eller med billeder fra kennelen eller hvad brugere eller ligger ind.\nSiden kan blive et potentielt mødested hvor kommende hvalpekøbere, erfaringer kan deles, spørgsmål blive stillet, og dette gælder alle hundeinteressede.\nSå kom glad alle og følg med eller deltag! :D\nHer finder du profilen: Joy de Vie på Facebook\nA-kuldet har nu fået en foto-mappe Jeg har lavet en mappe til billeder af de kommende hvalpe fra A-kuldet.\nHeri har jeg lagt billeder af hvalpegården jeg netop har sat op, samt fødekassen der er klar til modtagelse af hvalpene.\nDu finder mappen både under "Galleri" samt "Hvalpekuld" og herefter "A-kuldet".\nDu kan også klikke her: A-Kuldet Album\nJeg har også lagt de nyeste billeder ind fra Cavaliertræffet i FA d. 06-05-2012. Billederne kan du se her: Cavaliertræfs i FA\nJeg forventer hvalpe omkring uge 26!!! (Slutningen af Juni)\nTirsdag d. 24/4-2012 samt onsdag d. 25/4-2012 blev Souvinier's Almunia parret med Cavaking's Tiger Take a Chance.\nJeg forventer derfor hvalpe omkring uge 26, og som vil blive klar til at komme til deres nye hjem midt/slut august.\nEr du interesseret i en hvalp fra A-kuldet, er du mere end velkommen til at kontakte mig per telefon, via mail eller gæstebogen, til en uforpligtende snak.\nDer er selfvølgelig mulighed for besøg hvor du kan se rammerne for mit opdræt, møde mine hunde og vi kan få en god snak, frem til selve fødslen.\nHerefter kan man først besøge mig samt hundene og hvalpene når hvalpene er fyldt minimum 3 uger.\nJeg glæder mig utrolig meget over denne parring, og vil naturligvis løbende opdatere hjemmesiden med nyt.\nNy hjemmeside fra DKK For nogle dage siden launchede DKK en ny hjemmeside, som gør det mere overskueligt for kommende hvalpekøbere, at finde informationer om det at købe hund.\nJeg kan varmt anbefale hvalpeinteresserede at klikke rundt inde på siden.\nSå er Almunia gået i løbetid! I fredags gik Almunia i løbetid. Jeg har kontaktet Birgitte fra Kennel Cavakings, og nu skal det rigtige tidspunkt\nfor en parring findes. Jeg holder naturligvis siden her opdateret med nyt.\nBilleder af Almunia til Rally-lydighed Jeg har tilføjet billeder af Almunia og jeg på træningsbanen til Rally-lydighed i DCH Fredericia.\nDisse billeder kan ses under "Galleri" i mappen "Hundetræfs og hundetræning" (De sidste billeder i mappen)\nEller du kan klikke på billedet herunder\n(Videoerne i "Galleriet" er blevet rettet, så de nu kan afspilles)\nBilleder af min ny-byggede hvalpekasse Du kan nu se billeder af den selv-byggede hvalpekasse i galleriet under "Blandet"-mappen.\nEller ved at klikke på billedet\nDerudover er der kommer nye billeder af sidste træf i Cavaliergruppen i FA, disse kan du ligeledes finde i galleriet\nHanhunden til Almunia, og dermed A-kuldet, er fundet Efter et godt besøg ved Kennel Cavaking og et grundigt kig på Tiger, blev beslutningen efterfølgende truffet.\nLæs mere om parringen og ikke mindst Tiger under "Hvalpekuld" og herefter "A-kuldet"\nMASSER af herlige billeder og videoklip i "galleriet" Det er nu muligt at se dejlige billeder og videoklip på Kennel-Joydevie.dk, fordelt i forskellige kategorier\nDu finder det hele under fanebladet "Galleri" i top-menuen\nIdag er topbanneret på www.kennel-joydevie.dk og her på nyhedssiden, skiftet ud med et banner fra WSPA Klik på banneret for at læse om WSPA's kamp mod unødvendige brutale drab på hunde\nJoy de Vie støtter op om kampagnen!\nSå kom hjemmesiden, www.kennel-joydevie.dk op at køre! Rigtig god fornøjelse med at klikke rundt og læse.


NORDIC NYT 4. Nordic Tankers sejler en usikker. Bak op bag dit rederi bak op bag bestyrelsen! Januar PDF\nDownload "NORDIC NYT 4. Nordic Tankers sejler en usikker. Bak op bag dit rederi bak op bag bestyrelsen! Januar 2008"\n1 NORDIC NYT 4 Januar 2008 Information til investorerne i Nordic Tankers A/S Bak op bag dit rederi bak op bag bestyrelsen! Nordic Tankers sejler en usikker fremtid i møde. Skal vi undgå det, er der brug for din støtte og opbakning til bestyrelsen! Usikkerheden skyldes hverken faldende rater eller truende storme. Den skyldes, at vi kun godt seks måneder efter at Rederiet gik på Børsen, nu synes under angreb fra aktionærer, der vil skubbe den nuværende ledelse ud og indsætte sig selv. Derfor sender vi også denne appel om opbakning og sammenhold, hvis du som aktionær fortsat