KONTRAINDICEREDE ØVELSER UNDER GRAVIDITET - GRAVIDITET\nDe værste øvelser til at udøve under graviditet er de, der forårsager risiko for skade på maven, falder eller som tvinger underlivet og ryggen af kvinden. Så de kontraindicerede øvelser i løbet af graviditeten er abs, push ups, spring, løb og øvelser, der har brug for balance, der holder pusten eller det gøres med maven ned.\nIdeen er at spørge lægen under prænatal konsultation, hvis der er kontraindikation for at udøve fysisk aktivitet under graviditeten, fordi den type motion der skal praktiseres afhænger af den gravide kvinders helbredshistorie og den generelle sundhed i graviditeten.\nUdover de kontraindicerede øvelser er der også visse fysiske kontaktsporter eller stor indflydelse på kroppen i forbindelse med graviditet, såsom boksning, volleyball, fodbold, basketball, ridning, kampsport, vægtløftning, løb, dykning og gymnastik.\nDisse sportsgrene er kontraindiceret, fordi de har stor risiko for at påvirke maven eller faldet, hvilket kan forårsage problemer under graviditeten og forringe fostrets udvikling.\nHvornår skal man stoppe fysisk aktivitet\nFysisk aktivitet skal seponeres, når den gravide kvinde oplever et af følgende symptomer:\nÅndenød efter anstrengelse;\nDerudover bør motion også stoppes, når der er risiko for for tidlig fødsel, nedsat føtale bevægelser eller tab af fostervand. Se Når faldet i babyens mavebevægelser er bekymrende.\nFysiske øvelser kan være kontraindiceret i forhold til den gravide kvindes sundhed, lige fra absolut kontraindikation, når kvinden ikke kan øve fysisk aktivitet og relativ kontraindikation, når lægen vurderer sagen og autoriserer lettere øvelser.\nAbsolut kontraindikation Relativ kontraindikation\nDekompenseret hjertesygdom anæmi\nHjertesvigt Skjoldbruskkirtel sygdomme\ntrombose Dekompenseret Diabetes\nNylig lungeemboli Morbid fedme\nAkut smitsom sygdom Historien om ekstrem stillesiddende livsstil\nRisiko for for tidlig fødsel placenta\nUterin blødning Graviditet af tvillinger\nRh Factor Incompatibility Havde en for tidlig baby i fortiden\nMistænkt føtal stress Problemer i hofteforbindelsen\nPatient uden fødselspleje Trussel mod abort\nDet er vigtigt at huske, at gravide kvinder, der præsenterer kontraindikationer, først skal tale med obstetrikeren for at få retningslinjer om de aktiviteter, de kan eller ikke kan øve, og altid ledes af en fysisk lærer under øvelserne.\nFor at forblive aktiv sikkert, se de 7 bedste øvelser til træning i graviditet.\nTags: symptomer velfærd diagnostiske tests\nSådan behandler du anæmi under graviditet\nEr det muligt at blive gravid ved amning? (og andre almindelige tvivl)\nHvad skal man gøre, hvis man mangler fostervæske\nDe værste øvelser til at udøve under graviditet er de, der forårsager risiko for skade på maven, falder eller som tvinger underlivet og ryggen af kvinden. Så de kontraindicerede øvelser i løbet af graviditeten er abs, push ups, spring, løb og øvelser, der har brug for balance, der holder pusten eller det gøres med maven ned. Ideen er at s\nCopyright 2022 https://thelightlifeblog.com Find ud af, hvad der er de værste øvelser at øve i graviditeten


Psykiatri- og Socialudvalget - Referat - 20. juni 2017 // Region Syddanmark\nForside Politik Dagsordner og referater Referater 2017 Psykiatri- og socialudvalget Psykiatri- og Socialudvalget - Referat - 20. juni 2017\n20-06-2017 kl. 14:00 - 16:30\n2. Center for Selvmordsforebyggelse\n4. Nyt OUH - udbud af klynger\n6. Kvalitetssikring af rengøringen på sygehusene i Region Syddanmark forår 2017\n7. Evaluering af deltagelse i KL’s Social- og Sundhedspolitiske Forum den 10.-11. maj 2017\n8. Satspuljeansøgning: Styrket sundhedsfaglig rådgivning og lettere adgang til psykiatrisk udredning\n9. Status 2016 for Psykiatrisygehusets Patient- og Pårørendepolitik\n10. Orientering om Åbent Hus i Psykiatrisygehuset 2017\n11. Orientering om årsrapport 2016 fra RCT-Jylland\n12. Orientering om afslutningsbrev fra Folketingets Ombudsmand i forbindelse med tilsynsbesøg på Børne- og Ungdomspsykiatri Odense\n16. LUKKET punkt: Nyt OUH\nDagsorden godkendt med den ændring, at Orientering om Åbent Hus i Psykiatrisygehuset 2017 (punkt 10) udsættes til næste møde og får overskriften ”Evaluering og opfølgning på Åbent Hus i psykiatrien og sociale institutioner 2017”.\nPå mødet vil Center for Selvmordsforebyggelse orientere om centrets rolle og indsatser.\nSiden 2013 har Center for Selvmordsforebyggelse understøttet alvorligt selvmordstruede patienters adgang til ensartede behandlingstilbud af høj, faglig kvalitet og understøttet udviklingen af selvmordsforebyggelse i Region Syddanmark.\nCenter for Selvmordsforebyggelse er videnscenter for regionens seks Teams for Selvmordsforebyggelse i børne- og ungdomspsykiatrien samt i voksenpsykiatrien. Organisatorisk er centret placeret under Børne- og Ungdomspsykiatri Odense.\nPå mødet vil overlæge ph.d. Gitte Falcher Madsen samt ledende overlæge Ulla Skov Jørgensen orientere om centrets rolle og indsatser.\nOrienteredes og drøftedes, herunder opkvalificering af personale, eksternt samarbejde, kommunikation og bistand til pårørende. Oplæg vedlagt.