INTRODUKTION INTRODUKTION - PDF\nDownload "INTRODUKTION INTRODUKTION"\n4 INTRODUKTION INTRODUKTION Grundloven er fundamentet for det danske demokrati. I grundloven kan du læse om magtens fordeling i samfundet. Om Folketinget som den demokratisk valgte forsamling, der vedtager love, der gælder for os alle. Om regeringen, der skal sikre, at lovene bliver overholdt af os borgere og af de myndigheder, der skal sørge for, at vi f.eks. har gode skoler, sygehuse og biblioteker. Om domstolene, der er uafhængige af regering og Folketing, fordi de skal dømme i konflikter mellem borgerne indbyrdes og mellem myndigheder og borgere.\n5 Grundloven handler også om de frihedsrettigheder, du har som borger. Den ene slags frihedsrettigheder er ytringsfriheden, retten til at forsamles og demonstrere for dine synspunkter og til at oprette og/eller være medlem af foreninger. Ifølge grundloven har du også ret til at være medlem af et politisk parti og være politisk aktiv også selv om dine synspunkter går imod regeringens eller flertallets. Disse rettigheder skal sikre, at demokratiet kan fungere. Grundlovens regler om folkeafstemninger og valg til Folketinget ville f.eks. ikke være meget værd, hvis vi ikke havde ret til at diskutere politiske spørgsmål og sige vores mening. Grundloven sætter på denne måde grænser for, hvordan staten kan blande sig i vores privatliv. Grundloven skal sikre stabile rammer om det politiske liv og de politiske kampe om magten. Og grundloven skal sikre, at borgernes rettigheder ikke krænkes. Da grundlovens regler er fundamentet for vort demokrati, er den mere vanskelig at ændre end andre love. Den danske grundlov er kun blevet ændret få gange, siden den blev vedtaget for mere end 160 år siden. Og sproget i mange af paragrafferne er ikke blevet moderniseret siden. Derfor er der i denne publikation nogle forklarende kommentarer til reglerne forklaringerne finder du under de enkelte paragraffer. Den anden slags frihedsrettigheder er reglerne om den personlige frihed og om ejendomsretten og boligens ukrænkelighed. Disse regler skal først og fremmest beskytte borgerne mod overgreb fra statsmagten. Hvis du bliver anholdt af politiet, har du f.eks. krav på, at en dommer tager stilling til din sag inden 24 timer. Hvis myndighederne vil undersøge din bolig, dine private papirer eller din pc, skal de som hovedregel have en dommers tilladelse først. Og hvis myndighederne vil tage dit hus for at rive det ned, fordi der skal bygges en motorvej hen over din grund, ja, så skal du have en erstatning, der svarer til husets og grundens værdi. INTRODUKTION\n6 Kapitler INDHOLD\n7 Regeringsformen Kongehuset Regeringen Valg til Folketinget Folketingets arbejde Domstolene Folkekirken Borgernes rettigheder Færøerne, Grønland og Island Ændring af grundloven Grundlovens ikrafttræden Register til grundloven Hvis du vil vide mere INDHOLD\n8 01 REGERINGSFORMEN 8\n9 KAPITEL 01 Regeringsformen 9 01 REGERINGSFORMEN\n10 01 Regeringsformen KAPITEL 1 handler især om magtens tredeling fundamentet for vort demokrati. Magten i Danmark er delt i den lovgivende (Folketinget), den udøvende (regeringen) og den dømmende magt (domstolene). Det har man gjort for at undgå at samle magten ét sted, da det ville kunne føre til magtmisbrug. 01 REGERINGSFORMEN 10\n11 1 Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige. KOMMENTAR Grundloven gælder for Danmark, Færøerne og Grønland. Der er ved lov gennemført en særlig hjemmestyreordning for Færøerne og en særlig selvstyreordning for Grønland. Disse ordninger giver færingerne og grønlænderne et vidtgående selvstyre. 2 Regeringsformen er indskrænketmonarkisk. Kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler. KOMMENTAR Danmark regeres af en monark, det vil sige en konge eller en dronning. I øjeblikket er monarken dronning Margrethe den Anden. Hun overtog tronen i 1972, da hendes far, kong Frederik den Niende, døde. Selv om dronningen er regent, har hun ikke nogen selvstændig magt. Landet styres af en regering, som Folketinget har accepteret. Både mænd og kvinder kan arve kongemagten. Tronfølgeloven beskriver reglerne for, hvem der kan arve titlen, når kongen eller dronningen dør eller går af. Loven er fra den 27. marts Da fik kvinder arveret til tronen. Tronfølgeloven fra 1953 har samme status som grundloven, fordi den direkte er nævnt i grundlovens 2. Den kan derfor kun ændres gennem samme omfattende procedure som ved en grundlovsændring. Folketinget vedtog den 2. juni 2006 en ændring af tronfølgeloven, hvorefter det altid vil være den førstefødte uanset køn som arver tronen. Som grundloven foreskriver, genfremsatte regeringen det uændrede lovforslag, efter at nyvalg havde fundet sted i Dette lovforslag blev vedtaget af Folketinget den 24. februar 2009, hvorefter det skulle sendes til en bindende folkeafstemning. Ved folkeafstemningen, der fandt sted den 7. juni 2009, blev ændringen vedtaget, da et flertal, der udgjorde mindst 40 pct. af alle stemmeberettigede, stemte for ændringen. 3 Den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene. KOMMENTAR Bestemmelsen handler om magtens tredeling i den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt. Magten er delt mellem forskellige myndigheder (Folketing, regering og domstole) for at undgå, at al magt samles hos én myndighed. Det ville kunne føre til magtmisbrug. Ifølge grundloven har dronningen og Folketinget i fællesskab magten til at lovgive. Men helt sådan er det ikke i virkeligheden. I praksis er det nemlig regeringen og Folketinget, som bestemmer, hvordan lovene skal se ud. Dronningen skriver dem bare under. Dronningen skal føre lovene ud i livet hun har den udøvende magt. I dag betyder det blot, at hun rent formelt udnævner ministrene i en regering. Derefter er det i praksis ministrene og deres ministerier, der REGERINGSFORMEN\n12 12 01 REGERINGSFORMEN sørger for, at lovene bliver overholdt. Dronningen har ingen indflydelse på, hvem der skal være ministre. Det bestemmer statsministeren. Hun har heller ingen indflydelse på, hvilke partier der skal danne regering. Det handler bl.a. om. Domstolene har magten til at dømme. De afgør, om folk har overtrådt landets love og skal straffes. Og de tager stilling i sager, hvor borgere har indbyrdes konflikter. Domstolene afgør også, om ministerier og kommuner har overtrådt lovene, og om lovene overholder grundloven. I 1999 fastslog Højesteret, at den såkaldte Tvindlov var i strid med grundlovens 3. Tvindlovens bestemmelse om, at en række Tvindskoler ikke længere skulle have penge fra det offentlige, var derfor ugyldig. 4 Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten. KOMMENTAR Den danske folkekirke er kristen. Folkekirken er evangelisk-luthersk. Det vil sige, at den bygger på Bibelen og de forskellige kirkelige bekendelsesskrifter samt den tyske teolog Martin Luthers lære, som dannede grundlag for den danske reformation i Dermed hører folkekirken til de protestantiske kirker. Indtil den første grundlov blev vedtaget i 1849, var folkekirken en statskirke under den enevældige konge. Nu skal staten understøtte folkekirken, bl.a. økonomisk. Staten kan også vælge at støtte andre trossamfund, men staten har ikke pligt til at gøre det.\n13 Den lovgivende magt er hos kongen og Folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende 3 magt er hos domstolene.\n14 02 KONGEHUSET 14\n15 KAPITEL 02 Kongehuset KONGEHUSET\n16 02 Kongehuset KAPITEL 2 handler især om rammerne for kongehuset. Regenten skal skrive under på, at hun/han vil overholde grundloven. Og Folketinget bestemmer ved lov, hvor mange penge kongehuset skal have om året. 02 KONGEHUSET 16\n17 5 Kongen kan ikke uden Folketingets samtykke være regent i andre lande. KOMMENTAR Dronningen kan ikke uden videre blive regent i et andet land. Det skal Folketinget først give tilladelse til. 6 Kongen skal høre til den evangelisklutherske kirke. KOMMENTAR Dronningen kan ikke selv bestemme, hvilken trosretning hun vil tilhøre. Hun skal tilhøre den evangelisklutherske kirke. Men hun behøver ikke nødvendigvis at være medlem af den danske folkekirke. I praksis har regenten dog altid været medlem af folkekirken. 7 Kongen er myndig, når han har fyldt sit 18. år. Det samme gælder tronfølgeren. KOMMENTAR At være myndig betyder, at man bestemmer over sig selv og kan indgå bindende aftaler, f.eks. om køb. Denne paragraf fortæller, at en konge er myndig, når han er fyldt 18 år. Det samme gælder tronfølgeren. Bestemmelsen kan virke lidt underlig i dag, hvor alle er myndige, når de fylder 18 år. Men sådan var det ikke i 1953, da grundloven sidst blev ændret. Da blev almindelige mennesker først myndige, når de var fyldt 21 år. 8 Forinden kongen tiltræder regeringen, afgiver han skriftligt i statsrådet en højtidelig forsikring om ubrødeligt at ville holde grundloven. Af forsikringsakten udstedes tvende ligelydende originaler, af hvilke den ene overgives Folketinget for at opbevares i sammes arkiv, den anden nedlægges i Rigsarkivet. Kan kongen som følge af fraværelse eller af andre grunde ikke umiddelbart ved tronskiftet afgive denne forsikring, føres regeringen, indtil dette sker, af statsrådet, medmindre anderledes ved lov bestemmes. Har kongen allerede som tronfølger afgivet denne forsikring, tiltræder han umiddelbart ved tronskiftet regeringen. KOMMENTAR Dronningen skal love, at hun vil overholde grundloven. Det sker ved, at hun underskriver en erklæring i statsrådet. Det kaldes de møder, som dronningen holder med regeringen. Erklæringen skal gemmes i to eksemplarer. Det ene bliver gemt i Folketingets arkiv. Det andet gemmes i Rigsarkivet. Rigsarkivet er statens arkiv, hvor alle vigtige dokumenter opbevares. 9 Bestemmelser angående regeringens førelse i tilfælde af kongens umyndighed, sygdom eller fraværelse fastsættes ved lov. Er der ved tronledighed ingen tronfølger, vælger Folketinget en konge og fastsætter den fremtidige arvefølge. KOMMENTAR Folketinget har vedtaget en lov, der bestemmer, hvem der skal regere, hvis dronningen er umyndig eller forhindret i at være til stede. I praksis betyder det, at dronningen har en vikar, der træder til, når hun f.eks. er syg, ude at rejse eller på ferie. Hvis tronfølgeren KONGEHUSET\n18 er myndig, er han eller hun automatisk stedfortræder. Hvis tronfølgeren ikke er myndig (eller hvis han eller hun er forhindret), udpeger dronningen en rigsforstander. Dronningens to sønner, kronprins Frederik og prins Joachim, har ofte været stedfortrædere for dronningen. Det samme har dronningens søster prinsesse Benedikte. Hvis der ikke er nogen arvinger til tronen, skal Folketinget vælge en konge og fastsætte den arvefølge, der skal gælde i fremtiden. KOMMENTAR Flere medlemmer af den kongelige familie får et årligt beløb af staten. Det kaldes for årpenge. De kongelige kan ikke flytte til udlandet og modtage årpengene dér, medmindre de først får tilladelse af Folketinget Stk. 1. Statens ydelse til kongen bestemmes for hans regeringstid ved lov. Ved denne fastsættes tillige, hvilke slotte og andre statsejendele der skal overlades kongen til brug. Stk. 2. Statsydelsen kan ikke behæftes med gæld. KOMMENTAR Stk. 1. Folketinget bestemmer, hvor mange penge kongen eller dronningen skal have om året. Pengene kaldes for apanage. Folketinget bestemmer også, hvilke slotte og anden statsejendom dronningen må bruge. Anden ejendom er f.eks. kongeskibet Dannebrog, som dronningen har fået lov til at råde over. Skibet ejes ellers af staten. Stk. 2. Dronningen kan ikke belåne apanagen. 02 KONGEHUSET 11 For medlemmer af det kongelige hus kan der bestemmes årpenge ved lov. Årpengene kan ikke uden Folketingets samtykke nydes uden for riget.\n19 Statens ydelse til kongen bestemmes for hans regeringstid ved lov. Ved denne fastsættes tillige, hvilke slotte og andre statsejendele der skal 10, STK. 1 overlades kongen til brug.\n20 03 REGERINGEN 20\n21 KAPITEL 03 Regeringen REGERINGEN\n22 03 Regeringen KAPITEL 3 handler om regenten og ministrene. Regentens magt er indskrænket; landet ledes af en regering den udøvende magt - der er accepteret af Folketinget. Ministrene i regeringen er ansvarlige for regeringsførelsen. Lever de ikke op til ministeransvaret, kan de i yderste tilfælde stilles for en rigsret. 03 REGERINGEN 22\n23 12 Kongen har med de i denne grundlov fastsatte indskrænkninger den højeste myndighed over alle rigets anliggender og udøver den gennem ministrene. KOMMENTAR Det lyder næsten, som om dronningen bestemmer alt. Men i virkeligheden er det ikke sådan, for grundloven indeholder store begrænsninger for, hvad hun kan bestemme. Dronningen udøver sin magt gennem ministrene i en regering; hun har ikke nogen selvstændig magt. Det er beskrevet i 13 og Kongen er ansvarsfri; hans person er fredhellig. Ministrene er ansvarlige for regeringens førelse; deres ansvarlighed bestemmes nærmere ved lov. KOMMENTAR Dronningen har en ganske særlig retsstilling. Hun kan ikke drages til ansvar. Hun skal godt nok overholde landets love, men hun kan ikke anklages og dømmes af domstolene. Til gengæld har dronningen heller ikke nogen magt. Det er nemlig ministrene, der har ansvaret for det, regeringen laver. Ministrenes ansvar er bestemt nærmere i en særlig lov, der hedder ministeransvarlighedsloven. Den er fra Kongen udnævner og afskediger statsministeren og de øvrige ministre. Han bestemmer deres antal og forretningernes fordeling imellem dem. Kongens underskrift under de lovgivningen og regeringen vedkommende beslutninger giver disse gyldighed, når den er ledsa- get af en eller flere ministres underskrift. Enhver minister, som har underskrevet, er ansvarlig for beslutningen. KOMMENTAR Grundloven giver dronningen magt til at udnævne statsministeren og de øvrige ministre. Hun kan også bestemme, hvor mange ministre der skal være, og hvad de skal lave. Desuden kan hun afskedige dem igen. Sådan fungerer det ikke i dag. Dronningen har ingen reel indflydelse på, hvem der skal være ministre, eller hvem der skal fyres. Dronningen udnævner de ministre, som statsministeren anbefaler. Når der skal udpeges en ny statsminister, finder den siddende statsminister og dronningen ud af, hvilken politiker der kan samle et flertal blandt Folketingets medlemmer. Han eller hun må i hvert fald ikke have et flertal imod sig. Derefter udnævner dronningen den person til ny statsminister. Dronningen skal skrive under på alle love og vigtige beslutninger fra regeringen. Men lovene og beslutningerne gælder kun, når én eller flere ministre også har skrevet under. Dronningen er ikke ansvarlig for de love og beslutninger, hun skriver under på. Det er ministrene til gengæld. 15 Stk. 1. Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at Folketinget har udtalt sin mistillid til ham. Stk. 2. Udtaler Folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære ministeriets afsked, medmindre nyvalg udskrives. Et ministerium, REGERINGEN\n24 24 03 REGERINGEN som har fået et mistillidsvotum, eller som har begæret sin afsked, fungerer, indtil et nyt ministerium er udnævnt. Fungerende ministre kan i deres embede kun foretage sig, hvad der er fornødent til embedsforretningernes uforstyrrede førelse. KOMMENTAR Stk. 1. Hvis et flertal i Folketinget ikke længere har tillid til en minister, skal ministeren træde tilbage. Det sker ved en afstemning i Folketinget, hvor folketingsmedlemmerne stemmer om et såkaldt mistillidsvotum. Stk. 2. Hvis Folketinget udtrykker mistillid til statsministeren, skal regeringen gå af eller udskrive nyvalg. Den gamle regering fungerer, indtil der er fundet en ny. Men ministrene må i den periode kun tage sig af de praktiske ting, der er nødvendige for, at ministerierne og den offentlige forvaltning kan køre videre. Ikke andet. 16 Ministrene kan af kongen eller Folketinget tiltales for deres embedsførelse. Rigsretten påkender de mod ministrene for deres embedsførelse anlagte sager. KOMMENTAR En minister er ansvarlig for den måde, han eller hun styrer sit ministerium på. Hvis han eller hun f.eks. forsømmer sit arbejde eller mistænkes for at gøre noget ulovligt, kan Folketinget kræve, at han eller hun skal stilles for en særlig domstol. Den hedder Rigsretten og er beskrevet i 59. Rigsretten afgør, om ministeren er skyldig. Ifølge lovens ordlyd kan dronningen også kræve ministrene tiltalt ved Rigsretten. Men i praksis er det regeringen, som har denne ret. Siden Rigsretten blev indført i 1849, har der været fem rigsretssager, men kun to ministre er blevet dømt. I 1910 blev fhv. indenrigsminister Sigurd Berg idømt en bøde for at have forsømt tilsynet med Den Sjællandske Bondestands Sparekasse (Albertisagen). I 1995 blev fhv. justitsminister Erik Ninn-Hansen idømt fire måneders betinget fængsel for at have hindret tamilske flygtninge i at få deres familier til Danmark (tamilsagen). 17 Stk. 1. Ministrene i forening udgør statsrådet, hvori tronfølgeren, når han er myndig, tager sæde. Kongen fører forsædet undtagen i det i 8 nævnte tilfælde og i de tilfælde, hvor lovgivningsmagten i henhold til bestemmelsen i 9 måtte have tillagt statsrådet myndighed til at føre regeringen. Stk. 2. I statsrådet forhandles alle love og vigtige regeringsforanstaltninger. KOMMENTAR Stk. 1. Statsrådet består af alle ministrene, dronningen og tronfølgeren, hvis han eller hun er myndig. Dronningen leder møderne i statsrådet. Hvis hun f.eks. er ude at rejse, ledes møderne af hendes stedfortræder en såkaldt rigsforstander. Disse regler kan man se i 9. Stk. 2. Alle love og vigtige beslutninger, som regeringen træffer, skal tages op i statsrådet. Men i praksis træffes beslutningerne af regeringen, ikke af statsrådet.\n25 18 Er kongen forhindret i at holde statsråd, kan han lade sagen forhandle i et ministerråd. Dette består af samtlige ministre under forsæde af statsministeren. Enhver minister skal da afgive sit votum til protokollen, og beslutning tages efter stemmeflerhed. Statsministeren forelægger den over forhandlingerne førte, af de tilstedeværende ministre underskrevne protokol for kongen, der bestemmer, om han umiddelbart vil bifalde ministerrådets indstilling eller lade sig sagen foredrage i statsrådet. KOMMENTAR Hvis dronningen er forhindret i at komme til statsråd, kan hun kræve, at ministrene i stedet holder et møde alene. Det kaldes for et ministerråd og består af alle ministrene. Statsministeren er mødeleder. Bagefter kan dronningen så skrive under på ministerrådets beslutninger. Denne paragraf har ikke længere den store betydning. Faktisk har ingen monark benyttet sig af muligheden siden Derimod holder regeringen en gang om ugen ministermøder. De har stor praktisk betydning, men er ikke omtalt i grundloven. 19 Stk. 1. Kongen handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender. Uden Folketingets samtykke kan han dog ikke foretage nogen handling, der forøger eller indskrænker rigets område, eller indgå nogen forpligtelse, til hvis opfyldelse Folketingets medvirken er nødvendig, eller som i øvrigt er af større betydning. Ej heller kan kongen uden Folketingets samtykke opsige nogen mellemfolkelig overenskomst, som er indgået med Folketingets samtykke. Stk. 2. Bortset fra forsvar mod væbnet angreb på riget eller danske styrker kan kongen ikke uden Folketingets samtykke anvende militære magtmidler mod nogen fremmed stat. Foranstaltninger, som kongen måtte træffe i medfør af denne bestemmelse, skal straks forelægges Folketinget. Er Folketinget ikke samlet, skal det uopholdeligt sammenkaldes til møde. Stk. 3. Folketinget vælger af sin midte et udenrigspolitisk nævn, med hvilket regeringen rådfører sig forud for enhver beslutning af større udenrigspolitisk rækkevidde. Nærmere regler om Det Udenrigspolitiske Nævn fastsættes ved lov. KOMMENTAR Dronningen udøver sin magt gennem ministrene. Hun kan ikke stilles til ansvar for, hvad regeringen foretager sig ( 12, 13 og 14). Derfor skal ordet kongen læses som regeringen. Stk. 1. Det er Folketinget, som lægger hovedlinjerne for landets udenrigspolitik. Langt de fleste udenrigspolitiske beslutninger om aftaler med andre lande skal nemlig godkendes af Folketinget. Regeringen kan ikke blot selv bestemme. Det gælder, når Danmark indgår aftaler med andre lande om samarbejde, som f.eks. NATO og FN. Stk. 2. Regeringen kan heller ikke bare beslutte, at dansk militær skal angribe andre lande. Folketinget skal spørges først. Der er dog én undtagelse. Regeringen må godt bruge de danske styrker til forsvar, hvis vi bliver angrebet REGERINGEN\n26 Udtaler Folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begære ministeriets afsked, medmin dre FRA 15 nyvalg udskrives.\n27 af et andet land. Men den militære indsats skal straks efter forelægges for Folketinget. Hvis Folketinget ikke er samlet, f.eks. på grund af ferie, skal det straks indkaldes til møde. Stk. 3. Folketinget skal nedsætte et udvalg, som regeringen skal drøfte større udenrigspolitiske beslutninger med, før beslutningerne træffes. Udvalget kaldes Det Udenrigspolitiske Nævn. Medlemmerne af udvalget har tavshedspligt. De må ikke udtale sig offentligt om det, de får at vide på møderne. 20 Stk. 1. Beføjelser, som efter denne grundlov tilkommer rigets myndigheder, kan ved lov i nærmere bestemt omfang overlades til mellemfolkelige myndigheder, der er oprettet ved gensidig overenskomst med andre stater til fremme af mellemfolkelig retsorden og samarbejde. Stk. 2. Til vedtagelse af lovforslag herom kræves et flertal på fem sjettedele af Folketingets medlemmer. Opnås et sådant flertal ikke, men dog det til vedtagelse af almindelige lovforslag nødvendige flertal, og opretholder regeringen forslaget, forelægges det folketingsvælgerne til godkendelse eller forkastelse efter de for folkeafstemninger i 42 fastsatte regler. KOMMENTAR Stk. 1. Danmark samarbejder med andre lande i organisationer som f.eks. EU. Der kan opstå situationer, hvor det er nødvendigt, at den internationale organisation kan træffe beslutninger, som borgerne i alle landene skal følge REGERINGEN\n28 28 03 REGERINGEN Det giver denne paragraf i grundloven mulighed for. Man kalder det at afgive suverænitet. Der er dog en række betingelser, som skal opfyldes. Først og fremmest skal der vedtages en lov. Den skal fortælle, hvilken magt Danmark afgiver. Stk. 2. Det er ikke nok, at loven vedtages med et almindeligt flertal i Folketinget. Mindst 150 af Folketingets 179 medlemmer skal stemme ja til lovforslaget. Det svarer til fem sjettedele af Folketingets medlemmer. Når almindelige lovforslag skal vedtages, er det nok, at der er flere stemmer for end imod. Men hvis flertallet for et forslag om afgivelse af suverænitet er mindre end fem sjettedele, skal det sendes ud til folkeafstemning, for at det kan blive til lov. Reglerne for folkeafstemningen står i 42. Før Danmark blev medlem af EF/EU i 1973, var det nødvendigt at holde en folkeafstemning efter 20. Der var godt nok et stort flertal i Folketinget for medlemskabet, idet 141 folketingsmedlemmer stemte ja, og 34 stemte nej. Men hermed kom flertallet ikke op på fem sjettedele. Folkeafstemningen foregik den 2. oktober Siden da har der flere gange været folkeafstemninger om ændringer i EF/EU-traktaterne efter reglen i 20. En 20-lov gælder ikke for evigt. Hvis et flertal i Folketinget ønsker det, kan man opsige en traktat, der er vedtaget efter 20. Det vil sige, at et flertal i Folketinget kan bestemme, at vi skal melde os ud af EU. 21 Kongen kan for Folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger. KOMMENTAR Regeringen kan foreslå love og stille forslag om andre beslutninger, som Folketinget skal tage stilling til. Faktisk har alle medlemmer af Folketinget ret til af foreslå love og stille forslag. De kaldes for private forslag og omtales i 41, stk. 1. Men i praksis fungerer det lidt anderledes. Langt de fleste lovforslag kommer fra regeringen. Ligesom det er regeringen, der kommer med næsten alle de lovforslag, der bliver vedtaget. Det hænger sammen med, at regeringen tit har støtte af flertallet i Folketinget. Regeringen kan også få hjælp i de forskellige ministerier, hvor man har eksperter til at udarbejde de enkelte lovforslag. 22 Et af Folketinget vedtaget lovforslag får lovskraft, når det senest 30 dage efter den endelige vedtagelse stadfæstes af kongen. Kongen befaler lovens kundgørelse og drager omsorg for dens fuldbyrdelse. KOMMENTAR Dronningen stadfæster en lov ved at skrive under på den. Det vil sige, at loven først gælder, når hun har skrevet under. En regent har ikke nægtet at skrive under på et lovforslag siden Og grundloven fortolkes sådan i dag, at regenten slet ikke har ret til at nægte. Regeringen skal også skrive under på lovforslaget. Det sker ved, at ministeren på området giver sin underskrift.\n29 Lovforslaget bliver ikke til lov, hvis regeringen af en eller anden grund nægter at skrive under, eller hvis lovforslaget ikke skrives under, inden der er gået 30 dage. Lovene skal offentliggøres, inden de gælder for borgerne. Det sker ved, at de bliver offentliggjort på 23 I særdeles påtrængende tilfælde kan kongen, når Folketinget ikke kan samles, udstede foreløbige love, der dog ikke må stride mod grundloven og altid straks efter Folketingets sammentræden skal forelægges dette til godkendelse eller forkastelse. KOMMENTAR Denne paragraf handler om foreløbige eller provisoriske love. Hvis det ikke er muligt at samle Folketinget, kan regeringen på egen hånd udstede en foreløbig lov. Men loven må ikke være i strid med grundloven. Og den skal hurtigst muligt behandles i Folketinget, når det igen kan samles. Her kan et flertal godkende eller forkaste loven. Bestemmelsen kan kun anvendes i helt særlige tilfælde. Desuden skal Folketinget være forhindret i at samles. Det kunne f.eks. være på grund af krig eller naturkatastrofer. Men det kunne også være på grund af nyvalg. Der går nogle dage, fra valget er overstået, til de nye folketingsmedlemmer kan samles. Finansloven kan dog ikke vedtages som en foreløbig lov. Det fremgår af Kongen kan benåde og give amnesti. Ministrene kan han kun med Folketingets samtykke benåde for de dem af Rigsretten idømte straffe. KOMMENTAR Oprindelig havde kongen ret til at fritage folk for en straf eller dele af en straf. Det kaldes at benåde. I dag er det justitsministeren, som har denne ret. Ministeren benåder kun folk, hvis der er særlige personlige forhold, som taler for det. Det kunne f.eks. være sygdom, alder eller familieforhold. Og i praksis sker de fleste benådninger, før folk er begyndt at afsone deres straf. Justitsministeren kan også benåde en gruppe mennesker, der er dømt for en forbrydelse. Det kaldes for amnesti. Det sidste har især været brugt i forbindelse med en række politiske begivenheder senest ved afslutningen af tyskernes besættelse af Danmark i Regeringen kan ikke på egen hånd benåde en minister, der er dømt ved Rigsretten. Her må regeringen stille et forslag i Folketinget og forsøge at få et flertal. 25 Kongen meddeler dels umiddelbart, dels gennem vedkommende regeringsmyndigheder sådanne bevillinger og undtagelser fra lovene, som enten ifølge de før 5. juni 1849 gældende regler er i brug, eller hvortil hjemmel indeholdes i en siden den tid udgiven lov. KOMMENTAR Bestemmelsen i 25 har en ganske særlig historisk baggrund. Før 1849 var kongen enevældig. Han bestemte lovene, og han kunne også gøre undtagelser fra dem. I tiden op REGERINGEN\n30 30 03 REGERINGEN til grundloven blev vedtaget, var det almindelige lovgivningsarbejde næsten gået i stå. I stedet gjorde kongen tit undtagelser fra loven, f.eks. med hensyn til skilsmisser. Dengang var det meget svært at blive skilt efter loven. Alligevel blev en del ægtefolk skilt, fordi kongen bevilgede dem skilsmisse. Da grundloven blev vedtaget i 1849, var man klar over, at der ville gå lang tid, før alle undtagelserne fra de tidligere love kunne skrives ind i nye love. Derfor blev 25 skabt. Bestemmelsen skulle først og fremmest lette overgangen fra enevælden. I dag har bestemmelsen næsten ingen betydning. De fleste områder er nu dækket af en lov. 26 Kongen har ret til at lade slå mønt i henhold til loven. KOMMENTAR Det er staten, som udsteder de danske mønter. Staten og hermed regeringen har godt nok også ret til at udstede sedler, men det står ikke i grundloven. I praksis har Nationalbanken eneretten til at udstede sedler. Det fremgår af lov om Danmarks Nationalbank. 27 Stk. 1. Regler om ansættelse af tjenestemænd fastsættes ved lov. Ingen kan ansættes som tjenestemand uden at have indfødsret. Tjenestemænd, som udnævnes af kongen, afgiver en højtidelig forsikring om at ville holde grundloven. Stk. 2. Om afskedigelse, forflyttelse og pensionering af tjenestemænd fastsættes regler ved lov, jf. dog herved 64. Stk. 3. Uden deres samtykke kan de af kongen udnævnte tjenestemænd kun forflyttes, når de ikke derved lider tab i de med tjenestemandsstillingen forbundne indtægter og der gives dem valget mellem sådan forflyttelse og afsked med pension efter de almindelige regler. KOMMENTAR Staten har brug for gode, loyale embedsmænd, der ikke lader sig bestikke. Derfor bliver en del af de højst placerede ansat efter nogle særlige regler, der beskytter dem. De kan f.eks. ikke afskediges uden særdeles god grund. Og de har ret til pension, selv om de bliver fyret. Stk. 1. Reglerne er fastsat i en lov, der hedder tjenestemandsloven. Statens tjenestemænd skal have dansk indfødsret. Det vil sige, at de skal være danske statsborgere. Det krav gælder ikke for kommunale tjenestemænd. Borgere fra EU og de nordiske lande kan godt arbejde i tjenestemandsstillinger i Danmark uden først at blive danske statsborgere. De bliver i stedet ansat på tjenestemandslignende vilkår. Stk. 2. En lov fastsætter også regler for afskedigelse, forflyttelse og pension. Reglerne står i tjenestemandsloven og i tjenestemandspensionsloven. Dommere kan dog ikke forflyttes mod deres vilje. Det fremgår af 64, stk. 3. Man kan godt forflytte andre tjenestemænd ved f.eks. at give dem en ny stilling. Men det må ikke betyde, at de går ned i løn. Hvis\n31 de forflyttes, skal de have lov til at vælge enten det nye job eller at gå på pension. 03 REGERINGEN 31\n32 04 VALG TIL FOLKETINGET 32\n33 KAPITEL 04 Valg til Folketinget VALG TIL FOLKETINGET\n34 04 Valg til Folketinget KAPITEL 4 handler om reglerne for valg til Folketinget. Mindst hvert fjerde år skal der udskrives folketingsvalg, hvor de 179 medlemmer af Folketinget vælges. Man skal være dansk statsborger og fyldt 18 år for at kunne stemme eller stille op ved et folketingsvalg. 04 VALG TIL FOLKETINGET 34\n35 28 Folketinget udgør én forsamling bestående af højst 179 medlemmer, hvoraf 2 medlemmer vælges på Færøerne og 2 i Grønland. KOMMENTAR Folketinget må ikke bestå af mere end 179 medlemmer. Heraf vælges 2 medlemmer på Færøerne og 2 i Grønland. 29 Stk. 1. Valgret til Folketinget har enhver, som har dansk indfødsret, fast bopæl i riget og har nået den i stk. 2 omhandlede valgretsalder, medmindre vedkommende er umyndiggjort. Det bestemmes ved lov, i hvilket omfang straf og understøttelse, der i lovgivningen betragtes som fattighjælp, medfører tab af valgret. Stk. 2. Valgretsalderen er den, som har opnået flertal ved folkeafstemning i overensstemmelse med lov af 25. marts Ændring af den til enhver tid gældende valgretsalder kan ske ved lov. Et af Folketinget vedtaget forslag til en sådan lov kan først stadfæstes af kongen, når bestemmelsen om ændring af valgretsalderen i overensstemmelse med 42, stk. 5, har været undergivet en folkeafstemning, der ikke har medført bestemmelsens bortfald. KOMMENTAR Stk. 1. Man skal være dansk statsborger for at kunne stemme ved et folketingsvalg. Man skal også bo i Danmark. Det vil sige, at man skal være tilmeldt folkeregisteret i Danmark. Der er dog undtagelser for visse danskere, der opholder sig i udlandet. Man har f.eks. ret til at stemme, hvis man arbejder for Udenrigsministeriet eller er udsendt af en dansk myndighed, virksomhed eller forening. Det gælder også, hvis man opholder sig i udlandet på grund af uddannelse eller helbred. Og hvis man skriver under på, at man har til hensigt at vende tilbage til Danmark inden 2 år efter udrejsen. Reglerne er bestemt i valglovens 2. Man kan ikke stemme, hvis man er gjort umyndig. Det kunne f.eks. være på grund af psykisk sygdom eller mentalt handicap. Til gengæld mister man ikke længere sin stemmeret, fordi man får økonomisk hjælp fra kommunen, eller fordi man er straffet. Hverken grundloven eller nogen anden lov siger noget om dronningens eller hendes families valgret. Men i praksis stemmer dronningen og hendes familie ikke. De er heller ikke opført på valglisterne. Stk. 2. I 1953 skulle man være 23 år for at stemme. Siden er valgretsalderen sat ned tre gange, og i dag er den 18 år. For at ændre valgretsalderen kræves to ting. Først skal Folketinget vedtage en lov om at ændre den. Derefter skal forslaget sendes til folkeafstemning, hvor et flertal ikke må stemme imod. Dette flertal skal dog udgøre mindst 30 procent af alle vælgere. Det går ikke altid, som politikerne ønsker. I 1969 ville politikerne sætte valgretsalderen ned fra 21 til 18 år. Men det ville den danske befolkning ikke være med til den stemte forslaget ned. Først ved en folkeafstemning i 1978 stemte danskerne ja til at sætte valgretsalderen ned til 18 år VALG TIL FOLKETINGET\n36 36 04 VALG TIL FOLKETINGET 30 Stk. 1. Valgbar til Folketinget er enhver, som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af Folketinget. Stk. 2. Tjenestemænd, som vælges til medlemmer af Folketinget, behøver ikke regeringens tilladelse til at modtage valget. KOMMENTAR Stk. 1. Hvis man har stemmeret, kan man også vælges ind i Folketinget. Men man må ikke være straffet for noget, som i folks øjne gør én uværdig til at sidde i Folketinget. Det er Folketinget, der bestemmer, om et dømt medlem også er uværdigt. I praksis bruger man straffen som rettesnor. Hvis et folketingsmedlem får en frihedsstraf, må medlemmet som regel træde ud af Folketinget. Det skete f.eks. for Fremskridtspartiets tidligere leder Mogens Glistrup. Han blev dømt skyldig i skattebedrageri og kom i fængsel. Folketinget mente derfor, at han var uværdig til at sidde i Folketinget og stemte ham ud i Da han havde afsonet sin straf, stillede han op og blev atter valgt ind i Folketinget i Og Folketinget fandt ham nu værdig. Stk. 2. Tjenestemænd f.eks. embedsmænd i ministerier kan godt vælges til Folketinget. De behøver ikke regeringens tilladelse først. Denne bestemmelse er anderledes end i mange udenlandske grundlove, hvor tjenestemænd ikke kan være medlemmer af parlamentet. 31 Stk. 1. Folketingets medlemmer vælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg. Stk. 2. De nærmere regler for valgrettens udøvelse gives ved valgloven, der til sikring af en ligelig repræsentation af de forskellige anskuelser blandt vælgerne fastsætter valgmåden, herunder hvorvidt forholdstalsvalgmåden skal føres igennem i eller uden forbindelse med valg i enkeltmandskredse. Stk. 3. Ved den stedlige mandatfordeling skal der tages hensyn til indbyggertal, vælgertal og befolkningstæthed. Stk. 4. Ved valgloven gives nærmere regler vedrørende valg af stedfortrædere og disses indtræden i Folketinget samt angående fremgangsmåden i tilfælde, hvor omvalg måtte blive nødvendigt. Stk. 5. Særlige regler om Grønlands repræsentation i Folketinget kan gives ved lov. KOMMENTAR Stk. 1. Alle vælgere skal have mulighed for at stemme til Folketinget. Vælgerne skal kunne stemme direkte på de folketingskandidater, der stiller op. Og ingen må kunne se, hvor den enkelte sætter sit kryds. Folk kan få hjælp til at stemme, hvis de f.eks. har problemer med at se eller læse stemmesedlen. Afstemningen regnes stadig som hemmelig, selv om hjælperen ser, hvor krydset bliver sat. Stk. 2. Valgloven fortæller, hvordan valgene skal holdes. Valgloven vedtages af Folketinget, men grundloven stiller forskellige krav til loven. Valgloven skal sørge for, at alle politiske holdninger bliver ligeligt repræsenteret. Det sker ved\n37 at bruge en særlig optællingsmetode, som kaldes forholdstalsvalg. Efter den metode får partierne mandater i forhold til, hvor mange stemmer de opnår. Hvis et parti f.eks. får 10 procent af alle stemmerne, får det også omkring 10 procent af mandaterne i Folketinget. Stk. 3. Man skal tage hensyn til antallet af indbyggere, vælgertal og befolkningstæthed, når man finder ud af, hvordan mandaterne skal fordeles. Den bestemmelse er taget med for at tilgodese de tyndtbefolkede egne af landet. Den betyder, at der ikke skal så mange stemmer til for at blive valgt i f.eks. Nordjylland som i København. Stk. 4. Hvis et folketingsmedlem f.eks. er sygt eller har orlov i en periode, indkalder man en stedfortræder. Disse regler står i Folketingets Forretningsorden. Hvis medlemmet træder helt ud af Folketinget eller måske dør, går mandatet videre til en stedfortræder. Disse regler står i valgloven. Folketingsmedlemmerne har ikke personlige vikarer. Ifølge valgloven skal stedfortræderen hentes blandt de kandidater i partiet, som ikke blev valgt ind i Folketinget. Man tager normalt den person, der står øverst på listen. Valgloven indeholder også nogle få bestemmelser om omvalg. Men de har ikke nogen stor betydning i praksis. Der har ikke været omvalg siden Stk. 5. I Grønland vælges de to folketingsmedlemmer ved direkte valg. Men bestemmelsen giver grønlænderne mulighed for at bruge indirekte valg i stedet for. 32 Stk. 1. Folketingets medlemmer vælges for fire år. Stk. 2. Kongen kan til enhver tid udskrive nyvalg med den virkning, at de bestående folketingsmandater bortfalder, når nyvalg har fundet sted. Efter udnævnelse af et nyt ministerium kan valg dog ikke udskrives, forinden statsministeren har fremstillet sig for Folketinget. Stk. 3. Det påhviler statsministeren at foranledige, at nyvalg afholdes inden valgperiodens udløb. Stk. 4. Mandaterne bortfalder i intet tilfælde, før nyvalg har fundet sted. Stk. 5. Der kan ved lov gives særlige regler om færøske og grønlandske folketingsmandaters ikrafttræden og ophør. Stk. 6. Mister et medlem af Folketinget sin valgbarhed, bortfalder hans mandat. Stk. 7. Ethvert nyt medlem afgiver, når hans valg er godkendt, en højtidelig forsikring om at ville holde grundloven. KOMMENTAR Stk. 1. Der skal være folketingsvalg mindst hvert fjerde år. Stk. 2. Statsministeren kan udskrive valg, før de fire år er gået. Det er en stor fordel for regeringen. Så kan statsministeren nemlig udskrive valg på det tidspunkt, der er bedst for netop hans eller hendes parti. Statsministeren må ikke udskrive valg, lige efter at han eller hun har dannet en regering. Statsministeren skal først fremstille sig for Folketinget. Det betyder, at han eller hun skal stille op til en debat og gøre rede for sine planer i Folketinget VALG TIL FOLKETINGET\n38 38 04 VALG TIL FOLKETINGET Stk. 3. Statsministeren skal sørge for, at der holdes nyvalg, inden de fire år er gået. Stk. 4. Når der bliver udskrevet valg, beholder folketingsmedlemmerne deres mandater. Deres mandater gælder, indtil valget er forbi. Det gælder også for folketingsmedlemmer, som ikke stiller op til det nye valg. Stk. 5. Der findes særlige valglove for Færøerne og Grønland. Stk. 6. Hvis et folketingsmedlem erklæres for uværdigt til at sidde i Folketinget, mister han eller hun sit mandat. Det sker også, hvis vedkommende flytter permanent til udlandet eller bliver gjort umyndig. Læs mere om valgbarhed i 33. Stk. 7. Et folketingsmedlem skal højtideligt love, at han eller hun vil overholde grundloven. Det sker ved at underskrive en erklæring. Ellers kan vedkommende ikke deltage i Folketingets forhandlinger eller afstemninger. Han eller hun kan heller ikke være medlem af et folketingsudvalg. Det står i Folketingets Forretningsorden. 33 Folketinget afgør selv gyldigheden af sine medlemmers valg samt spørgsmål om, hvorvidt et medlem har mistet sin valgbarhed. KOMMENTAR Folketinget afgør selv, om et valg er gået rigtigt til. Det sker tit, at nogle klager over fejl ved et valg. Det kan f.eks. være over fejl i opstillingslister eller fejl i optællingen af stemmesedler. Hvis der er klaget over et valg, må Folketinget finde ud af, hvordan sagen hænger sammen. Der nedsættes et midlertidigt udvalg, som skal vurdere, hvad der er sket. Det hedder Udvalget til Valgs Prøvelse. Hvis der er sket fejl, skal Folketinget tage stilling til, hvilke konsekvenser det skal have. Folketinget skal først og fremmest tage stilling til, om fejlen er så stor, at valget bør erklæres for ugyldigt. Men i de fleste tilfælde bliver man enig om, at fejlen ikke har betydning for det endelige valgresultat. Det er også Folketinget, som skal behandle spørgsmål om medlemmernes valgbarhed. Man har nedsat et fast udvalg, som undersøger medlemmernes forhold i tiden mellem valgene. Det kaldes for Udvalget til Valgs Prøvelse. Hvis man mister sin valgbarhed, kan man ikke beholde sit mandat i Folketinget. Praksis i dag er, at man er uværdig til at sidde i Folketinget, hvis man er idømt en frihedsstraf. Læs også om dette i 30. Hvis Udvalget til Valgs Prøvelse mener, at et medlem har mistet sin valgbarhed, fremsætter det forslag om, at medlemmet skal miste sit mandat. Og dette forslag kommer til afstemning i Folketinget. 34 Folketinget er ukrænkeligt. Enhver, der antaster dets sikkerhed eller frihed, enhver, der udsteder eller adlyder nogen dertil sigtende befaling, gør sig skyldig i højforræderi. KOMMENTAR Folketinget er landets øverste myndighed. Det anses for højforræderi at gøre noget, som truer Folketingets sikkerhed eller frihed til at bestemme.\n39 Ifølge straffeloven kan det give fængsel i op til 16 år eller livstid. Man fritages ikke for ansvar, selv om man har fået en ordre til at angribe Folketinget. Hvis f.eks. en soldat eller en politibetjent får sådan en ordre, skal han nægte at adlyde den. Man må heller ikke forstyrre Folketingets arbejde ved f.eks. at demonstrere i Folketingssalen. Man bliver godt nok ikke dømt for højforræderi. Men det er ulovligt og som regel fører det til, at man bliver idømt en bøde. 04 VALG TIL FOLKETINGET 39\n40 05 FOLKETINGETS ARBEJDE 40\n41 KAPITEL 05 Folketingets arbejde FOLKETINGETS ARBEJDE\n42 05 Folketingets arbejde KAPITEL 5 handler især om, hvordan Folketinget - den lovgivende magt skal ledes og arbejde. Alle folketingsmedlemmer kan fremsætte forslag, og Folketinget er beslutningsdygtigt, når halvdelen af medlemmerne er til stede og kan stemme. 05 FOLKETINGETS ARBEJDE 42\n43 35 Stk. 1. Nyvalgt Folketing træder sammen kl. 12 den tolvte søgnedag efter valgdagen, dersom kongen ikke har indkaldt det til møde forinden. Stk. 2. Straks efter prøvelsen af mandaterne sættes Folketinget ved valg af formand og næstformænd. KOMMENTAR Stk. 1. Folketinget skal samles kl. 12 den tolvte søgnedag efter et valg. Søgnedage er det samme som hverdage. Så i praksis betyder bestemmelsen, at Folketinget skal samles senest 14 dage efter valget. Men regeringen kan indkalde Folketinget til det første møde, inden der er gået 14 dage. Når Folketinget ikke mødes med det samme, skyldes det bl.a., at der går lidt tid med at opgøre valgets resultat helt præcist. Stk. 2. På det første møde i Folketinget nedsættes Udvalget til Valgs Prøvelse. Det andet møde indledes med en afstemning. Her godkender man valget af alle folketingsmedlemmerne, medmindre Udvalget til Valgs Prøvelse har noget at indvende. Udvalget er omtalt i 33. Dernæst vælges Folketingets formand og fire næstformænd. Formanden bliver valgt ved en afstemning i salen, mens de fire næstformænd udpeges af de fire største partier. Formandens parti må dog ikke tælles med i den forbindelse. Valget af formanden foregår som regel ved et fredsvalg. Det vil sige, at der kun opstilles én kandidat, og at der ikke gennemføres en egentlig afstemning. Der vælges formand og næstformænd efter folketingsvalg og i starten af hvert folketingsår. 36 Stk. 1. Folketingsåret begynder den første tirsdag i oktober og varer til samme tirsdag det følgende år. Stk. 2. På Folketingsårets første dag kl. 12 sammentræder medlemmerne til møde, hvor Folketinget sættes på ny. KOMMENTAR Stk. 1. Et folketingsår begynder den første tirsdag i oktober og varer til den samme tirsdag året efter. Stk. 2. Folketinget træder helt automatisk sammen, når folketingsåret begynder. Herefter vælges formand og næstformænd, som det er omtalt i Folketinget træder sammen på det sted, hvor regeringen har sit sæde. I overordentlige tilfælde kan Folketinget dog samles andetsteds i riget. KOMMENTAR Folketinget skal holde sine møder i nærheden af regeringen. Der skal være tæt forbindelse mellem ministrene og Folketinget, fordi ministrene er meget vigtige for Folketingets arbejde. De giver folketingsmedlemmerne oplysninger og forklaringer. De tager forskellige initiativer, f.eks. forslag til nye love eller ændringer af love. Og så fører de jo også Folketingets beslutninger ud i praksis. Derfor bygger grundloven i høj grad på, at ministrene er personligt til stede i Folketinget. Det står der mere om i 40. Der kan opstå situationer, hvor Folketinget ikke er i stand til at følge regeringen, f.eks. hvis regeringen og Folketinget bliver adskilt på grund af krig eller besættelse. Derfor siger FOLKETINGETS ARBEJDE\n44 44 05 FOLKETINGETS ARBEJDE bestemmelsen, at Folketinget kan samles et andet sted. Men kun i helt særlige tilfælde. 38 Stk. 1. På det første møde i Folketingsåret afgiver statsministeren en redegørelse for rigets almindelige stilling og de af regeringen påtænkte foranstaltninger. Stk. 2. På grundlag af redegørelsen finder en almindelig forhandling sted. KOMMENTAR Stk. 1. På Folketingets første møde i oktober skal statsministeren holde en tale. Statsministeren skal gøre rede for, hvilke planer regeringen har for det kommende år. Han eller hun skal fortælle, hvilke lovforslag og reformer regeringen gerne vil gennemføre. Talen kaldes for åbningstalen eller trontalen. Det sidste er et gammelt udtryk, der stammer fra dengang, da kongen holdt åbningstalen. Stk. 2. Når talen er holdt, sættes den til debat. Folketingets formand har pligt til at sætte redegørelsen på dagsordenen. Den politiske debat kan godt vare flere dage, og Folketingets partier skal have mulighed for at udtale sig om regeringens redegørelse. Hvis et flertal blandt folketingsmedlemmerne ikke kan gå ind for regeringens planer, kan det vælte regeringen. Det står der mere om i 15. Grundloven kalder debatten for en almindelig forhandling. Det betyder, at der ikke er sat grænser for, hvilke emner der kan tages op. 39 Folketingets formand indkalder Folketinget til møde med angivelse af dagsorden. Det påhviler formanden at indkalde til møde, når mindst to femtedele af Folketingets medlemmer eller statsministeren skriftligt fremsætter begæring herom med angivelse af dagsorden. KOMMENTAR Det er Folketingets formand, der indkalder Folketinget til møde. Han skal også sørge for, at der sendes en dagsorden for mødet ud til medlemmerne. En dagsorden bestemmer, hvilke emner man kan diskutere på mødet. Men formanden skal også indkalde til møde, hvis to femtedele af Folketingets medlemmer skriftligt beder ham om det. Det svarer til 72 medlemmer. Og de skal have lavet en dagsorden, der fortæller, hvad mødet skal handle om. Statsministeren har den samme ret, men også han eller hun skal give formanden en dagsorden. 40 Ministrene har i embeds medfør adgang til Folketinget og er berettigede til under forhandlingerne at forlange ordet, så ofte de vil, idet de i øvrigt iagttager forretningsordenen. Stemmeret udøver de kun, når de tillige er medlemmer af Folketinget. KOMMENTAR Denne bestemmelse giver ministrene ret til at deltage i både åbne og lukkede møder i Folketingssalen. Men den giver dem ikke ret til at være med under udvalgsmøderne. Ministre er ikke altid valgt ind i Folketinget. Alligevel har de ret til at deltage i møderne. De kan også forlange at tale i Folketinget. En minister har kun stemmeret, hvis han\n45 eller hun også er valgt ind i Folketinget. Når Folketinget behandler et forslag, er den minister, som forslaget vedrører, næsten altid til stede i Folketingssalen. Det gælder, uanset om det er et forslag, der er fremsat af et folketingsmedlem eller af regeringen. Også i spørgetiden og under forespørgsler er der en minister til stede i Folketingssalen. Den eneste undtagelse er, når Folketinget behandler emner, der kun vedrører Folketinget, f.eks. valg til folketingsudvalg eller ændringer af Folketingets Forretningsorden. 41 Stk. 1. Ethvert medlem af Folketinget er berettiget til at fremsætte forslag til love og andre beslutninger. Stk. 2. Et lovforslag kan ikke endeligt vedtages, forinden det tre gange har været behandlet i Folketinget. Stk. 3. To femtedele af Folketingets medlemmer kan over for formanden begære, at tredje behandling tidligst finder sted tolv søgnedage efter forslagets vedtagelse ved anden behandling. Begæringen skal være skriftlig og underskrevet af de deltagende medlemmer. Udsættelse kan dog ikke finde sted for så vidt angår forslag til finanslove, tillægsbevillingslove, midlertidige bevillingslove, statslånslove, love om meddelelse af indfødsret, love om ekspropriation, love om indirekte skatter samt i påtrængende tilfælde forslag til love, hvis ikrafttræden ikke kan udsættes af hensyn til lovens formål. Stk. 4. Ved nyvalg og ved Folketingsårets udgang bortfalder alle forslag til love og andre beslutninger, der ikke forinden er endeligt vedtaget. KOMMENTAR Stk. 1. Normalt er det regeringen, som tager initiativ til en ny lov. Men ifølge 41 kan alle medlemmer af Folketinget foreslå love og folketingsbeslutninger. Stk. 2. Et lovforslag skal behandles tre gange i Folketinget, før det kan vedtages. Ved førstebehandlingen diskuterer folketingsmedlemmerne lovforslaget bredt. Både regeringen og folketingsmedlemmerne har ret til at stille forslag til ændringer af lovforslaget, og ved andenbehandlingen tager man stilling til ændringsforslagene. Ved tredjebehandlingen stemmer man så om hele lovforslaget. Stk. 3. Hvis 72 medlemmer ønsker det, kan de kræve udsættelse af tredjebehandlingen. De kan forlange, at tredjebehandlingen tidligst må ske tolv søgnedage, det vil sige tolv hverdage efter andenbehandlingen. De skal dog skriftligt bede Folketingets formand om udsættelsen. Retten til udsættelse gælder imidlertid ikke alle lovforslag. Man kan ikke kræve udsættelse, når forhandlingen drejer sig om finanslove, tillægsbevillingslove og midlertidige bevillingslove eller forslag til love om statslån, indfødsret, ekspropriation og indirekte skatter. Ekspropriation betyder, at staten f.eks. inddrager borgeres private ejendom og giver dem en erstatning. Indirekte skatter er f.eks. moms og afgifter på varer. Man kan heller ikke kræve udsættelse, hvis det er FOLKETINGETS ARBEJDE\nGrundloven handler også om de frihedsrettigheder, Grundloven sætter på denne måde grænser for, hvordan staten kan blande sig i vores privatliv.\nINTRODUKTION Grundloven er fundamentet for det danske demokrati. I grundloven kan du læse om magtens fordeling i samfundet. Om Folketinget som den demokratisk valgte forsamling, der vedtager love, der\nMin grundlov GRUNDLOVEN MED FORKLARINGER\nMin grundlov GRUNDLOVEN MED FORKLARINGER bes, at enhver arbejdsduelig borger g eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse. betrygger hans tilværelse. der stemmer med deres overbevisning,\nMin grundlov GRUNDLOVEN MED FORKLARINGER bes, at enhver arbejdsduelig borger ing eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse. r betrygger hans tilværelse., der stemmer med deres overbevisning,\nGRUNDLOVEN PÅ LETDANSK\nGRUNDLOVEN PÅ LETDANSK GRUNDLOVEN PÅ LETDANSK Grundloven til debat Af Ivar Hansen, Folketingets formand Mange har sagt, at den danske grundlov er svær at læse. Den blev senest ændret i 1953 men mere end\nDanmarks Riges Grundlov nr. 169 af 5. juni 1953. Kapitel I 1 Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige. 2 Regeringsformen er indskrænket-monarkisk. Kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter\nLov nr. 169 af 5. juni 1953: Danmarks Riges Grundlov\nKapitel I. Kapitel II. Kapitel III. Kapitel IV. Kapitel V. Kapitel VI. Kapitel VII. Kapitel VIII. Kapitel IX. Kapitel X. Kapitel XI. Lov nr. 169 af 5. juni 1953: Danmarks Riges Grundlov Kapitel I. 1. Denne\nDen fulde tekst Danmarks Riges Grundlov (Grundloven) (* 1) Vi Frederik den Niende, af Guds Nåde Konge til Danmark, de Venders og Goters, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og\nDANMARKS RIGES GRUNDLOV Kapitel II 5 Kongen kan ikke uden Folketingets samtykke være regent i andre lande. 6 Kongen skal høre til den evangelisk-lutherske kirke. 7 Kongen er myndig, når han har fyldt sit\nDANMARKS RIGES GRUNDLOV AF 5. JUNI 1953 Kapitel I 1 Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige. 2 Regeringsformen er indskrænketmonarkisk. Kongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i\nDANMARKS RIGES GRUNDLOV Lov nr. 169 af 5. Juni 1953 DANMARKS RIGES GRUNDLOV af 1953 underskrives som sine forgængere i 1849 og 1915 af den samlede regering ved en højtidelig akt i statsråd 5. juni. Til\nDa nm a r ks r iges gru ndlov\nDanmarks riges grundlov DANMARKS RIGES GRUNDLOV AF 5. juni 1953 TRONFØLGELOV AF 27. MARTS 1953 Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1953 Udgivet af Folketinget 2009 Layout: Bysted A/S Tryk: Schultz Grafisk\nFOLKETINGET. Danmarks riges\nFOLKETINGET Danmarks riges grundlov DANMARKS RIGES GRUNDLOV AF 5. juni 1953 TRONFØLGELOV AF 27. MARTS 1953 Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1953 Udgivet af Folketinget 2009 Layout: Bysted A/S Tryk:\nDanmarks riges grundlov DANMARKS RIGES GRUNDLOV AF 5. JUNI 1953 TRONFØLGELOVEN Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1953 Udgivet af Folketinget 2009 Layout: Bysted A/S Tryk: Schultz Grafisk ISBN 987-87-7982-096-8\nRepublikken Danmarks Grundlov\nRepublikken Danmarks Grundlov Kapitel 1: Republikkens grundprincipper 1. Republikken Danmark er en selvstændig stat, hvis styreform bygger på demokrati og retssikkerhed. Formålet med Republikken er at\nAA G GULO apitel 1 enne grundlov gælder for alle dele af anmarks ige. 2 egeringsformen er indskrænket-monarkisk. ongemagten nedarves til mænd og kvinder efter de i tronfølgeloven af 27. marts 1953 fastsatte\nNY GRUND LOV. Niels Helveg Petersens forslag til ny grundlov\nNY GRUND LOV Niels Helveg Petersens forslag til ny grundlov Det Radikale Venstre Juni 2003 Der er brug for en ny grundlov Folkestyre i forklædning er den rette betegnelse for den nuværende grundlov. Det\nStatsforfatning, B6 Forfatninger 1665-1953, pk. 4, Grundloven 1915. Rigsarkivet, København.\nStatsforfatning, B6 Forfatninger 1665-1953, pk. 4, Grundloven 1915. Rigsarkivet, København. Vi Christian den Tiende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten,\n(Gældende) Udskriftsdato: 13. januar 2015 Ministerium: Journalnummer: XX Folketinget Senere ændringer til forskriften Ingen Forretningsorden for Folketinget Som vedtaget den 17. december 1953 med ændringer\nLovtidende A 2008 Udgivet den 30. juli 2008\nLovtidende A 2008 Udgivet den 30. juli 2008 28. juli 2008. Nr. 797. Bekendtgørelse for Grønland om medarbejderes valg af bestyrelsesmedlemmer i aktieselskaber og anpartsselskaber m.v. (selskabsrepræsentation)