ønsker Nordic Tanker drevet som rederi på det forretningsmæssige grundlag, vi med succes gik på Børsen på. Vi har brug for, at du møder op på den ekstraordinære generalforsamling eller giver bestyrelsen din fuldmagt. Baggrunden er følgende: Siden introduktionen på OMX-Københavns Fondsbørs har finansmanden Steen Bryde og kredsen omkring ham købt massivt op af aktier, og de råder nu over mere end 10 pct. af Nordic Tankers aktiekapital. Derfor har Steen Bryde stillet krav om en ekstraordinær generalforsamling med henblik på straks at få plads i bestyrelsen. Vi var i bestyrelsen i første omgang skeptiske overfor det formålstjenlige i en sådan generalforsamling. Af flere årsager. Ledelsen er midt i en omfattende proces, hvor bl.a. selskabets fortsatte koncept og strategi vurderes og i forlængelse heraf naturligvis også den overordnede ledelse. Dette med sigte på den ordinære generalforsamling den 23. april Når bestyrelsen alligevel først sagde ja til Steen Brydes ønske, var det for at sikre ro om denne proces, og fordi det ikke forekom unaturligt at en stor aktionær fik mulighed for at deltage i udformningen af den fremadrettede strategi. Dertil kom også, at vi alligevel ikke kunne forhindre en ekstraordinær generalforsamling, når Steen Bryde kunne dokumentere at råde over mere end 10 pct. af aktiekapitalen. Så langt så godt. Julefreden syntes sikret men kun tilsyneladende. Efter en uges tavshed meddelte Steen Bryde ganske uventet, at vi helt havde misforstået ham, og at han nu krævede hele bestyrelsen på valg på den ekstraordinære generalforsamling. For bestyrelsen rejste denne melding, der var i åbenbar strid med Steen Brydes tidligere tilkendegivelser, betydelig tvivl om Steen Brydes intentioner med rederiet. Og forløbet gjorde det for den samlede bestyrelse klart, at det ikke ville være muligt at etablerere et tillidsfuldt samarbejde med Steen Bryde om rederiets fremtid.\n2 Den nuværende bestyrelse gik på Børsen med det klare mål, at give nye og gamle investorer mulighed for at blive medejere af et seriøst og veldrevet rederi baseret på bestemte skibstyper og rationel drift gennem out-sourcing af de traditionelle rederifunktioner til velanskrevne samarbejdspartnere. Der er nu gået godt et halvt år siden børsintroduktionen og vi har nået meget. Vi står i dag med den formentlig yngste flåde blandt danske rederier og med nye skibe i ordre. Driften er også i god gænge med en opjustering af resultatet for 2007 som det synlige bevis. Det er en position som har skabt respekt i søfartskredse, og som er nået med den siddende bestyrelse og ledelse på broen. Det synes vi ikke er helt ringe på så kort tid og vi synes slet ikke det giver grund til at springe over bord i utide! Heroverfor står så nu Steen Bryde. Tilsyneladende med en hel anden opfattelse af, hvordan Nordic Tankers bør drives. Tilsyneladende - fordi vi trods flere kontakter ikke har kunnet få nogen klar besked fra ham. Det nærmeste vi er nået til er en diffus melding om, at han synes at Nordic Tankers måske burde være mere aktiv omkring sine assets. Hvad det betyder i maritim terminologi, ved vi ikke. Hvis det er noget med at vi bør være mere risikovillige og spekulere mere i vore skibe og i skibsbygningskontrakter, så må vi sige, at den kurs ikke er vores. Vi ønsker fortsat at drive et solidt dansk baseret rederi, hvor driften er det væsentligste, og hvor køb og salg af skibe er et afgørende og naturligt supplement. Når det ikke er muligt forud for den ekstraordinære generalforsamling at få Steen Bryde til at tone rent flag, er det ikke unaturligt at søge tilbage og se på, hvad der tidligere har givet anledning til overskrifter. Steen Bryde er i dag medejer af Capinordic A/S og direktør i denne. For få måneder siden stod de bag en fjendtlig overtagelse af det børsnoterede selskab ITH Industri Invest A/S der beskæftigede sig med udvikling og køb og salg af industrivirksomheder. Fremgangsmåden minder i påfaldende grad om den som Steen Bryde nu anvender overfor Nordic Tankers A/S. Via en større aktiepost i ITH krævede Capinordic indkaldt til ekstraordinær generalforsamling i ITH med henblik på, at få ændret bestyrelse og ledelse og undersøgt en række investeringsmuligheder udenfor selskabets eksisterende fokus- og kompetenceområde. Efter at det med møder mellem ITH s daværende ledelse