\nOplæg 170620 - Præsentation\nUdbuddet af de fire klynger ved Nyt OUH skal igangsættes. Af hensyn til delprojektets størrelse indstilles, at klyngerne deles op i en til fire delprojekter for at skabe øget konkurrence. Desuden forelægges tildelingskriterierne for totalentrepriserne med henblik på godkendelse.\nRegionsrådet behandlede den 24. oktober 2016 projektforslaget for Nyt OUH. I forbindelse hermed besluttede regionsrådet, at Projektorganisationen for Nyt OUH forbereder udbud og udbudsmateriale i 1 – 3 totalentrepriser inden for Hospitalsringen. Regionsrådet blev den 24. april 2017 orienteret om det optimerede projekt, som nu ligger til grund for udbud.\nTo af de tre totalentrepriser blev sendt i udbud i maj 2017, Vidensaksen (DP03) og Behandlings- og sengeafsnit (DP04). Nærværende sag omhandler den sidste af de tre planlagte totalentrepriser inden for Hospitalsringen - klyngerne.\nKlyngerne er placeret, så de i videst muligt omfang opfylder de medicinske specialers nærhedskrav til andre specialer samt til senge- og behandlingsafsnit. Et klyngeområde omfatter ambulatoriefunktioner samt kontorer og undervisningslokaler for de kliniske specialer. I enkelte områder omfatter det også sengepladser, nemlig i akutområdet (FAM), børne- og ungeområdet samt i højisolationsafsnittet. Det enkelte klyngeområde fremstår som en bygningsmæssig enhed. Der henvises til bilag for en nærmere introduktion til indholdet af de enkelte klynger.\nDe fire klynger udgør i alt ca. 93.000 kvadratmeter og 1,6 mia. kr. (indeks 4. kvartal 2016).\nPå baggrund af den forudgående markedsdialog og generelle vurdering af markedssituationen anbefales det, at der åbnes for muligheden for, at udbuddet af klynger kan ende i alt fra én til fire totalentrepriser. De væsentligste fordele ved at åbne for den mulighed er:\nStørrelse generelt på de enkelte udbudte totalentrepriser i Nyt OUH-projektet har været drøftet med markedet forud for udbuddet af DP03 og DP04. I den forbindelse tilkendegav flere entreprenørfirmaer, at de ikke ville være interesseret i eller have mulighed for at byde på de fire klynger samlet, men gerne på en eller flere. Opdeling af udbuddet af klynger forventes derfor at medføre en større grad af konkurrenceudsættelse.\nDe fire klynger rummer relativt forskellige funktioner med tilhørende specielle faciliteter. Primært en klynge Ø1 rummer specialiserede funktioner i form af strålebehandlingsfunktion og nuklearmedicin. Det kan være en fordel at udbyde disse højt specialiserede funktioner separat.\nDe potentielle risici der er ved den udbudsstrategi, vurderes at være ikke-væsentlige. I hvert fald vurderes fordelene at være betydeligt tungere vejende end de potentielle risici. Der henvises til bilaget for gennemgang af de væsentligste potentielle risici, og hvordan de vil blive imødegået.\nHele udbudsprocessen vil følge samme skabelon som for de igangsatte totalentrepriseudbud på Vidensaksen (DP03) og Behandlings- og sengeafsnit (DP04) og bruge tilnærmelsesvis de samme kriterier for prækvalifikation og tildeling af kontrakten. I første omgang vil der foregå en prækvalifikation af totalentreprenører, som skal have lov til at komme med tilbud på opgaverne. Til det formål er der opstillet en række udvælgelseskriterier, gående på entreprenørernes økonomiske, tekniske og faglige formåen. Udvælgelseskriterierne er lavet ud fra en forudsætning om, at indstillingen om at ændre udbuddet af de fire klynger fra en totalentreprise til en til fire totalentrepriser godkendes.\nSagen behandles af Innovationsudvalget den 22. juni 2017.\nOphold på afdelingen kan alene finde sted på baggrund af en afgørelse om visitation. Det er kommunalbestyrelsen, som anmoder og træffer afgørelse om visitation på baggrund af en indstilling fra et visitationsforum, bestående af repræsentanter fra kommuner og region. Det er regionerne, som opretter og afholder udgifterne for et visitationsforum samt udpeger en speciallæge i psykiatri fra den regionale psykiatri til visitationsforummet.\nFor at komme videre med planlægning og forberedelse af de nye pladser er det væsentligt at få lagt placering af pladserne fast. En gennemgang af de psykiatriske afdelingers matrikler viser, at der reelt kun er én mulighed for at etablere de særlige pladser i uudnyttet kapacitet i Region Syddanmark, når det skal ske inden for eksisterende kapacitet i sygehusregi. Det er ved at etablere 31 særlige pladser som følgende:\nEt afsnit på 15 pladser på Psykiatrisk Afdeling Vejle i det ledige sengeafsnit\nEt afsnit på 16 pladser på Psykiatrisk Afdeling Esbjerg ved at inddrage den disponible sengekapacitet, der har stået ledig siden indflytning i de nye rammer i Esbjerg i 2014.\nDet vurderes ikke at være umiddelbart muligt at tilbygge den 32. plads i tilknytning til de p.t ledige afsnit i Esbjerg eller Vejle, da der allerede er bygget ud til kanten af matriklerne. Hvorvidt det reelle behov faktisk er 32 i regionen, er på nuværende tidspunkt umuligt at vurdere. Regionen er bekendt med, at de andre regioner også er udfordret i at etablere det forventede antal pladser inden for eksisterende kapacitet.