Hundrede tusind tak til Statens Kunstfond | Jonas Suchanek\nForside / Status / Hundrede tusind tak til Statens Kunstfond\nFor mig betyder dette først og fremmest frihed til at restrukturere min tid, så jeg kan arbejde mere koncentreret på den roman, jeg nu engang har ansøgt til. At have et sammenhængende, vedvarende fokus, ikke at skulle lægge teksten væk og tage den op igen, når man har fri fra sit job, men tænke derudaf og udvikle uden afbrydelser, det er et stort privilegium.\nDe privatøkonomiske konsekvenser af at satse på forfattergerningen behøver jeg næppe gå i dybden med, penge og bøger går alene sjældent hånd i hånd, kun de sejeste overlever qua bogsalget. Det må være opgaven at nå dertil, hvor et legat ikke er nødvendigt (det er det under alle omstændigheder), men det kræver vedvarende arbejde, og legatet hjælper uden tvivl til at nå hurtigere derhen end ellers – så mange tak for det!\nJeg har i år ansøgt til en roman, som vil tage noget tid at skrive. I virkeligheden er der tale om tre romaner i en, der springer i tid, fra 1500-tallet frem til ca. året 2100 via. året 2021. Hovedtemaet er ressourcer, og jeg har en masse idéer til, hvordan jeg skal strukturere denne fortælling, så den ikke kommer til at ligne noget, jeg har skrevet før. Det bliver grimt og dystopisk, og det glæder jeg mig til at arbejde videre på.\nSamtidigt, men det er en parentes, er jeg ved at lægge sidste hånd på et manus, der kom ud sidelæns i løbet af vinter og forår, som de nogle gange gør, som handler om nedbrydning af muskelmasse og i den grad familiestrukturer. Hvor og hvornår denne kommer ud er endnu uvist – der er stadig en smule arbejde tilbage, langt det meste er dog skrevet ud.\nIgen tak til K: – for at give mig roen, tiden, friheden til at gøre det, jeg gør uanset – og især det dejlige skulderklap, det jo også er, når man modtager et legat.\nForrige indlæg: ‘Kilden til al værdi’ anmeldt i Kristeligt Dagblad\nNæste indlæg: Redaktørgerningen #1 – Lidt om redaktørrollen