og Capinordic s ledelse ikke var lykkedes at nå til enighed, skrev ITH s bestyrelse til sine aktionærer bl.a.: Under de foreliggende omstændigheder er det ITH s bestyrelses enige vurdering, at såfremt Capinordic s forslag vedtages, kan den ikke længere sikre selskabets aktionærer en solid og forsvarlig forretningsudvikling af de betroede midler. Men det var for sent. Capinordic og kredsen heromkring rådede allerede over så stor en aktiepost, at dens ønsker kunne gennemføres på den ekstraordinære generalforsamling. ITH hedder i dag Renowagy A/S der er kommet ny ledelse til, ny bestyrelse og forretningskonceptet er total ændret. Vi ved ikke med sikkerhed om Steen Bryde har tilsvarende planer med Nordic Tankers A/S. Men vi ved, at han hverken har givet udtryk for særlig interesse for rederidrift eller for at have særlig indsigt i branchen. Alligevel vil han tilsyneladende overtage magten i selskabet. Næppe for at fortsætte den nuværende virksomhed, men formentlig fordi han har helt andre planer. Den nuværende bestyrelse finder det både malplaceret og forhastet at skifte ledelse nu. Det kan kun føre til en farlig slingrekurs til ugunst for aktionærerne. Tiden er inde til at Nordic Tankers sætter nye mål og i forlængelse heraf også revurderer sin fremtidige ledelse. Det er vi indstillet på, og processen er igangsat. Men det skal ikke være en hovsaløsning dikteret af uigennemsigtige særinteresser fra en enkelt aktionær. Vi vil derfor meget stærkt appellere til, at du møder op på den ekstraordinære generalforsamling eller giver os den nødvendige fuldmagt uanset hvor stor eller lille en aktiepost du besidder. Det tror vi tjener dine og selskabets interesser bedst. Der skal ikke sjakres med Nordic Tankers fremtid, og tilfældig spekulation er ikke vejen frem for et rederi, der har en ambition om at vokse og udvikle sig i givtigt samspil med troværdige og solide samarbejdspartnere. Dette forhindres bedst ved at støtte den siddende bestyrelse og lade den få arbejdsro, så den seriøst og velovervejet kan gennemføre de nødvendige forandringer og tilpasninger og præsentere disse på den ordinære generalforsamling den 23. april Du ved hvad du har, når du støtter bestyrelsen. Du ved ikke hvad du får med Steen Bryde! Mogens Buschard formand Tage Bundgaard næstformand\n3 Vi har grund til at være tilfredse! Nordic Tankers formand ser tilbage på børsnoteringen og selskabets første seks måneder på OMX-Københavns Fondsbørs. - Det første halve år på OMX-Københavns Fondsbørs har vi lov til at kalde en succes. Vort rederi er kommet ind i en god gænge, mange ting er faldet på plads, og vore aktionærer har oplevet en pæn kursstigning. Dermed er vi i bestyrelsen blevet bekræftede i, at det var en rigtig beslutning vi tog, da vi omdannede det traditionelle kommanditselskab til et rigtigt rederi, noteret på den rigtige børs. Det siger Mogens Buschard, formand for Nordic Tankers, i en kommentar til de første seks måneder som børsnoteret selskab. Han glæder sig først og fremmest over, at der var så stor interesse for at tegne aktier i Nordic Tankers, men også over at så mange af de gamle anpartshavere holdt fast, og at langt de fleste fortsat er at finde i ejerkredsen. - Også på den driftsmæssige side har vi været inde i et positivt forløb. Der er købt nye skibe og ejerforholdene omkring vore kemikalietankere er blevet ændrede, så vi i dag ejer vore skibe i dette segment 100 pct. Alt i alt har det betydet, at den fornyelse af flåden, vi bebudede i forbindelse med børsintroduktionen, er gennemført hurtigere end forventet. I dag står vi med splinternye skibe, og måske den yngste flåde overhovedet blandt danske rederier. - Jeg vil også nævne samarbejdet med Torm, Eitzen og Zacchello de tre rederier som beskæftiger vore skibe. De er tre meget forskellige selskaber, men det gælder for dem alle, at vi har nære og fortrolige relationer, som vi er meget glade for. Hvordan vil man så videreudvikle rederiet? - Ja, det er jo det store spørgsmål, som bestyrelsen tager fat på, på et strategiseminar i januar. Med den udvikling, vi har gennemløbet i selskabets første seks måneder, så er vi faktisk i den situation, at pengene er brugt op! Det skal forstås derhen, at med de begrænsninger vi og vores bankforbindelse har pålagt os, så er der med de skibe, vi har i ordrer, ikke plads til