\nAfsnittet i Vejle forventes anlægsmæssigt at være klar til indflytning primo 2018. I Esbjerg vil det være muligt at påbegynde anlægsprojektet i februar 2018 med indflytning medio 2018, da der på nuværende tidspunkt er placeret en midlertidig funktion på afsnittet i forbindelse med renovering af parterre-etagen i huset.\nDet vil være nødvendigt med mindre anlægsmæssige tilpasninger, nye faciliteter mv. i både Vejle og Esbjerg. Anlægsprojektet er nærmere beskrevet i vedlagte bilag.\nDer er afsat 100 mio. kr. i ekstra bloktilskud i 2017 til etablering af de landsdækkende 150 pladser. På grundlag af en foreløbig vurdering af de nødvendige tilpasninger, der skal laves de to steder, vurderes det, at anlægsudgifterne holder sig inden for regionens bloktilskudsandel.\nDet vil sige, at det ikke vil være muligt at tage de for tiden 13 ikke-disponible almenpsykiatriske senge i brug i Esbjerg, hvis behovet skulle opstå. Denne udvidelse havde primært sammenhæng til sengeharmoniseringen, der var i psykiatriplanen Fremtidens psykiatri. En udvidelse, der ved indflytning i 2014 i det ny og ombyggede psykiatriske afdeling i Esbjerg, viste sig ikke at være et behov for, hvilket der fortsat vurderes ikke at være.\nSengekapaciteten vil dog for psykiatrisygehuset som helhed komme tilbage på nuværende niveau for psykiatrisygehuset som helhed i forbindelse med ibrugtagning af Nyt OUH, hvor kapaciteten jf. psykiatriplanen øges tilsvarende. Disse justeringer af sengekapaciteten håndteres inden for psykiatrisygehusets nuværende budget. For yderligere oplysninger om tilpasning af sengekapaciteten henvises til vedlagte bilag.\nDer arbejdes på et visionspapir med en konkretisering af Region Syddanmarks tilbud, herunder en nærmere beskrivelse af indhold af behandlingstilbuddet, oprettelse af visitationsforum, rekruttering og kompetenceudvikling. Desuden arbejdes der på driftsøkonomien vedrørende de nye pladser. Visionspapiret, den konkrete håndtering af driftsøkonomien og det mere specificerede anlægsprojekt vil i efteråret blive forelagt regionsrådet.\nI forbindelse med etablering af de særlige pladser er nedsat en styregruppe med repræsentanter fra sygehuset og kommunerne samt en patient- og pårørende repræsentant.\nSagen behandles på møde i Forretningsudvalget den 14. juni 2017 og i regionsrådet den 26. juni 2017. Forretningsudvalgets beslutning vil foreligge inden behandling i Psykiatri- og Socialudvalget.\nAt de særlige pladser placeres på henholdsvis Psykiatrisk Afdeling Vejle (15 pladser) og Psykiatrisk Afdeling Esbjerg (16 pladser).\nAt Psykiatrisygehusets sengenormering midlertidigt nedskrives med 13 senge pr. 1/1 2018.\nRegion Syddanmark har modtaget resultaterne af den eksterne rengøringskontrol, foretaget på Region Syddanmarks fem sygehuse forår 2017.\nFor at sikre og udvikle høj rengøringskvalitet på regionens sygehuse har Region Syddanmark siden 2013 besluttet at gennemføre eksterne uafhængige kontroller af rengøringen to gange årligt. Region Syddanmark har modtaget resultaterne for 1. halvår 2017.\nBilag 1 - Udviklingstendens\nBilag 2 - Kvalitetssikring af sygehusrengøring 1. halvår 2017\nDen 10.-11. maj 2017 deltog regionens Psykiatri- og Socialudvalg, socialledelsen og psykiatridirektøren i KL’s årlige Social- og Sundhedspolitiske Forum i Aalborg, og der ønskes en evaluering af arrangementet.\nKommunernes Landsforening (KL) holdt den 10.-11. maj 2017 sit årlige Social- og Sundhedspolitiske Forum i Aalborg. Temaet for konferencen var ”Tendenser i velfærden – muligheder og dilemmaer”. Der var i flere oplæg fokus på, hvor stor betydning de sociale relationer har for den succes, vi har med velfærdsydelserne, og at det offentlige skal blive meget bedre til at indtænke dette i måden, vi samarbejder med borgerne på fremadrettet på social- og sundhedsområdet.\nUdviklingen af velfærdssamfundet er i disse år også kendetegnet ved, at vi begynder at samarbejde om velfærdsløsninger på en helt ny måde mellem det offentlige, civilsamfund og virksomheder.\nEt andet gennemgående tema på konferencen var, at det ikke er borgerne der er komplekse, men at det ofte er systemerne, der har svært ved at skabe den sammenhængende indsats med borgeren. Konferencen viste tydeligt, at der arbejdes overalt med at skabe større sammenhæng i indsatserne for borgerne, også på tværs af socialområdet og beskæftigelsesområdet.\nDet regionale socialområde havde en stand på konferencen, hvor deltagerne bl.a. kunne prøve en Armon Arm-spisearm eller en tur med Virtual Reality-briller. VR-brillerne er en del af regionens samarbejde med kommuner og firmaet Takeawalk om udvikling af en Virtual Reality platform til demente borgere.\nDer var en fælles middag mellem socialledelsen og udvalget tirsdag aften, hvor der var lejlighed til at drøfte udviklingstendenser mm. på området.\nDer ønskes en drøftelse af udbyttet af deltagelse i arrangementet, herunder om der er indholdsmæssige eller praktiske forhold, det er godt at være opmærksom på ved eventuelle fremadrettede fælles deltagelse i lignende arrangementer.\nDrøftedes. Udvalget finder, at det er frugtbart at deltage i KL’s Social- og Sundhedspolitiske Forum f.eks. én gang i valgperioden.