»Jeg må have noget mere øl« - FLA : FLA\n29-07-2019 | 14:43 | af Hans-Christian Davidsen\nHvis Svavar Knútur havde talt noget mindre, var der blevet plads til flere af hans fine sange. Aftenen i Aktivitetshusets gård i Flensborg blev lige så meget teater og story-telling som koncert. Han drog en af de mest bizarre sammenligninger, der længe er hørt.\n– Vi islændinge giver ikke udtryk for vore følelser, sagde Svavar Knútur, da han fredag aften spillede ved Flensburger Hofkultur i Aktivitetshusets gård.\nMen han fortalte gerne vidt og bredt om sine følelser og gjorde det med gestikulationer og armbevægelser, som var han en af de italienere, han også talte om. Islænding det er han i hvert fald. Det beviser passet og sproget. Så måske var det bare den særlige form for sort islandsk humor, som han markedsfører sig med. Og som han demonstrerede, når han sagde ét og gjorde noget andet.\nSvavar Knútur er singer-songwriter, og han siger, at sang er sundt:\n– Hvis jeg ikke sang så meget, ville jeg være meget tykkere – jeg drikker nemlig temmelig mange øl, lo han.\n– Jeg er broccolien inden for singer-songwriter-genren: Ikke den mest sexede mand her på jorden, men rigtig sund for jer, smilte han til publikum i Aktivitetshuset gård. Der var 160 mennesker samlet – og udsolgt. Uden for gitterporten var der flere, der meget gerne ville have været ind.\n– Nej, hvor er det synd, at der ikke er plads til jer herinde, sagde Svavar Knútur i pausen til dem, der blev stående uden for gitterporten og lyttede til musikken fra gaden.\n– Jeg er nemlig rigtig god, lo han højlydt.\nDer var udsolgt til fredagens koncert i Aktivitetshusets gård i Flensborg. Fotos: Hans Christian Davidsen\n- Jeg bliver rigtig god til at tale tysk, når jeg får Flensburger Pilsner, meddelte Svavar Knútur.\nSvavar Knútur sang både på sit modersmål, islandsk, og på engelsk, da han gæstede Hofkultur og Flensborg for første gang.\nVed gitterporten til Nørregade stod flere, som ikke måtte komme ind: - Nej, hvor er det synd for jer. Jeg er nemlig rigtig god, sagde Svavar Knútur til dem.\nFør koncerten præsenterede Thomas Frahm fra Flensburger Hofkultur mig – udsendt medarbejder for den danske avis i Flensborg – for Svavar Knútur. Han spurgte, om jeg talte islandsk. Godt nok kan jeg sønderjysk, og jeg forstår også det meste plattyske, ja hollandsk kan jeg også, men islandsk har jeg desværre aldrig fået mig taget mig sammen til, måtte jeg tilstå.\n– Dansk er jeg ikke så god til…, sagde han til mig – på dansk.\n– Du ved, noget med kolonialisme og Danmark var ikke så populær på Island altid – men i aften: Skál!\nSvavar Knútur lagde ud med et par sange på modersmålet og slog senere over i engelsksprogede sange – og serverede ind imellem nogle islandske tekster igen.\nLæs hele anmeldelsen i mandagsudgaven af Flensborg Avis eller se mere her.