yderligere ekspansion. - Det betyder, at vi enten skal læne os tilbage og indtil videre sikre det optimale udbytte af den nuværende flåde og de skibe vi har i ordre, eller også skal vi have tilført yderligere Mogens Buschard, formand for Nordic Tankers kapital. Det sidste kan ske på mange måder. Det er også noget af det, der skal drøftes til januar. - Endelig vil det være relevant at diskutere, om det nuværende koncept skal forblive uændret. Vi er en såkaldt tonnage-provider det vil sige, at vi stort set out-sourcer alle de traditionelle rederifunktioner til gode samarbejdspartnere, så vi kan nøjes med en minimal egenorganisation. Det var dette koncept vi gik på børsen med, og det er her vi adskiller os fra alle andre rederier på OMX. - Det skal vi absolut ikke løbe fra, men det er vores forpligtelse i bestyrelsen stedse at vurdere om konceptet skal tilpasses. Er der f. eks. funktioner som vi med fordel kunne administrere i eget regi? Det rejser også spørgsmålet om Nordic Tankers A/S fortsat skal være hjemmehørende i Holstebro? - Ja, tingene hænger sammen. Vi har et fortrinligt samarbejde med DIFKO om en række administrative funktioner, og vore to direktører er bosat i Holstebro-området, hvor vi har lejet os ind netop hos DIFKO. Men vi skal diskutere om det på sigt vil være mere rationelt at have kontor i København og i den forbindelse måske in-source nogle administrative funktioner. København er ikke blot Danmarks politiske og forvaltningsmæssige centrum, men er i disse år også ved at udvikle sig til en af verdens absolutte shipping-ho- Stemningsbillede fra olieterminal med Nordic Pia til kaj. Selvom det er mørkt lastes der fortsat olie, så spildtid undgås.\n4 Nordic Pia i ballast klar til at lægge til kaj ved olieterminalen i Wilhelmshafen i Tyskland. vedstæder. I det lys skal vi også overveje om der vil være fordele ved at være hvor det sner, selvom Holstebro på mange måder nok er en billigere by at bo i! Jeg tror resultatet bliver, at vi på et tidspunkt flytter til København, og at vi kommer til at supplere med enkelte nye medarbejdere. Hvad med ledelsen? - Det er bestyrelsens forpligtelse løbende at vurdere om vi har den rigtige ledelse. Det gælder både bestyrelse og direktion. Men jeg vil gerne understrege, at jeg mener alle har gjort en flot indsats både i forbindelse med børsintroduktionen og den efterfølgende fornyelse af flåden. Jeg mener ikke, der kan sættes en finger på noget. - Men når vi vurderer selskabets fremtid, skal vi naturligvis også vurdere, om vi har en ledelse, der matcher. Ikke mindst i et selskab med vores struktur, er det vigtigt, at bestyrelsen har de rette kompetencer, der til enhver tid supplerer den daglige ledelse. Ændrer Nordic Tankers profil, så må vi selvfølgelig også vurdere, om vi har den rette ledelse i relation hertil. Endeligt er det vel også relevant at se på bestyrelsens størrelse. Mogens Buschard understreger dog, at der på alle disse væsentlige områder ingen beslutninger er taget, men at det er blandt de emner, som bestyrelse og direktion tager fat på, når de mødes i to dage i januar. - Vi er meget opmærksomme på, at vi lever i en foranderlig verden, hvor et selskab som vores hurtigt skal kunne tilpasse sig. Koncept og strategi er til stadighed til vurdering, og i forlængelse heraf naturligvis også den overordnede ledelse. Har alting været second to none? - Nu synes jeg man skal koncentrere sig om det positive, men der er da et par ting omkring børsnoteringen, som jeg i dag gerne havde set lidt anderledes. - Vi havde som målsætning, at ville tiltrække en række store institutionelle investorer. Det ville have lagt en god bund under selskabet og under aktien, og have sikret fundamentet for en stabil udvikling. Det kunne være lykkedes bedre. Aktierne er derfor spredt på rigtig mange hænder, suppleret med enkelte større private investorer. Det har betydet, at kursudviklingen i perioder har været turbulent, og omsætningen undertiden meget stor set i relation til vores relativt lille aktiekapital. - Et andet forhold, jeg vil nævne, drejer sig om vore gamle anpartshavere. På bankens anbefaling valgte vi, at der ikke skulle være nogen fortrinsret for gamle ejere ved tegning af nye aktier. Det har givet anledning til kritik fra flere, som syntes at de burde have haft fordel af at have tjent det gamle