\nRegion Syddanmark har ansøgt satspuljen om midler til et projekt om styrket sundhedsfaglig rådgivning og lettere adgang til psykiatrisk udredning. Projektet skal styrke samarbejdet med bosteder inden for det børne- og ungdomspsykiatriske område.\nSundhedsstyrelsen har inviteret regioner til i samarbejde med kommuner at søge om midler til at styrke den sundhedsfaglige rådgivning for medarbejdere på botilbud med borgere med psykiske lidelser samt til at give lettere adgang til psykiatrisk udredning. Puljen indgår i satspuljeaftalen for 2017-2020, hvor der i perioden afsættes 59 mio. kr. til at understøtte mere stabile forløb for borgere med psykiske sygdom på botilbuddene, forebygge voldsepisoder samt understøtte medarbejderne på botilbuddene i deres arbejde med borgerne.\nRegion Syddanmark har ansøgt puljen om 11,7 mio. kr., og har den 1. juni 2017 fået bevilget midlerne. Projektet skal igangsættes senest 1. september 2017 og afsluttes december 2020.\nAt styrke Psykiatrisygehusets børne- og ungdomspsykiatriske behandling af borgere på botilbud, så de unge borgere følger og opsøger den behandling, de har brug for\nAt understøtte medarbejdernes arbejde på kommunale og regionale bosteder.\nI projektet udbygges den ambulante indsats på de børne- og ungdomspsykiatriske afdelinger med særligt fokus på samarbejde med kommunale og regionale bosteder. Et tæt samarbejde med kommunerne skal sikre, at patientens forløb er koordineret. Samtidig handler det om gensidigt at øge viden og indsigt blandt medarbejdere i både Psykiatrisygehuset og på botilbud.\nDe primære samarbejdspartnere i projektet er:\n· Aabenraa Kommune: Rønshoved Skolehjem, Botilbud Hyblerne\n· Socialområdet, Region Syddanmark: Center for Høretab, Center for Kommunikation og Velfærdsteknologi, Møllebakken, Specialcenter for Unge og Voksne, Syrenparken, Specialcenter Lillebælt.\nDet er en vigtig del af projektet at få udbredt tilbuddet til alle relevante institutioner. Derfor vil der i løbet af projektet være en større opsøgende indsats i forhold til relevante botilbud i Region Syddanmarks kommuner for at skabe samarbejde og formidle viden om tilbuddene i projektet.\nOrienteredes og drøftedes, herunder inddragelse i behandlingsplaner, eftersamtale efter tvang samt fokus på efteruddannelse og kommunikation.\nPatient- og Pårørendepolitikken samt Frivilligstrategien, status 2016\nPsykiatrisygehuset holdt torsdag den 27. april 2017, kl. 16-19 Åbent Hus på Psykiatrisk Afdeling Aabenraa. Arrangementet havde ca. 200 gæster, og responsen fra gæster og oplægsholdere har været positiv.\nPsykiatrisygehuset afholdt torsdag den 27. april 2017, kl. 16-19 Åbent Hus på Psykiatrisk Afdeling Aabenraa. Til arrangementet kunne gæsterne høre om, hvordan Psykiatrisygehuset arbejder med forskning og patient- og pårørendeinddragelse.\nBåde forskere, medarbejdere med brugerbaggrund og patienter bidrog med oplæg, bl.a. om etik og teknologi i psykiatrien. Derudover var det muligt for gæsterne at besøge ”biografen”, hvor der blev vist korte film fra Psykiatrien i Region Syddanmark, heriblandt en ”virtuel guidet rundtur”, som gav et indblik i den daglige gang på en psykiatrisk afdeling. Gæsterne kunne også besøge 11 stande, bl.a. med patient- og pårørendeforeninger, sansestimuli, forskningsprojekter og udviklingsprojekter i relation til Psykiatrisygehuset.\nÅbent Hus arrangementet havde ca. 200 gæster, og responsen fra gæster og oplægsholdere har været positiv.\nDer planlægges i samarbejde med Danske Regioner og øvrige sygehuse i regionen et Åbent Hus den 3. september 2017 med fokus på at introducere de nye sygehusbyggerier og de muligheder, som de giver for forbedring af behandlingskvaliteten i Region Syddanmark. Åbent Hus arrangementet vil finde sted i de nybyggede voksenpsykiatriske afdelinger i Aabenraa og Vejle.\nDer orienteres om årsrapport 2016 fra RCT-Jylland.\nEfter sundhedslovens § 79, stk. 2, yder regionsrådet sygehusbehandling ved det private specialsygehus RCT-Jylland i Haderslev. RCT-Jylland er specialsygehus inden for behandling af traumatiserede flygtninge og torturoverlevere med bopæl i det sønderjyske og vestjyske område. Via finansloven har Region Syddanmark i 2016 fået tilført et bloktilskud på 13,5 mio. kr., hvilket dermed udgør den økonomiske ramme, som regionen kan afregne RCT-Jylland indenfor.\nRegionsrådet har siden 2007 haft driftsoverenskomst med RCT-Jylland og skal på vegne af de øvrige regioner sikre, at institutionen har en økonomisk rationel drift og skal samtidig føre tilsyn med, at visitationen og behandlingen på institutionen tilrettelægges hensigtsmæssigt, således at alle borgere i Region Syddanmark har adgang til et tilbud for traumatiserede flygtninge og får samme serviceniveau.\nRCT-Jylland har fremsendt årsrapport for 2016 samt tilhørende revisionsprotokollat til Psykiatrisygehuset. I revisionsprotokollatet redegøres for RCT-Jyllands økonomiske forhold. RCT-Jylland havde i 2016 et merforbrug på 0,272 mio. kr. Med resultatet har RCT-Jylland pr. 31.12.2016 en egenkapital på 2,869 mio. kr. RCT-Jylland har i 2016 i gennemsnit haft 20 medarbejdere ansat, hvilket er uændret i forhold til 2015.