Carlsberg Byen sælger kulturhistorisk bygningsværk til Green Tech-iværksætter\nDet fredede og ikoniske bygningsværk, Maskincentralen på den historiske bryggerigrund, er blevet købt af en Green Tech-iværksætter, der nu etablerer endnu et kulturelt samlingspunkt i Carlsberg Byen.\nI kernen af det gamle bryggerikvarter på Vesterbro ligger et af områdets allerstørste og mest ikoniske bygningsværker, den fredede Maskincentralen, som gennem årerne har dannet ramme for både bryggeriets mange kraftmaskiner, kunst og kultur.\nNetop kultur har altid været en central akse på bryggerigrunden, og nu har Udviklingsselskabet Carlsberg Byen P/S, som et led i områdets udvikling, solgt det historiske vartegn til en Green Tech-iværksætter, der igen vil gøre bygningen til et centralt samlingspunkt i København og føre endnu mere by- og kulturliv til Carlsberg Byen:\n”Kultur er en af grundstenene i vores udvikling af Carlsberg Byen, og vi er derfor meget glade for, at vi nu kan tilføje endnu en spændende aktør til kvarteret, som vil tilføre endnu mere af den kultur, der gennem de seneste 170 år har spillet en stor rolle lige netop her,” siger Jens Nyhus, der er adm. direktør i Udviklingsselskabet Carlsberg Byen P/S.\nHvordan den ikoniske bygning i fremtiden helt konkret vil blive brugt, er endnu på tegnebrættet, men den er en af de flere fredede og bevaringsværdige bygninger i kvarteret, der er udlagt til kollektive anlæg, institutioner, idræt og kultur. Med en beliggenhed lige mellem Kedelhallen, der snart huser Dansehallerne, galleriet von Bartha i det historiske Kridttårnet, og Lagerkælder 3 med de store guldskiver, ligger Maskincentralen midt i områdets historiske og kulturelle hjerte.\n”Vi føler os meget heldige, at Carlsberg Byen har betroet os fremtiden for Maskincentralen. Vi er begejstrede over de udfordringer, der ligger forude med at omdanne den fredede bygning til et kulturelt mødested til glæde for både lokalsamfundet og hovedstadsområdet,” fortæller Drew Alford, der er repræsentant for køber og fortsætter: ”Derudover forestiller vi os, at Maskincentralen bliver et knudepunkt for udvikling af teknologi, der bygger bro mellem kultur og digital innovation, såsom eSport, visualisering af klimaændringer og brug af AI-baserede simuleringer til at fremme den grønne energiomstilling.”\nHISTORIEN OM MASKINCENTRALEN\nMaskincentralen har siden 1920’erne haft en central funktion for det danske bryggerieventyr: Den ca. 7400 m2 store bygning samlede alle maskiner, som skulle forsyne bryggeriet med køling, elektrisk lys og kraft til de elektriske motorer. Siden ølproduktionen flyttede ud, har bygningen været omdrejningspunkt for en række kulturelle tilbud, showroom for Carlsberg Byen og trækplaster for både historie- og arkitekturinteresserede.\nDet var den berømte arkitekt Carl Harild, der også står bag de to fredede bygninger, Kedelhallen og Mineralvandsfabrikken, som tegnede den røde teglbygning i stil med de omkringliggende bygninger tegnet i samme periode. Træder du indenfor bliver du straks taget tilbage i tiden og mødt af den storslåede historie, bygningen gemmer på: 11 meter til loftet, granitsøjler, bladguld, marmorgulve og imponerende maskiner.\nOvertagelsesdatoen for Maskincentralen er d. 15. maj 2022, hvorefter Udviklingsselskabet Carlsberg Byen P/S det kommende år fortsat vil have showroom i dele af bygningen, mens det store renoveringsarbejde samtidig vil begynde.