anpartsselskab i tykt og i tyndt. Vi lod os overbevise om, at det børsetisk ikke var rigtigt. Det havde jeg nok ikke ladet mig overbevise om i dag! - Set i bakspejlet og med afsæt i den nuværende situation, så havde bestyrelsen stået stærkere og havde haft en bedre mulighed for at sikre ro og stabilitet. Ja, der er nu indkaldt til ekstraordinær generalforsamling i rederiet? - Ja, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at det er imod bestyrelsens ønsker. Men en af vore store aktionærer direktør Steen Bryde har begæret en ekstraordinær generalforsamling. Det er han i sin gode ret til ifølge vedtægterne, når han ejer mere end 10 pct. af aktiekapitalen. - Oprindeligt ønskede Steen Bryde alene en plads i bestyrelsen, og det valgte vi at anbefale. Efterfølgende krævede han hele bestyrelsen på valg, uden at vi har kunnet få nogen fornuftig forklaring på, hvorfor han ønsker så drastiske ændringer her og nu. - Hele dette forløb har gjort, at vi i bestyrelsen har mistet tilliden til Bryde. Vi tror ikke, vi har de samme planer med Nordic Tanker, og vi tror ikke, at vi kan etablere et tillidsfuldt og fremadrettet samarbejd med ham. - Det er derfor, vi appellerer til aktionærerne om at møde op på generalforsamlingen eller give bestyrelsen deres fuldmagt. Vi klæber ikke til taburetterne, men vi vil gerne have lov til at gøre arbejdet færdigt. Det vil sige på baggrund af det planlagte strategiseminar fremkomme med vores forslag til selskabets fortsatte koncept og strategi. Det og bestyrelsens sammensætning vil aktionærerne så passende kunne vurdere på den ordinære generalforsamling den 23. april Indtil da beder vi om arbejdsro og ikke om hovsaløsninger dikteret af uigennemskuelige særinteresser. Det tror vi tjener aktionærernes tarv bedst og bedst sikrer rederiets forsatte, positive udvikling. Derfor kan jeg kun gentage bak bestyrelsen op mød op på den ekstraordinære generalforsamling eller giv os din fuldmagt, slutter Mogens Buschard.\n5 Den yngste flåde herhjemme Med en gennemsnitsalder på kun to år råder Nordic Tankers A/S nu over den formentlig yngste flåde blandt danske rederier. Fornyelsen er gennemført som led i den strategi, der blev meldt ud i forbindelse med børsintroduktionen, men det er gået en del hurtigere end forventet. Det er først og fremmest salget af Nordic Hanne i august 2007, der har været med til at forynge flåden. Nordic Hanne var rederiets ældste skib bygget på B&W i 1987 og det sidste af de oprindeligt tre produkttankskibe som dannede grundlag for etableringen af det kommanditselskab, som nu er blevet til Nordic Tankers. Salget af rederiets to eneste fragtskibe CEC Delta og CEC Daisy har også trukket markant i den rigtige retning. Medvirkende har også været købet af de to nye kemikalietankere fra værfter i Sydkorea. Endelig har også de ændrede ejerforhold omkring de tre oprindelige kemikalietankere i Eitzen-poolen været med til at trække aldersgennemsnittet ned. Denne ændring betød som bekendt at Nordic Tankers overtog Nordic Copenhagen og Nordic Oslo 100 pct. fra Eitzen, mens det norske rederi købte Nordics ejerandel i Sichem Pearl bygget i Med det nybygningsprogram som Nordic Tankers har, vil flåden i de kommende år formentligt fortsat kunne holdes på en meget lav gennemsnitsalder. I januar 2008 overtages produkttankskibet AMY fra Nordic Searland Tankers. Det er i september afleveret fra værftet i Kina, og overtages af Nordic under navnet Nordic Hanne. I løbet af andet halvår 2009 får rederiet leveret dels en ny LR-1 tanker fra værft i Sydkorea og to handy-size tankere ligeledes fra værfter i Sydkorea. En ny, moderne flåde skal bl.a. ses i relation til de meget betydelige. tekniske krav de store olieselskaber stiller, men også i forhold til Nordic Tankers ambition om at skabe et større dansk tankskibsrederi. Vil man være med i det gode selskab er der ikke megen fremtid i gamle tankskibe! International fokus på Nordic Tankers erdens mest out-sourcede Vrederi!. Det var titlen på et af mange foredrag, da det kendte maritime forlag TradeWinds havde kaldt den internationale søfartsverden til konference i København i november Og bag titlen gemte sig naturligvis Nordic Tankers, hvis adm. direktør Flemming Sørensen havde fået det ærefulde hverv at fortælle om rederiet og dets koncept med at outsource de fleste maritime