\nI årsrapporten fremgår det, at 97 % af RCT-Jyllands indtægtsgrundlag stammer fra tilskud fra Region Syddanmark. RCT-Jylland afsluttede i 2016 168 patientforløb, hvilket skal ses i forhold til en baseline på 164 afsluttede forløb. Med overholdelse af baselinekravet har RCT-Jylland i 2016 fået udbetalt hele den afsatte bevilling på 13,5 mio. kr. I henhold til gældende aftale mellem regionen og RCT-Jylland skal RCT-Jylland afslutte 180 patientforløb 2017, stigende til 196 patientforløb i 2018.\nRCT-Jyllands bestyrelse har henvendt sig til Psykiatrisygehuset den 24. april 2017 med henblik på genforhandling/revidering af den gældende driftsoverenskomst og bilaget hertil. Den gældende driftsoverenskomst med tilhørende bilag blev genforhandlet mellem parterne i løbet af 2015-16 og endeligt underskrevet den 5. september 2016. Psykiatrisygehuset henholder sig til den gældende overenskomst og har ikke konkrete ønsker om ændring af de gældende aftaler for samarbejdsrelationen.\nBilag - Driftsoverenskomst med RCT Jylland 230816\nUnderskrevet driftsoverenskomst mellem RCT-Jylland og Region Syddanmark\nDen 3. og 4. oktober 2016 havde Børne og Ungdomspsykiatri Odense tilsynsbesøg af Folketingets Ombudsmand. Psykiatrisygehuset har nu som opfølgning på besøget modtaget afslutningsbrev indeholdende besøgsholdets anbefalinger til afdelingen.\nFolketingets Ombudsmand har, som det fremgår af vedlagte bilag, fremsendt afslutningsbrev af 10. maj 2017 som opfølgning på tilsynsbesøg på Børne- og Ungdomspsykiatri Odense den 3. og 4. oktober 2016.\nTilsynsbesøget er sket som led i ombudsmandens almindelige tilsynsvirksomhed.\nOmbudsmanden har under besøget noteret oplysninger til brug for det videre arbejde både i forhold til fremtidige besøg og med henblik på andre initiativer, der kan medvirke til at sikre, at patienterne bliver behandlet værdigt, hensynsfuldt og i overensstemmelse med deres rettigheder.\nOmbudsmanden har ikke fået oplysninger, der giver grundlag for at foretage yderligere i forhold til Børne- og Ungdomspsykiatri Odense eller de ansvarlige myndigheder og afslutter derfor behandlingen af sagen om tilsynsbesøget.\nSygehusdirektionen vil nu i samarbejde med afdelingsledelsen sikre, at anbefalingerne fra Folketingets Ombudsmand efterkommes, herunder\n· udarbejdelse af informationsmateriale til forældremyndighedsindehaver i forhold til at kunne frasige sig stillingstagen til magtanvendelse over for patienter under 15 år\n· at retningslinjen ”Frihedsberøvelse og anden tvang i psykiatrien” opdateres med information om beskikkelse af patientrådgiver til børn under 15 år\n· gennem uddannelse og e-læring at justere praksis i overensstemmelse med psykiatrilovens § 4, stk. 6 om eftersamtaler med patienter under 15 år og med forældrene\n· gennem uddannelse og e-læring at justere praksis i forhold til udfyldelse af tvangsprotokoller\n· at husordenens formulering om erstatning ved tyveri eller tab af ejendele under indlæggelse omformuleres\n· udarbejdelse af informationsmateriale sprogligt målrettet børn og unge om deres rettigheder\n· at patienterne gøres bekendte med ombudsmandens brev.\nOvenstående vil ske med inddragelse af afdelingsledelsen fra Børne- og Ungdomspsykiatri Sydjylland, så der skabes ensartethed i børne- og ungdomspsykiatrien.\nOmbudsmanden har i 2016 besøgt flere børne- og ungdomspsykiatriske afdelinger rundt om i landet og har på den baggrund udarbejdet vedlagte temarapport om forholdene for børn og unge, som er indlagt på psykiatriske afdelinger.\nAfsluttende brev til Psykiatrien i Region Syddanmark\nTemarapport - Børn og unge i psykiatrien\nUdvalgsformand Thies Mathiasen ønsker at sætte følgende forslag til drøftelse i udvalget:\nEfter den forfærdelige hændelse i Vejers onsdag den 24. maj 2017, er det min vurdering, at det tilbud som Region Syddanmark har om at politiet kan kontakte vores PAM’er åbenbart ikke har fundet fodfæste hos politiet eller? Under alle omstændigheder kontakter politiet kun psykiatrien én gang om måneden til trods for at de dagligt har kontakt med psykisk syge mennesker. Min vurdering er at vi bør gøre mere for at få information bredt så meget ud som muligt.\nDerfor går mit forslag ud på, at vi fra udvalgets side anbefaler Danske Regioner at tage initiativ til at etablere et møde imellem dem, KL, SIND og politiet for at få udarbejdet nogle retningslinjer for et fælles nationalt telefonnummer, som politiet kan ringe til for at få diverse oplysninger om patienten, nærmeste PAM, medicin osv. osv. Subsidiært forslag til at de enkelte Regioner opretter et direkte nummer til psykiatrien, som kan bruges af politiet og evt. andre.\nDet er min opfattelse, at et centralt telefonnummer vil lette kontakten fra politiet til psykiatrien, og i særdeleshed med hensyn til vores "nomade" patienter, der flytter sig fra region til region, her vil et centralt nummer være ensbetydende med øjeblikkelig information, omkring den enkelt patient.\nDer er ingen tvivl om, at det vil lette politiets arbejde betydeligt og skabe nogle retningslinjer, der er enkelte at arbejde efter.\nDrøftedes. Udvalget ønsker ikke at gå videre med sagen.\nSygehuset udarbejder dagsordenspunkt til næste møde med de ønskede oplysninger om faggrupper og tvangstal på afdelingsniveau.\nSiden er sidst opdateret 23-06-2017.