Cevea - Nedlæggelse af regionerne er antiliberalt!\nEt svært ord, der siger det hele om de udskældte regioner: Sub-si-dia-ri-tets-prin-cip-pet...\nMens den siddende regering for blot fire år siden under ledelse af den nuværende Statsminister erstattede de daværende 13 amter med 5 regioner er man nu klar til at nedlægge selvsamme regioner og statsliggøre deres opgaver. Det viser enten, at man træffer kortsigtede beslutninger, virkelig manglede noget at tale om på Venstres sommergruppemøde eller skyder i blinde efter valgkampstemaer. Det sidste er nok det mest sandsynlige.\nOg selvom nedlæggelsen af de spritnye regioner næppe er noget der fremkalder vælgerstorm eller store følelser hos de fleste danskere, så er det alligevel lit sjovt at granske særligt de liberale sjæle, som har stillet sig bag forslaget. At liberale tænkere ønsker regioner hen hvor græsset gror og kommunerne udsat for endnu strammere styring end de er underlagt i dag, er ikke umiddelbart til at finde i liberalismens lærerbøger.\nVenstre har længe haft svært ved decentrale beslutninger\nDe fleste husker nok det såkaldte "Subsidiaritetsprincip" eller "Nærhedsprincip" fra EU-debatten, hvor det beskriver den politiske målsætning om at beslutninger skal træffes på det 'lavest' mulige politiske niveau - tættest muligt på borgerne. Et sundt og snusfornuftigt princippet med et stærkt demokratisk mål for øje.\nMen netop denne demokratiske idé om at træffe beslutninger tæt på borgerne og give dem direkte indflydelse synes at være droppet i den borgerlige lejr, hvor hele VKO er klar på en lynnedlæggelse af regionerne. Det er dog ikke første gang, at ledende borgerlige har det svært med Subsidiaritetsprincippet: Følgende legendariske klip fra den mindste ligeså legendariske Svend Heisselberg viser at Venstres allerede for 30 år siden havde det svært med det decentrale beslutningsniveau.\nDet er, helt generelt, elendig politik at nedlæggende regionerne, men det er i særdeleshed elendig liberal politik at nedlægge regionerne. Det er generelt elendigt fordi nedlæggelsen ikke bygger på nogen gennemarbejdet analyse eller noget kommissionsarbejde, fordi de anslåede engangsudgifter ved nedlæggelsen vil være på 1,2 milliarder kroner, og endelig fordi nedlæggelse skal gennemføres i huj hast frem til 2013.\nDet samlede forslag synes barokt, når regionerne faktisk har leveret varen. De har styr på økonomien, øger produktiviteten og fremviser rekordlave ventetider. Professor i økonomi og ledelse ved Ålborg Universitet Per Nikolaj Bukh, har således fastslået at regionerne har været "eminent gode" til at holde deres budgetter.\nElendig liberal politik\nMen frem for alt, så er det elendig liberal politik, fordi den demokratiske kontrol undermineres, fordi der lægges større afstand med flere decentrale beslutninger og endelig fordi de nødvendige prioriteringer fremover overlades til embedsmænd. Magten og beslutninger rykkes væk fra borgernes hverdag. Og der skabes øget statslig styring af borgernes sundhed. Derfor ligner det slet og ret også fup, når Bertel Haarder udtaler at "Der vil i fremtiden være betydeligt færre politiske valg at foretage". Hvad taler du om Hr. Sundhedsminister? Teknologisk-medicinske kvantespring, truende livsstilssygdomme, øget levealder og endnu mere krævende medborgere gør det jo kun endnu vigtigere at prioritere mellem sygdomme, patienter og sygehuse. Netop disse beslutninger gør det helt nødvendigt at have regionspolitikere til at repræsentere befolkningen.\nSamtidig strider statsliggørelsen af sundhedssektoren også imod erfaringerne fra resten af verden, hvor man går den stik modsatte vej og faktisk forsøger at inddrage borgerne direkte i prioriteringerne for sundhedsvæsenet. I Canada har man f.eks. forsøgt sig med at uddanne, inddrage og give borgerne direkte medindflydelse på prioriteringer i det lokale sygehusbudget. Ved at inddrage borgerne direkte har de fået større forståelse for de nødvendige prioriteringer, større respekt for den lokale sundhedsindsats og oplevelsen af at have medansvar for de konkrete beslutninger. Nedlæggelsen af regionerne er derfor en demokratisk katastrofe.\nI en tid med stigende politikerlede, større afmagt overfor de globale kapitalkræfter og stadig mere komplekse beslutningsstrukturer, er tiden på ingen måde inde til at svække vore demokratiske institutioner. De vedtagne centraliseringer er en del af problemet og ikke løsningen. Flere og flere beslutninger tages henover hovedet på alle almindelige danskere. Og hvis det er blevet god liberal politik at flytte beslutninger væk fra mennesker, så er Sub-si-dia-ri-tets-prin-cip-pet vist ikke det eneste begreb Løkke & Co. har det svært med at forstå...