funktioner. Flemming Sørensen var kommet i fornemt selskab. På listen over foredragsholdere var ledende shippingfolk fra bl.a. A. P. Møller-Mærsk, J. Lauritzen, Wilhelmsen og Teekay og med økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen i front for at fortælle om Danmark som en ambitiøs søfartsnation. Konferencen strakte sig over to dage og havde som tema netop outsourcing. Velkomstreceptionen for deltagerne blev holdt i Danmarks Rederiforening, mens selve konferencen var henlagt til Hotel D`Angleterre. Fastholder sine forventninger Nordic Tankers fastholder sine forventninger til et resultat på USD mio. Det sker på baggrund af det netop offentliggjorte resultat for årets tre første kvartaler. Her opnåede selskabet et overskud på USD 22,4 mio. Det estimerede årsresultat skal ses på baggrund af, at Nordic i forbindelse med halvårsresultatet opjusterede sine forventninger til året fra USD mio. til de nævnte USD I forbindelse med børsnoteringen var estimatet for 2007 på USD mio. Driftsresultatet følger i store træk budgettet, og opjusteringerne kan således primær henføres til salg af skibe. I første halvdel af 2007 solgtes de to multipurposeskibe CEC Delta og CEC Daisy og i 3. kvartal indgår avancer fra salg af produkttankeren Nordic Hanne og kemikalietankeren Sichem Pearl. Resultatet for 4. kvartal - og dermed for 2007 som helhed vil i ikke ubetydeligt omfang være afhængig af vinteren på den nordlige halvkugle og dermed efterspørgslen på tankskibe. I skrivende stund har vinteren med nogen forsinkelse meldt sin ankomst med positiv effekt på raterne. Såvel halvårsregnskab som regnskabet for 3. kvartal kan i sin helhed læses på Nordic Tankers hjemmeside\n6 To nye kemikalitankere til Nordic Nordic Tankers flåde er i løbet af august og oktober 2007 blevet forøget med to nye kemikalietanskibe. Det første Nordic Stockholm blev overtaget den 23. august på reden ved Tarragona i Spanien. Det er bygget på Samho-værftet i Sydkorea til det græske rederi Minerva Marine, og havde kun cirka tre måneder på kølen, da det blev overtaget af Nordic. Skibet er i det store hele et søsterskib til Nordic Copenhagen og Nordic Oslo d.v.s. en TDW stor kemikalietanker beregnet til transport af raffinerede olieprodukter og lette kemikalier. Der er dog en væsentlig forskel, idet Stockholm er forsynet med såkaldt inert-gas-anlæg. Dette anlæg fremstiller populært sagt vasket og renset udstødningsgas fra hovedmaskinen, som så pumpes ind i lasttankene for at forhindre eksplosioner. Når tankskibene lastes fyldes tanke normalt kun pct., så olien eller kemikalielasten har mulighed for at kunne udvide sig ved f. eks. temperatursvingninger. Det betyder, at der over olien eller kemikalievæsken kan dannes meget eksplosionsfarlige dampe. Ved at pumpe inert-gassen ind, lægger den sig som en pude med et mindre overtryk ovenpå lasten, og forhindrer således at de eksplosionsfarlige dampe kan opstå. Der tale om relativt store anlæg, der skal kunne producere store mængder af gas. Det er der især brug for under losning. Efterhånden som lasten pumpes op fra skibet skal det tomme lastrum fyldes med inert-gassen, så den til stadig danner et uantændeligt låg ovenpå olien eller kemikalierne. Stadig flere olieselskaber stiller krav om, at produkttankskibene er forsynede med disse inert-gasanlæg. Det er da også baggrunden for, at de skibe som har anlæggene ombord belønnes med ekstra poolpoints de får med andre ord en lidt højere betaling end søsterskibe uden inert. Også den anden nybygning har inert-anlæg som standard. Det er Nordic Helsinki som blev overtaget af Nordic Tankers den 16. oktober 2007 fra Sekwang/INP-værftet i Ulsan i Sydkorea. Skibet er med sine ca TDW lidt større end Stockholm, og på en række andre områder forsynet med mere avanceret udstyr. Det gælder bl.a. lastanlægget. Skibet er bygget til Evaland Shipping i Grækenland, men er overtaget af Nordic Tankers direkte fra værftet. I forbindelse hermed op-\n7 stod der i øvrigt lidt forviklinger. Der var opstået uenighed mellem værftet og den græske reder, og af samme årsag var skibet blevet forsejlet til en plads på reden et godt stykke fra land. Nordic besætning der stod klar på kajen til at gå ombord måtte derfor pænt vente til uenigheden var bilagt. Det tog et par dage, hvorefter den nye besætning kunne overtage skibet