STOREMASTER Pladereoler er special udviklet til virksomheder indenfor pladebearbejdning\nSTOREMASTER Pladereoler er special udviklet til virksomheder indenfor pladebearbejdning. STOREMASTER har udviklet en række specialreoler der ikke blot skaber en øget kapacitet, men samtidig en meget stor optimering af arbejdsprocessen, med ofte uhåndterbare pladestørrelser.\nHurtig adgang til materialer\nMindsket risiko for arbejdsulykker\nStørre udnyttelsesgrad af maskinparken grundet øget materiale flow\nKorrekt opbevaring mindsker materiale skader, og bedre dermed økonomien\nPladereolerne er naturligvis designet i forhold til gængse pladestørrelser og belastninger. Endvidere kan reolerne fås til lagring af pladebundter med strøer samt til bundter uden strøer.\nMasterTower er en kompakt pladeopbevaringsstation som kan betjenes af én person. Stationen består af en kompakt reol med et antal skuffer for opbevaring af plademateriale. På stationen er påbygget en svingkran, hvorpå der hænger et aggregat til løft af hele plader ved hjælp af vakumsug.\nStationen kan leveres med såvel faste som lukbare sider, som muliggør at stationen optager endnu mindre plads, når den ikke er i anvendelse. Endvidere kan den leveres, så den kan betjenes dobbeltsidet med skuffeudtræk til begge sider.


Globalisering på ny | Information\nPrøv engang at vende verdenskortet på hovedet. I den udgave vi ser det, er Europa stort og mægtigt\nIkke et magasin eller seriøs avis kan udkomme, uden der står 'globalisering' mindst 15 gange pr. nummer. Og det gør der da også.\nGlobalisering bruges i alle sine forskellige definitioner til at forklare talrige fænomener: fra at være en trussel mod velfærdssamfundet, til Pia Kjærsgaards fremmarch... hmmm... der ermåske en sammenhæng... men dèt er en anden historie. Ærindet med disse linjer er at filosofere over det paradoks, at aldrig har lønmodtagerne i Danmark og resten af (vest)Europa stået stærkere. Men aldrig har truslerne og udfordringerne været så mange... hvad gør vi så....\nEnhver kapitallogiker må gå i chock ved et udsagn om, at lønmodtagerne aldrig har stået så stærkt som nu.\nVirksomhedernes eksistensgrundlag er ikke længere kapital alene. Dèt,der findes mellem ørerne og i hænderne på de ansatte, spiller en afgørende rolle. Samtidig er den berømte ledelsesret på mange måder allerede ved at blive blødgjort. Selvstyrende grupper, nye organisationsformer og hele konceptet med Det Udviklende Arbejde er en stille revolution. Den giver lønmodtagerne stadigt større indflydelse på deres egen arbejdssituation.\nDet er enten dommedagsprofeterne eller jubel-liberalisterne, der har markeret sig stærkest i debatten om det globale perspektiv. Hos dommedagsprofeterne ser det sort ud. En lille elite vil klare sig, mens alle andre er dømt til et liv i utryghed og stigende fattigdom. Og at vi i øvrigt ikke kan gøre noget som helst ved noget som helst. Hos jubel-liberalisterne ses globaliseringen derimod som en generator for velstand, der nok på sigt skal løse al verdens problemer.\nFor sjældent beskæftiger begge parter sig med, at globalisering er andet og mere end økonomi. Det handler også om nye kontaktformer mellem mennesker og kultursammenstød af både positiv og negativ art.\nSelvom vi holder os til den økonomiske side af sagen, lider begge 'skoler' af at være meget absolutte. Desperation eller jubel - ikke noget der imellem. Men sådan er virkeligheden jo ikke. Sandt er det, at den åbne markedsøkonomi sætter visse grænser for det økonomiske råderum. Sandt er det også, at aldrig har vel-standen været større. Denne velstandsstigning er ikke det eneste lyksaliggørende. Den løser ikke (alene), hvad der måske er vor tids største udfordring: at gøre op med øget marginalisering og polarisering. Og det kræver solide instrumenter at fordele den. Målet må være, at velstanden kommer såvel den danske ufaglærte som den, der arbejder under slavelignende vilkår i Fjernøsten, til gode.\nPointen er, at set med danske lønmodtager-briller, er udgangspunktet ikke så ringe endda. Fordi vi har noget at bidrage med i den globale udvikling. Fordi fremtidens vigtigste råstof er viden. Det kræver, at vi fortsat satser massivt på opkvalificering. Ikke fordi alle skal være ingenører. Men fordi alle skal kunne mere, end de kan i dag.\nDenne satsning på kompetenceudvikling på dansk - eller europæisk - niveau gør det imidlertid ikke alene. Nogle af de kræfter, der findes i de multinationale selskaber, kan ikke matches gennem en dansk fagforening. Og de reguleringer, der er brug for, vil ikke nødvendigvis kunne pålægges dem af et dansk politisk flertal. Når udfordringerne er grænse-overskridende, skal det faglige og politiske modsvar så ikke også være det?\nCafè-løsningen (anm.: den slags skrivebordsløsninger, der bliver til over en 3-timers-brunch søndag formiddag) ville være at opgradere samtlige faglige og politiske organisationer til europæisk niveau. Eller når nu vi er i gang: Til globalt niveau? Som det er med de fleste 'lette løsninger' har et sådant løsningforslag mere underholdningsværdi end reel værdi. Men det siger noget om, at den kloge og fremtidsorienterede organisation kigger sig om efter internationale allierede. Jeg kan somme tider blive helt kold ved tanken om, hvor skrøbeligt det internationale samarbejde er. Det findes da - både fagligt og politisk. Men satses der nok på det? Er det operationelt nok? Jeg er bange for, at svaret er et dobbelt Nej.\nPå det politiske niveau er det den Europæiske Union, der er rammen. Et mellemstatsligt samarbejde, hvor enkelte ting er taget ud til fællesbeslutning. Det er et unikt samarbejdsprincip, som ikke er set før - og det princip skal vi holde fast i. Men vi skal også udvikle det til et tættere samarbejde. Det sker lige nu med det nyligt afholdte beskæftigelsestopmøde.\nFor hvis ikke EU-landene formår at holde sammen, så løber dommedagsprofeterne med sucessen. For prøv engang at vende verdenskortet på hovedet. I den udgave vi ser det, er Europa stort og mægtigt. Med USA ude til vestre, og så store rusland til højre. Nede i hjørnerne ligger så Fjernøsten og putter sig.\nMen hvis kortet tegnes med udgangspunkt i Fjernøsten og USA... så ser det anderledes ud. Europa er så en lille, fjerntliggende klat, som verdens gang ikke behøver at tage meget hensyn til. Men hvad nu, hvis det ikke var Europa, vi kiggede efter - men kun Danmark? Eller de nordiske lande? Næsten non-eksistent.\nVille vi kunne gøre os gældende i giganternes kamp - selvom vi har noget at byde på? Jeg tror, vi tjener os bedst ved at satse på det europæiske samarbejde, og så ad dèn vej være med til at møde globaliseringens udfordringer.\nIndvendingen mod dette beskedne bidrag til debatten vil selvsagt være, at en eller flere små fedtede organisationer på europæisk plan vil være magtesløs i det globale perspektiv. Men husk på, at selv den globale udvikling er en proces. Ikke en naturlov.\nOg det er på tide at komme udover apatien og de teoretiske diskussioner.