USA ophæver sanktioner mod Kinas næststørste producent af smartphones, ZTE, som var truet på eksistensen.\nLørdag d. 26. maj 2018, kl. 09.11\nWashington. USA har indgået en aftale med den kinesiske smartphone-gigant ZTE om at ophæve sanktioner, som truer med at koste virksomheden livet.\nDet har Det Hvide Hus oplyst til lovgivere i Kongressen, skriver The New York Times og flere internationale nyhedsbureauer.\nZTE fik i april forbud mod at købe komponenter til sine mobiltelefoner hos amerikanske underleverandører i syv år.\nDet var ifølge Reuters en straf for, at firmaet havde brudt en aftale fra 2017 med amerikanske myndigheder, efter at virksomheden var blevet afsløret i at have ignoreret et amerikansk forbud mod at handle med Iran og Nordkorea.\nMen i forrige uge besluttede Trump overraskende at sætte sig for at redde ZTE fra en truende konkurs.\nKursændringen mødte omgående modstand i Kongressen. 26 af de i alt 100 medlemmer af Senatet opfordrede i et fælles brev præsidenten til ikke at slække på sin hårde linje over for Kina.\nMen det har ikke anfægtet præsidenten.\nFredag skriver Trump således i et tweet, at han "vil lade ZTE genåbne med sikkerhedsgarantier på højt niveau, udskiftning i direktion og bestyrelse, skal købe amerikanske dele og betale en bøde på 1,3 milliarder (dollar, red.)".\nAllerede torsdag oplyste Fox News, at Trump havde forhandlet bøden, der svarer til 8,3 milliarder kroner, på plads med Kinas præsident, Xi Jinping.\nDermed får ZTE lov til at genoptage forretningsaftaler med virksomheder i USA som blandt andre Qualcomm Inc., der fremstiller computerchips.\nTrump sagde tirsdag i denne uge ifølge AP, at han overvejede at opbløde de skrappe sanktioner mod ZTE som en "vennetjeneste" over for præsident Xi Jinping.\nZTE, hvis største aktionær er et statsejet foretagende i Kina, har mistet over tre milliarder dollar, siden forbuddet mod at købe ind i USA trådte i kraft den 15. april. Det oplyser personer med indblik i sagen til Reuters.\nI en reaktion på fredagens nyhed om et forlig mellem USA og ZTE, skriver den republikanske senator Mark Rubio i et tweet:\n- Det er en storslået aftale ... for #ZTE & Kina. #Kina knuser nådesløst selskaber i USA & de bruger disse teleselskaber til at spionere & stjæle fra os.\nRubio mener, som også de demokratiske senatorer Chuck Schumer og Chris Van Hollen, at Kongressen skal gribe ind og forsøge at forhindre Trump i at lade ZTE vende tilbage til normal drift, oplyser Reuters.


John Wick 3: Parabellum - Moviemaniac.dk\nOriginaltitel: John Wick: Chapter 3. Instruktør: Chad Stahelski. År: 2019. Genre: Action. Kan streames på Viaplay.\nJeg kan lige så godt bare være helt og aldeles ærlig og fortælle dig følgende: hvis du ikke er til actionfilm, så behøver du ikke at læse videre. Du behøver ikke at gøre dig umage i at finde mening med denne anmeldelse på nogen måde.\nJeg giver dig muligheden for at scrolle videre i det store netudbud og læse noget helt andet.\nSå er du altså advaret.\nFor denne anmeldelse er ikke blot en anmeldelse af den seneste Keanu Reeves-film “John Wick 3: Parabellum”. Det er også en hyldest til actionfilmen. Om hvad den gør ved sit publikum.\nPå papiret ligner den tredje film om den pensionerende lejemorder ikke noget sensationelt eller banebrydende værk. Overhovedet ikke. Egentlig er det blot en simpel og nærmest smådum historie, om en såret mand på flugt. Han har mange fjender som alle vil have den dusør han har hængende over hans hoved, på 14. mio. dollars.\n“Tic tac, Wick. Tic tac”\nEn bums i vejkanten advarer Baby Yaga (kær lejemorder har mange navne) på drilsk vis, om at hans tid er ved at løbe ud.\nFor alle lejemordere i New Yorks gader har fået en sms om dusøren.\nOg snart føles det som om at alle mand i New York er efter ham.\nSelvom hovedrolleindehaver Keanu Reeves ikke just er en gudsbenådet skuespiller og nærmest kun spiller med et ansigtsudtryk gennem filmen (“the stoneface”), så rammer han John Wick-karakteren spot on.\nHan har ikke haft en bedre rolle, siden rollen som Neo i “The Matrix” for tyve år siden.\nStenansigtet, der kaster knastørre onliners fra sig, uden at trække en mine, giver så meget mening i John Wick-universet. Her bliver det hele til et übervoldeligt tegneserieunivers, hvor lejemordere på gader og stræde, kæmper, slås og smadrer hinanden, så det hele ender i en overdådig og nærmest, poetisk voldballet. Det er så ekstremt og langt ude, at det er lige til at grine af. Det er ondt og voldsomt.\nDet er grum æstetik så det batter!\nDet er sindsygt overdrevent. På den allerfedeste måde!\nAlt går op i en højere enhed, når blodet sprøjter, knogler knækker og liv brat ender.\nFor i denne actionfilm går det hele op i en højere enhed. Det føles som om der er en mening med galskaben. For de fleste kan blive enige om at vold aldrig løser noget. At man burde løse uenigheder med ord, i stedet for at blive fysisk.\nMåske er det netop derfor at det kan føles så ekstremt befriende at iagttage uretfærdigheder bliver behandlet med hjælp af en good guy vi hepper på, der kæmper sig igennem en ordentlig flok skumle slyngler der kun vil ham ondt.\nFor vi er jo udmærket godt klar over forskellen på filmens og den virkelige verden. I den rigtige verden er vold no go. I filmens kan det være en forløsning, eller rettere sagt, en befrielse.\nVi ønsker jo selvfølgelig retfærdigheden og findes der noget bedre end når det gode vinder over det onde? Nej, vel?\nMåske føler du at John Wick og actionfilmen i al almindelighed, nu er blevet sat så højt op. På en piedestal, som burde blive revet ned igen. Måske er du altså én af dem som ikke kan lide actionfilm og som alligevel læste videre.\nFair nok. Der skal være plads til alle.\nMen John Wick-filmene er en fest, rent visuelt og lydmæssigt. Franchisen startede muligvis, som instruktør Chad Stahelski tidligere har sagt i et interview,- et sted hvor de ikke vidste hvad de præcist ville hen. Men efter film nr. 2 og nu, nr. 3, har de fuldstændig styr på hvad de gør. Og hvorfor de gør det.\nMænd bliver dræbt med hjælp af bøger, hestespark(!) og samtlige skarpe genstande man overhovedet har fantasi til at forestille sig.\nDer er i den grad en menig med det hele, når man har set den seneste John Wick-film.\nJohn Wick 3: Parabellum får 5 ud af 6 hamre: 🔨🔨🔨🔨🔨