og stævne ud fra værftet i Ulsan. Begge de to nye kemikalietankskibe indgår i Eitzen-poolen, mens den tekniske drift og bemanding, som for de øvrige Nordic-skibe i poolen, er aftalt med EMS, der også ejes af Eitzen-gruppen. I begyndelsen af januar 2008 føjes der endnu et skib til Nordics flådeliste. Det er endnu et handysize produkttankskib fra Guangzhou Shipyard International i Kina. Skibet er kontraheret som det sidste i en serie på seks identiske tankskibe til Zacchello-rederierne Nordics italienske samarbejdspartner. Skibet er identisk med Nordic Pia, som rederiet overtog i 2006 som nummer to i serien fra Guangzhou. Det har efter overtagelsen sejlet under navnet AMY for Seaarland Shipping Management (Zacchello), og det vil skifte til Nordics kontorflag omkring årsskiftet, når det er mest praktisk og skibet ligger udlosset i formentlig i indisk havn. Det vil få navnet Nordic Hanne et navn der blev ledigt, da den sidste af de oprindelige produkttankskibe fra B&W blev solgt i august Nordic Hanne vil som rederiets to andre handisize-tankere blive beskæftiget i Mærsk-poolen, mens den tekniske drift og bemanding tilsvarende varetages af Seaarland Shipping Management i Amsterdam. 2 eller 340 medarbejdere i Nordic? Beskæftiger Nordic Tankers to eller 340 medarbejdere? Ja, det afhænger lidt af, hvordan man gør regnestykket op. Formelt er der kun fastansat de to direktører på kontoret i Holstebro alt andet er outsourcet til samarbejdspartnere i ind- og udland. Men gør man sig et lille tankeeksperiment og regner på, hvor mange personer Nordic Tankers indirekte beskæftiger så når man faktisk til, at mindst 340 får deres løn som følge af rederiets aktiviteter. Langt den største gruppe er naturligvis besætningerne på de syv sejlende skibe. Ombord er i gennemsnit 23 officerer og menige. Men da hvert skib p.g.a. ferie, sygdom etc. faktisk på årsbasis lægger beslag på to hele besætninger, så er regnestykket 7 x 2 x 23 mand eller i alt alene 322 besætningsmedlemmer beskæftiget på Nordics skibe. Alle er direkte ansat i de selskaber som samarbejdspartnerne har etableret med henblik på den tekniske management. De har alle bl.a. kontorer i Østen, f. eks. i Indien, og det er så herfra de respektive besætninger udsendes. De tekniske managers forsøger naturligvis at administrere deres besætninger så rationelt som muligt, så de kan beskæftiges på flest mulige af de skibe, som man driver. Der er dog en tendens til, at besætningerne stadig oftere knyttes til et bestemt skib eller en bestemt skibstype, og således er det ofte de samme besætninger som vender tilbage til Nordics tankskibe. Tidligere var besætningerne domineret af indiske officerer og phillipinske menige. Dette ændrer sig i disse år, fordi der er opstået mangel på veluddannede indiske officerer og lønnen af samme årsag nærmest er eksploderet. Det har betydet, at der ansættes flere og flere phillipinske officerer, og på det seneste også både officerer og menige fra de baltiske lande og Østeuropa. Det gælder bl.a. ombord på rederiets to nyeste kemikalietankskibe. Men udover skibenes besætninger beskæftiger Nordic Tankers også indirekte en række personer hos de samarbejdspartnere som man har outsourcet en række funktioner til. Med DIFKO er der indgået aftale om, at de for selskabet løser en række administrative opgaver. Hertil kommer skibenes drift både den tekniske og den kommercielle. Det er naturligvis umuligt at sætte nøjagtige tal på, hvor mange personer, det drejer sig om. Enkelte er alene beskæftiget med opgaver for Nordic Tankers andre løser også opgaver for deres eget selskab eller for andre partnere. Men et forsigtigt gæt lyder på, at Nordic nok lægger beslag på ca. 18 heltidsstillinger! Dermed når det samlede antal beskæftigede i Nordic Tankers op på 340. Hertil kommer så direktionen på to mand altså 342! Med flere på vej, når nye skibe kommer til! Et lille udsnit af Nordic Tankers 340 medarbejdere! Langt de fleste er at finde blandt besætningerne på de syv sejlende skibe. Nordic Helsinki på reden ud for værftet i Ulsan i Sydkorea. Skibet er nu under Nordics kontorflag på vej mod Spanien som rederiets nyeste kemikalietankskib.