BlitzWolf® AIRAUX AA-UM3 TWS bluetooth ørekrog Ørepropper HiFi Stereo Smart Røre ved - US$32.99\nBlitzWolf® AIRAUX AA-UM3 TWS bluetooth ørekrog Ørebøj Hifi stereo Smart Touch HD Opkald Vandtæt øretelefon med udsøgt opladningsboks COD\n5 Stjerne 21 (77.8%)\n4 Stjerne 6 (22.2%)\nBemærk:Tre klik på venstre øre, volumen -; tre klik på højre øre, lydstyrke +.\nØretelefon: 36,5 * 10 * 15mm\nOpladningskasse: 100 * 59 * 37mm\nPræmie Membran og dynamisk driver\nNyd omfattende akustik og stereo med høj tro. Producerer nøjagtige vokaler, kraftige lave frekvenser og afbalancerede midtfrekvenser.\nRøre ved Control\nIntuitiv berøringskontrol giver dig mulighed for at aktivere alle funktioner med bare en tapon på øreproppen.\nbluetooth 5.0 teknologi ved hjælp af den nyeste bluetooth teknologi i version 5.0, kan den være kompatibel med den gamle version, hvilket bringer fordelene ved hurtigere og længere transmissionsafstand. Anvend ægte trådløs teknologi, nyd din trådløse sport.\nUovertruffen elegance og udsøgt styling\nKreativt designet til at matche konturerne af en delfin, der springer ud af vandet, og føles så glat som huden på en baby.\nKomfortabel & fast\nErgonomisk design, ultra-let, uden byrde med lang tid at bære. Den fleksible ørekrog passer til enhver øreform. Den er stabil og kompatibel, velegnet til sport.\nNår den fjernes fra opladningsboksen, tændes ørestikene automatisk og forbindes til den tidligere parrede enhed. De slukker også automatisk, når de placeres tilbage i opladningsboksen.\n2 * Bluetooth-ørepropper


Erhvervslivet: Ny hjælpepakke skal bruges ved restriktioner andre steder\nFlere store erhvervsorganisationer glæder sig over, at et flertal i Folketinget er klar med en støttepakke til trængte virksomheder i Nordjylland.\nOffentliggjort: 20.11.20 kl. 21:39\nFra erhvervslivets organisationer lyder der fredag aften tilfredshed med den hjælpepakke, som er lanceret for virksomheder i Nordjylland. Især over at selskaber, som ikke er geografisk placeret der - men alligevel berørt af restriktionerne - kan få støtte. Samtidig efterlyses det, at hjælpepakker skal komme straks, når nye restriktioner sættes ind.\nSyv nordjyske kommuner blev 5. november ramt af nedlukning i kampen mod covid-19 og frygt for en mutation hos mink på farme i regionen. Det har bl.a. betydet lukning af en række aktiviteter, ligesom borgerne blev bedt om at holde sig inden for egne kommunegrænser.\nDansk økonomi i rekordcomeback efter historisk fald


14-årig pige forsvandt onsdag - nu er hun fundet i god behold\nOnsdag D. 26. APRIL 2017 KL. 11:57\nFyns Politi efterlyser den 14-årige Katja Sofie Lundsgaard Rasmussen fra Svendborg.\n'Katja skønnes ikke at kunne tage vare på sig selv og ønskes derfor retur til sin bopæl,' skriver de.\nVagtchef Anders Furbo Terkelsen oplyser til BT, at der ikke er mistanke om, at der skulle være sket noget kriminelt.\n»Det er tre dage siden, at man sidst har haft kontakt med hende, og der var hun i området omkring Svendborg, og på grund af hendes unge alder, vil familien selvfølgelig gerne have hende hjem hurtigst muligt. Vi har ikke nogen mistanke om, at der skulle være noget noget med hende,« siger han.\nKatja Sofie Lundsgaard Rasmussen er ifølge Fyns Politi 160 centimeter høj, spinkel af bygning og har lyst/blond langt hår og næsepiercing i venstre side. Hun formodes at opholde sig i det sydfynske område.\nHar du set Katja, eller ved du, hvor hun befinder sig? Så kan du kontakte politiet på 114.