Nu åbnes der for ansøgninger til salg fra mobile salgsvogne - sn.dk - Heden\nArtiklen: Nu åbnes der for ansøgninger til salg fra mobile salgsvogne\nNu åbnes der for ansøgninger til salg fra mobile salgsvogne\nHot dogs, kaffe eller sandwiches to go. I løbet af foråret bliver det muligt at købe lidt af det hele, når diverse madvogne popper op rundt omkring i Køge Kommune.\nHeden - 06. januar 2021 kl. 08:30\nDu kender det sikkert fra andre steder: Vogne med mad, kaffe eller candyfloss, som lokker forbigående med dufte og gode tilbud.\nInden længe bliver det en mulighed i Køge Kommune.\nGår du med en drøm om at have en madvogn stående i Køge Kommune, er det nu, du skal til tasterne. Køge Kommune åbner nu for ansøgninger til salg fra mobile salgsvogne.\nErik Swiatek, formand for Teknik- og Ejendomsudvalget, ser frem til at se de mange forskellige foodtrucks i kommunen:\n"Jeg tror, det er en rigtig god ting for kommunen, at det nu bliver muligt for madboder at søge om plads. Vi satser på, at det vil give mere liv i de områder, vi har udpeget. Jeg er sikker på, at der sidder en masse gode folk med mobile salgsvogne, som bare venter på muligheden for at kunne stille deres vogne frem og tilbyde Køge Kommunes borgere forskellige specialiteter. Jeg skal da i hvert fald selv ud og se, hvilke spændende muligheder der er, når vognene kommer frem."\nMan søger ved at udfylde en ansøgningsformular med information om vognen. Her kan man også angive, hvilke steder man ønsker at placere sin salgsvogn. De steder, der er udpeget til at kunne huse mobile salgsvogne, er blandt andet Ølby Center, Borup Center og Pladsen ved Køge Station.\nAnsøgningsskemaet ligger på koege.dk/mobiltgadesalg\nTilladelsen til salg fra den mobile salgsvogn gives for en sæson ad gangen. Derfor skal man søge om tilladelse igen til efteråret, hvis man ønsker at have en salgsvogn i vintersæsonen.\nSommersæsonen går fra den 15. marts til og med den 31. oktober.\nDer er frist for ansøgninger den 22. januar, og der vil være en forventet behandlingstid på en-to måneder.


De bedste hoteller som tillader kæledyr i Arenas de Cabrales\nBedste hoteller som tillader kæledyr i Arenas de Cabrales, Spanien\nHoteller som tillader kæledyr i Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 27 overnatningssteder i Arenas de Cabrales med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 27 overnatningssteder i Arenas de Cabrales med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 27 overnatningssteder i Arenas de Cabrales med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 27 overnatningssteder i Arenas de Cabrales med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Arenas de Cabrales (20)\n3,2 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 2 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Carrena\n7,4 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Ortiguero\n11,6 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 12 af 47 specialiserede indkvarteringssteder i Cangas de Onis\n12,0 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 1 B&B i Parres\n14,0 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 4 af 7 specialiserede indkvarteringssteder i Poo de Llanes\n14,1 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 2 specialiserede indkvarteringssteder i Posada de Llanes\nNr. 1 af 7 specialiserede indkvarteringssteder i Poo de Llanes\n14,3 km fra Arenas de Cabrales\n14,7 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 2 hoteller i Barro\nNr. 3 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Barro\n14,8 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Barro\n15,0 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 47 af 58 B&B'er i Llanes\n15,7 km fra Arenas de Cabrales\nNr. 1 af 1 hotel i Riego\nNr. 1 af 9 hoteller i Arenas de Cabrales\nNr. 5 af 9 hoteller i Arenas de Cabrales


privat skifte | lex.dk – Den Store Danske\nRådighed og retsforfølgelse\nDeling og hæftelse\nPrivat skifte, skifte af et dødsbo, som forudsætter, at alle boets arvinger anmoder om privat skifte, at boet må antages at være solvent, og at mindst én arving, der ikke må være repræsenteret ved værge eller skifteværge, må antages at være solvent.\nDer skal altid udstedes præklusivt proklama, dvs. en offentlig indkaldelse af afdødes kreditorer.\nFra dødsfaldet erhverver hver arving en ret til sin ideelle anpart af boet, som kan overdrages og i et vist omfang være genstand for kreditorforfølgning fra arvingens kreditorer, ligesom anparten falder i arv til arvingens arvinger, hvis arvingen dør, og indgår i delingen af et fællesbo i tilfælde af arvingens separation eller skilsmisse.\nDen endelige ejendomsret til arven får arvingerne først ved delingen af det privatskiftede bo.\nArvingerne råder i forening, dvs. ved enstemmige beslutninger. I tilfælde af uenighed kan enhver arving kræve, at dødsboet overgår til bobestyrerbehandling.\nFra boets udlevering kan den afdødes kreditorer samt enhver, der måtte have krav mod boet, frit sagsøge boet og gøre udlæg i aktiver, der endnu ikke er delt.\nEfter skiftereformen i 1997 skal arvingerne i et privatskiftet bo i modsætning til tidligere ikke vedgå ansvaret for den afdødes gæld. Hvis arvingerne helt eller delvis påbegynder deling af boets aktiver — bortset fra sædvanligt indbo og personlige effekter — uden at betale dækningsberettiget gæld, indtræder der dog straks en personlig hæftelse for arvingerne. Desuden indtræder hæftelse, hvis arvingerne anvender samtlige et solvent bos midler til at betale gæld.\nArvinger, som er repræsenteret ved værge eller skifteværge, eller som er under konkurs hæfter højst med værdien af det modtagne (begrænset hæftelse) og højst i det forhold, hvori arvingen skal modtage arve- og boslod (se pro rata-hæftelse).\nØvrige arvinger, herunder den solvente, hæfter med hele deres personlige formue (se personlig hæftelse) og hver især for hele det krav, som en kreditor har mod dødsboet (se solidarisk hæftelse). Der er mulighed for regres mellem arvingerne. Se også udbakning af dødsbo.\nHvis boet viser sig at være insolvent, kan arvingerne undgå gældshæftelse ved at lade boet overgå til behandling ved bobestyrer og aflevere det, de har modtaget. Overfører arvingerne retten til at råde over et aktiv til en enkelt eller nogle af arvingerne, anses det pågældende aktiv for delt. Aconto-udlodning er en delvis deling af boets aktiver. Arvingernes hæftelse er forskellig alt efter arvingens forhold ved boets udlevering.\nBoopgørelse skal indleveres til skifteretten i to eksemplarer senest 15 måneder efter dødsfaldet, se boopgørelse. Etårsdagen for dødsdagen er den seneste skæringsdag, der kan benyttes i boopgørelsen.\nBoopgørelsen skal indleveres senest tre måneder efter skæringsdagen, idet arvingerne dog altid har en frist på ni måneder fra dødsdagen til at indlevere boopgørelsen.\nAlle betingelserne for at få et dødsbo udleveret til ordinært privat skifte skal også være opfyldt ved en udlevering til et forenklet privat skifte. Der skal ikke indleveres boopgørelse.\nDe øvrige betingelser er forskellige, alt efter om det er den efterlevende ægtefælle som enearving eller øvrige arvinger, der ønsker forenklet privat skifte.\nAnmoder andre arvinger end den efterlevende ægtefælle om forenklet privat skifte, må dødsboet ikke være bo- eller tillægsboafgiftspligtigt, ingen arvinger må være repræsenteret ved værge eller skifteværge, der må ikke være legatarer i boet, boet må ikke være skattepligtigt, den afdøde må ikke have drevet selvstændig erhvervsvirksomhed, og der må ikke i dødsboet være aktiver, som er skattemæssigt af- eller nedskrivningsberettigede. Der skal indleveres en åbningsstatus (se dødsbo (Åbningsstatus)) i forbindelse med boets udlevering.\nAnmoder den efterlevende ægtefælle om forenklet privat skifte, må der heller ikke være legatarer i boet, og ægtefællen skal desuden være enearving og fuldt ud indtræde i (succedere i) den afdødes skattemæssige stilling. I dette tilfælde skal den efterlevende ægtefælle indlevere en åbningsstatus senest seks måneder efter boets udlevering. Se også skifte og dødsbo.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Nielsen, Jacob Graff; Nielsen, Linda: privat skifte i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/privat_skifte


Opstigning op 21 bøjer til Alpe d'Huez. Dens rette en spand liste favorit, Virkelig en udfordring og alligevel tilgængelig for alle med viljen til at gøre det.\nPerfekt fysisk tilstand er ikke afgørende for at cykle Alpe d'Huez, medmindre du jagter en tid. Marco Pantani gjorde det i 38m 37s; hvad med dig?\nHvis du aldrig har klatrede 21 bøjninger har et kig på denne video fra The Col Collective.\nVores gæster gennemsnit omkring 90 minutter cykle Alpe d'Huez, selvom den bedste tid sidste år var 48m 30s. Men den unge mand, der opnåede det betyder repræsenterer sit land i cykling.\nDens 13 kilometer af stejle hårnålesving klatre fra den lille by Le Bourg d'Oisans til skisportsstedet Alpe d'Huez, efterbehandling modsat de åbne enge, der gør det en af Frankrigs førende skisportssteder. Lad dig ikke narre af den fristende podiet i landsbyen, det kunne være lige ved siden af nogle nice barer og restauranter, men den virkelige slut, den ene Tour de France bruger, er en anden 1,3 km op ad vejen. Mindst sin alle alpin til barer og restauranter.\nOg cykling er ikke den eneste måde at opnå klatre. I begyndelsen af juni er der den “Alpe d'HuZes” velgørenhedsarrangement for hollandske kræftforskning. Deltagerne meste cykle op, målet er 6 stigninger på én dag, en vertikal af 6726m, men de også køre og gå op som de er i stand.\nDe bedste tidspunkter deles af vores gæster:\nWilliam Asker 1.06.00 (alderen 13)\nMartyn Bosman 1.58.00 (løb)\nLianne van Mourik 2.37.00 (løb)


Ny præstebolig ved Ring Sø skyder op | Brædstrup Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Brædstrup Avis - H. C. Andersen kom atter til live i Tinghuset\nDu er her: Forside - Brædstrup Avis - Ny præstebolig ved Ring Sø skyder op\nSå er der fundamentet til den nye præstebolig ved at blive gravet ud. Jens Christian Nielsen, formand for præstegårdsudvalget, og bygmester Brian Hegermann (til højre) står her på byggerunden. Foto: Peter Hald\nNy præstebolig ved Ring Sø skyder op\n05. april 2019 kl. 11:48\nBrædstrup: Den nye præstebolig i Brædstrup er nu ved at blive bygget. Forleden gik gravemaskinerne i gang med at udgrave fundamentet til den 229 kvadratmeter store præstebolig, der opføres på adressen Ring Søpark 33 med udsigt over Ring Sø.\nBygmester på projektet er den lokale Brian Hegermann, der drive firmaet Hegermann Huse ApS. Pastoratrådet har efter en udbudsrunde valgte Hegermann Huse til opgaven. Firmaet har i øvrigt bygget et par af nabohusene, og Brian Hegermann oplyser, at han har tre nye huse på tegnebrættet i Ring Søpark.\nBrian Hegermann siger til avisen, at han er stolt over at have fået opgaven med netop en ny præstebolig, og han understreger i øvrigt, at han bruger lokale firmaer som under-entreprenører. Således er det Olsens Entreprenør Service fra Brædstrup, der er i gang med gravearbejdet.\nJens Christian Nielsen, formand for præstegårdsudvalget i Brædstrup, siger at han er glad for, at det netop er lokale håndværkere, der bygger boligen ved Ring Sø.\n- Det vægter vi højt, siger han.\nKlar om otte måneder\nPræsteboligen skal ifølge Brian Hegermann stå klar omkring nytår, så om otte måneder kan sognepræsten tage sin nye bolig i brug.\nBudgettet for præstebolig-projektet er 4.174.000 kroner, altså godt fire millioner kroner, oplyser Jens Christian Nielsen. Huset, der opføres i to niveauer, skal ud over bolig også rumme et kontor. Derimod skal den nye præstebolig ikke rumme konfirmandstue, da konfirmandundervisningen skal foregå i sognehuset på Kirkegade.\nDen gamle præstegård, der ligger på Ring Bakke ved Ring Sø, er sat til salg, og det har den faktisk været i cirka to år.\nJens Christian Nielsen håber, at der snart dukker en køber op, og han siger til avisen, at han faktisk undrer sig lidt over, at der endnu ikke er kommet en køber til den idylliske præstegård, der er bygget i 1877.\nMen ellers er der som bekendt kommet godt gang i byggeriet i Brædstrup, hvor der er adskillige store boligprojekter på tegnebrættet. Det er også noget, man sætter pris på i præstegårdsudvalget.\n- Om tre år ser Brædstrup helt anderledes ud... til den gode side, siger Jens Christian Nielsen.