\n8 Flådelisten Nordic Tankers flåde ser med de seneste køb og salg således ud: Nordic Lisbeth, TDW produkttankskib bygget i Sydkorea i 2006, beskæftiget i Torm-poolen. Ejerandel 100 pct. Anløb Puerto La Cruz, Venezuela 31/12/2007. Nordic TBN001 (TBN = To Be Named), TDW produkttankskib, bygges på New Times Shipbuilding i Kina til levering i august Ventes at indgå i Torm-poolen. Ejerandel 100 pct. Nordic Copenhagen, TDW kemikalietanker bygget i 2005 i Sydkorea og beskæftiget i Eitzens City Class Pool. Ejerandel 100 pct. Sejler i Nordeuropa. Anløb Gøteborg 1/1/2008. Nordic Oslo, TDW kemikalietanker bygget i 2005 i Sydkorea og beskæftiget i Eitzens City Class Pool. Ejerandel 100 pct. Sejler i Fjernøsten. Anløb Singapore 8/1/2008. Nordic Stockholm, TDW kemikalietanker bygget i 2007 i Sydkorea. Ejerandel 100 pct. Indgår i Eitzens City Class Pool. Anløb Houston 6/1/2008. Nordic Helsinki, TDW kemikalietanker bygget i 2007 i Sydkorea. Ejerandel 100 pct. Indgår i Eitzens City Class Pool. Anløb Rotterdam 27/12/2007. Nordic Ruth, TDW produkttankskib bygget i 2000 i Sydkorea, beskæftiget i Mærsk-poolen. Ejer andel 75 pct. Anløb Rotterdam 31/12/2007. Nordic Pia, TDW produkttankskib bygget i 2006 i Kina, beskæftiget i Mærsk-poolen. Ejerandel 75 pct. Anløb Santa Panagia, Italien 30/12/2007. Nordic Hanne, TDW produkttankskib bygget i 2007 i Kina og beskæftiges i Mærsk-poolen. Ejerandel 100 pct. Overtages fra Seaarland Shipping Management januar Anløb Haldia, Indien 7/1/2008. Nordic TBN004 (TBN = To Be Named), TDW produkttankskib, bygges på Hyundai Mipo Dockyard i Sydkorea til levering maj Ventes at indgå i Mærsk-poolen. Ejerandel 50 pct. Nordic TBN005 (TBN = To Be Named), TDW produkttankskib, bygges på Hyundai Mipo Dockyard i Sydkorea til levering august Ventes at indgå i Mærsk-poolen. Ejer andel 50 pct. Interesserede kan i øvrigt løbende følge skibenes positioner på Nordic Tankers egen hjemmeside www. nordictankers.com Så er det endelig vinter på den nordlige halvkugle med deraf højere tankrater! Nordic Stockholm på vej gennem nyis med kurs mod Montreal i Canada. NORDIC NYT udgives af Nordic Tankers A/S, Sønderlandsgade 44, 7500 Holstebro. Ansvarshavende redaktør: Adm. direktør Flemming Krusell Sørensen. Indholdet er intern information til selskabernes ejere, ansatte og forretningsforbindelser og må ikke uden samtykke videregives til andre.\nNORDIC NYT 3 Juli 2007 Information til investorerne i Nordic Tankers A/S Overtegnet fire til fem gange Nordic Tankers introduktion på OMX-Københavns Fondsbørs blev en succes. Udbuddet af 1.830.000 stk.\nÅrsrapport 2008 Nordic Tankers A/S Årsrapport 2008 Ledelsesberetning CVR-nr. 76 35 17 16 1 Selskabsoplysninger Selskab Nordic Tankers A/S Sønderlandsgade 44 7500 Holstebro CVR-nr.: 76 35 17 16 Hjemstedskommune:\nNORDIC NYT 6. 2009 bliver et vanskeligt år men der er lys forude! Økonomien er sund. April 2009\nNORDIC NYT 6 April 2009 Information til aktionærerne i Nordic Tankers A/S 2009 bliver et vanskeligt år men der er lys forude! Nordic Tankers nye bestyrelsesformand vurderer, at Nordic Tankers står godt


Mod til at håbe - E-bog - Barack Obama - Mofibo\n3.0 2 5 Forfatter: Barack Obama\nBarack Obama skrev MOD TIL AT HÅBE, inden han valgte at stille op til det amerikanske præsidentvalg i 2008. Det er en ærlig og personlig bog om, hvordan han vil genskabe et Amerika, som det amerikanske folk kan have tillid til, og som kan inspirere folk og regeringer verden over.\nHan reflekterer over familiens betydning, over religion, race, partipolitik og USAs rolle i verden, og han formulerer sine visioner for en ny politik, der formår at samle nationen og forny de demokratiske idealer.\nBarack Obama blev født i Honolulu på Hawaii i 1961.\nHan studerede jura ved Harvard University, hvor han blev den første sorte redaktør af det juridiske tidsskrift Harvard Law Review. I 1996 blev han valgt til statssenatet i Illinois og i 2004 til det amerikanske Senat. I februar 2007 annoncerede han sit kandidatur til Demokraternes primærvalg, og i juni 2008 havde han så stort et forspring, at hans nærmeste rival, Hillary Clinton, trak sig.\nInden Barack Obama blev præsident, boede han i Chicago med sin kone Michelle, og deres to døtre, Sasha og Malia.\n"Lige dele politiske visioner og personlige bekendelser, lige dele kloge samtidshistoriske analyser og fantasifulde visioner inderligt medrivende. Det er ganske enkelt rigtig godt skrevet."\nSprog: Dansk Kategori: Biografier Oversætter: Niels Ivar Larsen