EU's østlige partnerskab: slående uoverensstemmelser - EU-reporter\nDet dystre perspektiv med recession for EU sluttede debatten om muligheden for økonomiske sanktioner mod Rusland. Kommissær Siim Kallas skar ikke sine ord, mens han påpegede, at enhver yderligere brydning ville medføre betydelig skade for EU-staterne, og desuden ville nogle af dem, såsom Cypern eller Finland, være mere sårbare end andre.\nDisse omhyggelige beregninger tempererede de 'restriktive foranstaltninger' mod Rusland inden for den såkaldte anden fase og målrettet mod personer "ansvarlige for destabiliseringen" i Ukraine. På tærsklen til Rådet for udenrigsministre den 12. maj intensiverede diplomater deres bestræbelser på at øge effektiviteten af allerede eksisterende begrænsninger.\nIfølge formanden for Det Europæiske Råd, Herman van Rompuy, var de individuelle foranstaltninger minimale, men de leverede et "fremragende resultat", idet de fortsat var i en europæisk klassisk stil med "blød magt", men påførte et stort pres på beslutningstagerne på den ene side Andet.\nEulogierne om visdommen i EU-strategier deles imidlertid ikke universelt: EU's iver i at forsøge at løse den ukrainske konflikt får det østlige partnerskabsinitiativ til at virke mere og mere forvirret. Det blev lanceret i 2009 og havde til formål at styrke et tættere samarbejde med Armenien, Aserbajdsjan, Hviderusland, Republikken Moldova og Ukraine og gå videre mod stabilitet, sikkerhed og velstand. Men bevægelser mod velstand forbliver hindret af de integrale sikkerhedsproblemer hos de østlige naboer.\nSiden Sovjetunionens sammenbrud har Europa været vidne til yderligere langvarige væbnede konflikter af etniske og territoriale grunde, der er blevet udnyttet til en vis grad, men ikke løst. De berørte lande er fortsat handicappede af det faldende potentiale i økonomisk udvikling af åbenlyse grunde - uden fredsaftaler er Damocles sværd altid der.\nSelvom alle konflikter i post-sovjetiske republikker har meget til fælles, rodfæstet som de er i det kommunistiske regims fiasko, behandles de næsten individuelt af EU - der har ikke været nogen klar 'frossen konflikt' politik, strategi eller endda rammer for at udøve europæisk indflydelse for at finde retfærdige løsninger.\nBreak-away-territorierne, som holdes af separatistiske bevægelser i Abkhasien, Nagorno-Karabakh, Sydossetien og Transnistrien, har undermineret landenes territoriale integritet i deres internationalt anerkendte grænser, men disse konflikter er blevet behandlet forskelligt, selv i en sag for sag sagsgrundlag inden for et partnerskabsprojekt.\nI nogle tilfælde, såsom Nagorno-Karabakh, stod EU stort set på Minsk-gruppens aktiviteter - i andre i det samme geografiske område i Kaukasus, konflikterne i Abkhasien og Sydossetien udøvede EU en direkte indflydelse under fransk formandskab.\nDe nylige begivenheder i Ukraine overvældede imidlertid hele landskabet i EU's østlige partnerskabspolitik, da ingen anden konflikt i det post-sovjetiske rum fremkaldte et lignende niveau af EU-engagement - den 'sorte liste' af topembedsmænd, politikere og journalister, der blev forbudt at komme ind EU for handlinger, der "undergraver eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed", aktiverne fryser og holder situationen under konstant overvågning - disse er ikke tidligere blevet udøvet i nogen af de 'frosne konflikter' i den post-sovjetiske arena indtil videre.\nDenne EU-styrke til ukrainsk konfliktløsning efterlader et tydeligt aftryk på den østlige partnerskabspolitik, da den bliver mere og mere tilfældig og efterlader de østlige nabolande forvirrede. Amplituden af strategierne, der håndterer konflikterne i det post-sovjetiske rum, bliver virkelig enorm, farvet i forskellige nuancer, intensitet og modaliteter, hvilket resulterer i akkumulering af andet end anger fra de østlige naboer, der har været udsat for 'frosne konflikter' i årtier.\nEn opdeling af energi investeret i kriseløsning i Ukraine, anvendt til løsning af de 'frosne konflikter', kunne åbne en helt ny fremtid for helbredelsen af de gamle post-sovjetiske sår.\nRelaterede emner:destabilisering af Ukraineøkonomiske sanktioner mod Ruslandetniske og territoriale grundefeaturedfuld-imagepost-sovjetiske sårblød magt\nØJEN 2014: At sætte de unge i stand til at sige deres mening om Europas fremtid


PynteMynthe og Mor: Ællinger og træt hund\nMorfar og hans store alt for lækre kamera kom en tur forbi i eftermiddags, og efter en laaaang gåtur rundt i de grønne omgivelser omkring Frederiksborg Slot i bagende sol og skattejagt efter nye små ællinger, kunne Basse ikke mere og gik straks omkuld da vi kom hjem - og han sover endnu! Tvivler på jeg får ham med ud på en aftentur..\nMen nøj hvor er de bare søde de små ællinger! Gid man kunne få dem med hjem som bitte små kæle-ællinger og at de aldrig blev større..\nIndsendt af PynteMynthe og Mor kl. 21:46\nBanditten's mor 21. maj 2010 kl. 22.39\nFantastiske billeder! Jeg får helt hjemve... Vidste slet ikke den go'e gamle Bill Bade havde en fotograf gemt i maven! (hip-hop danser kan tilgengæld diskuteres;-))\nJeg elsker bare det rød hus ved IRMA-torvet. Det er bare så smukt og idyllisk.\nPynteMynthe og Mor 25. maj 2010 kl. 11.53\nKan jeg godt forstå, du er også laaaaangt hjemmefra!\nJo jo, på hans ældre dage er han blevet helt god til det der med billeder, og så hjælper det jo også gevaldigt på det at han har fået købt sig et kanon kamera med en masse lækkert tilbehør;)\nHvor kragerne vender 9. juni 2010 kl. 21.48\nSkønne billeder - og skøn blog.\nJeg er dybt forelsket i jeres søde hund. Vi har selv en mops, som også kan sove i de mest underlige stillinger ;)


*Så starter det der fodbold-EM. International Herald Tribune giver ikke meget for Danmarks chancer, men skriver dog bl.a., at målmand Schmeichel "ikke vil forære noget væk og højlydt vil forlange det samme af sine medspillere."\n*Den træskobærende Helsingør-borgmester Per Tærsbøl (K) indvier denne lørdag et nyt areal for modelbådssejlere i Helsingør havn.\n*Dansk Boldspil Union holder samtidig med åbningen af Europamesterskaberne i Belgien en fodboldskole for døve danske børn.\n*Det amerikanske forsvars højst rangerende kvinde, Claudia Kennedy, er gået på pension. Hun var hærens vice-stabschef for efterretningsanliggender og vakte opsigt, da hun anklagede en generalmajor for sexchikane - en klage, hun fik medhold i.\n*Søndag er 100-årsdagen for den svenske forfatter Walter Ljungquists fødsel. Han blev mystiker og antroposof og døde i 1974.\n*Michael Abram fra Liverpool skal for retten 14. november. Han er anklaget for mordforsøg mod eks-Beatle George Harrison. Abrams nægter sig skyldig.\n'Aldrig kan det royale par få lov at holde ferie i fred - i weekenden indleder Hendes Majestæt og Prinsen et besøg på de i flere betydninger stormomsuste Færøer. Her markerer man 1000-året for kristendommens komme. Søndag fejrer Prinsen fødselsdag.\nGeorge HarrisonPeter SchmeichelWalter Ljungquist\nInternational Herald TribuneLiverpool


Dødsannonce i Give-Thyregod Avis | Dødsannoncer.dk\nIndryk en dødsannonce i Give-Thyregod Avis\nAnnonce eksempler i Give-Thyregod Avis\nDødsannoncer i Give-Thyregod Avis\nMange pårørende ønsker at indrykke en dødsannonce i den lokale avis, men de praktiske detaljer kan virke uoverskuelige i en svær tid. Derfor har vi etableret denne service, hvor du udelukkende skal koncentrere dig om selve indholdet af annoncen, mens vi tager hånd om resten. Ønsker du hjælp til, hvad der skal skrives i annoncen er du velkommen til at ringe til os på 71 71 71 17. Du kan med en dødsannonce i Give-Thyregod Avis sikre, at annoncen bliver set af de lokale i området.\nVi kan også hjælpe dig med at indrykke en takkeannonce efter mindehøjtideligheden sådan, at du kan takke de fremmødte. En sådan annonce fylder typisk én spalte.\nDødsannonce i Give-Thyregod Avis\nDet er nemt og hurtigt at indrykke en personlig dødsannonce i Give-Thyregod Avis: så snart du har udfyldt tekstfeltet med det ønskede indhold, sender vi den færdige annonce og pris til din mail. Når du har godkendt annoncen på mail, igangsætter vi straks produktionen af din annonce.\nPrisen for indrykning af annoncen afhænger blandt andet af størrelsen på annoncen og i hvilke øvrige medier den skal bringes. Udover at annoncen bringes i Give-Thyregod Avis, bringes den automatisk på Dødsannoncer.dk, hvor annoncen vil være offentligt tilgængelig for alle sidens mange besøgende. Så snart du har betalt for annoncen, starter vi produktionen, og det vil derfor ikke være muligt at trække annoncen tilbage.


sep 30 2011 i Net Entertainment af Carter\nBlackjack Single Deck Specielle regler Op til seks spillere kan spille. Den spiller løn før modtagelsen to kort med billedsiden op. Dealeren kort er et åbent og et lukket. Forhandleren bliver på 17 eller derover. Hvis hverken forhandleren eller spiller går fallit, er kortet totaler…\nBlackjack Pontoon er en britisk blackjack spil, der ligner den amerikanske version i, at spillerne skal have kortet punkt værdier, der ikke overstiger 21 point. Spillet kræver to eller flere spillere. Et dæk af standard spillekort kan bruges, men to dæk anbefales, hvis der er…\nsep 30 2011 i Net Entertainment af Kylie\nBlackjack mini spillet er ligesom almindelige Blackjack i, at summen af alle kortene er at være så tæt på 21 point som muligt uden at gå over. Du vælger dine indsatser, før du satser. Når du har et øjeblik for at studere dine kort, du…


Nudist-surfing på Bondi Beach | Magasinet M!\nNudist-surfing på Bondi Beach\nNøgne piger og veltrænede mænd, svæver hen over bølgerne på Bondi Beach i Australien.\nSydney Fringe Festival løber af stablen hver år til januar. Det er her du oplever fed musik, dans, teater, film og meget andet sjovt. Men ingen af disse aktiviteter er præget af nøgne babes. Det er til gengæld Sydney Fringe Festival Nude Night Surfing, som finder sted på Bondi Beach, som en selvstændig og meget velbesøgt del af flere dages anderledes festligheder.\nHertil, strømmer lækre babes og veltrænede mænd, fra hele verden. De surfer, nøgne vel at mærke, hen over bølgerne, og bliver nærmest ét med himlen og den bagende januarsol.\nHele herligheden, som kun rummer amatørnudister, afsluttes selvfølgelig med en konkurrence for begge køn. Disse nøgne sjæle, der absolut ikke har noget at skjule, og i flere dage lever som gud har skabt os, suser over bølgerne og underholder i stor stil. Det gør bestemt ikke noget, at man er veldrejet og har den helt rigtige facon. Dommerne er vidner til akrobatiske øvelser på brættet, babes og skingrende skøre stunts.\nI 2003 var der ca. 8000 nøgne deltagere fra 38 lande. Disse, blandet med skrigende og ivrige fotografer kan være noget af et gedemarket. Men for fotograferne gælder det om at finde årets Kodak-moment, og få det bedste skud i kassen, så man kan blive belønnet med en super-babe på forsiden af et erotisk magasin.\nHvis man er heldig, er det rette sted på rette tid, kan man fange en berømthed, det værende såvel rockmusikere som fotomodeller eller skuespillere, helt nøgne. De ynder nemlig denne specielle festival og smider tøjet lige som alle andre. Mange af dem bliver bodypaintet til lejligheden. Måske føler de, at de ikke er så nøgne, at det gør noget, eller ødelægger deres image, hvis de skulle blive smidt på forsiden af et erotisk magasin.\nHvis man vil opleve noget anderledes, har et surfbræt og ellers ikke har ret meget at skjule, er det måske et besøg værd. Sydney Fringe Festival har det hele, musik og fest, og ikke mindst, nøgne damer og lækre solbrune overkroppe i stor stil. Så spar op allerede nu... OG.. husk dit kamera, for i Australien har de flere hundrede kilometer sandstrande med nøgle lækkerier.