Små og mellemstore virksomheder i venteposition - PDF\nDownload "Små og mellemstore virksomheder i venteposition"\n1 Små og mellemstore virksomheder i venteposition Dansk økonomi mangler tempo, og det rammer selvfølgelig også små og mellemstore virksomheder. I modsætning til de sidste to kvartaler, hvor der var fremgang i Håndværksrådets konjunkturbarometer, så er barometeret her i 3. kvartal stagneret på 0 pct. De små og mellemstore virksomheder er fortsat pessimistiske omkring Danmarks økonomiske situation og er ej heller specielt optimistiske med hensyn til investeringssituationen. Til gengæld har virksomhedernes vurdering af egen økonomiske situation og deres forventninger til årsresultatet ikke ændret sig nævneværdigt i snart et år. Bemærkelsesværdigt er det, at der næsten ingen udvikling er sket i de fire parametre, som udgør konjunkturbarometeret, siden sidste kvartal. Virksomhedernes vurdering af Danmarks økonomiske situation er hovedsageligt den parameter, som trækker barometeret i negativt terræn. Således er der en overvægt på 17 pct. af virksomhederne, der vurderer Danmarks økonomiske situation dårligere på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. Den positive udvikling, der har været igennem de seneste tre kvartaler, er hermed effektivt bremset. Andelen af virksomheder, der vurderer, at Danmarks økonomiske situation er blevet bedre, er ligesom i sidste kvartal på 20 pct. Desværre er andelen af virksomheder, der vurderer, at Danmark økonomiske situation er blevet dårligere, steget en smule til 37 pct. Virksomhedernes lyst til at investere i produktionsudvidelser har igennem de sidste tre kvartaler ligget stabilt lige under nulpunktet. Det er nu femte kvartal i træk, at pessimisterne er i overtal der er en overvægt på 3 pct. af virksomhederne, der vurderer, at det er blevet mindre fordelagtigt at investere i produktionsudvidelser på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. Investeringslysten er, når vi sammenligner med samme kvartal sidste og forrige år, på normalt niveau. Virksomhedernes vurdering af egen økonomiske situation er steget en smule, men har basalt set været på samme niveau i ét år. En overvægt på 7 pct. af virksomhederne vurderer i dette kvartal, at virksomhedens generelle økonomiske situation er bedre sammenlignet med samme tidspunkt for et år siden. De små og mellemstore virksomheders vurdering af egen økonomi er således noget lavere i dette kvartal sammenlignet med samme kvartal for et år siden, men på samme niveau som for to år siden. Andelen\n2 af virksomheder, der vurderer deres egen økonomi positivt, er stadig i overtal på 34 pct., men er dog på det laveste niveau igennem de seneste seks kvartaler. Virksomhedernes forventninger til årets resultat er stort set uændrede siden sidste kvartal, og niveauet har faktisk ligget stabilt det seneste år. Overvægten af virksomhederne er positive, når de vurderer forventningen til årets resultat på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. Hele 41 pct. vurderer således, at årsresultatet for 2012 kommer til at være bedre end for Kun 29 pct. vurderer omvendt, at årsresultatet vil være dårligere. Glædeligt er det, at optimisterne er i overtal, men historisk set falder tiltroen til årets resultat hen mod årets 4. kvartal. Forhåbentlig forbliver vurderingen af årsresultatet den parameter, som trækker barometeret opad. Samlet set betyder de meget små ændringer i de fire parametre, der udgør Håndværksrådets konjunkturbarometer, at barometeret forbliver på 0 pct. Positive forventninger til årets resultat samt en optimistisk vurdering af virksomhedernes egen økonomi går altså lige op med negativ investeringslyst og pessimistisk vurdering af dansk økonomi. Det er desværre et ringere niveau sammenlignet med samme kvartal sidste og forrige år, hvor barometeret var positivt territorium på henholdsvis 4 og 7 pct. Forklaringen er, at tre ud af fire af parametrene, der tilsammen udgør barometeret, i dette kvartal er på et lavere niveau end i samme kvartal sidste og forrige år. Udviklingen i barometeret i 2012 har været noget anderledes end de sidste par år, hvor barometeret i 2011 faldt fra 2. til 3. kvartal, og modsat i 2010, hvor det steg. Når vi ser et år tilbage, har konjunkturbarometeret gennemgået en udvikling fra at ligge på -12 pct. (laveste niveau siden 1. kvartal 2010) til nu at ligge omkring frysepunktet, hvilket dog må siges at være en fremgang, men der er stadig langt op til niveauet i Figur 1. Håndværksrådet konjunkturbarometer 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% -10% -20% -30% -40% -50% Bedre Dårligere Samlet 2\n3 Håndværksrådets Ordretillid falder igen i 3. kvartal og lander på et positivt nettotal på 6. Ordretilliden er således faldet med 18 siden 1. kvartal i år, hvilket ikke er unormalt grundet mærkbare sæsonudsving. Der er små tegn på, at efterspørgselssituationen trods alt er blevet lidt bedre. Andelen af virksomheder, der føler sig begrænsede eller meget begrænsede af manglende efterspørgsel, er den laveste, siden Håndværksrådet påbegyndte målingen tilbage i 4. kvartal Håndværksrådets Beskæftigelsestillid er i dette kvartal igen negativ efter at have været på den rigtige side af stregen i et halvt år. Beskæftigelsestilliden lander på et nettotal på -4, hvilket er på niveau med samme kvartal sidste år. En overvejende del af virksomhederne forventer altså, at medarbejderstaben bliver mindre i den kommende tid. Byggeriet og industrien holder konjunkturbarometeret oven vande Det samlede konjunkturbarometer hverken stiger eller falder i 3. kvartal 2012, men lander som beskrevet på nul. Det er især industribranchen, der holder konjunkturbarometeret fra at falde dybt ned i et sort hul. Hvis Håndværksrådets konjunkturbarometer blev splittet op i fire SMV-barometre fordelt på hovedbrancher, så er barometrene for både servicebranchen og butiksbranchen under nulstregen, mens barometeret for industribranchen ender positivt på 11 pct. Byggebranchen hjælper også en smule ved at lande på et barometer lige over nul, dog kun på 3 pct. Servicebranchen er gået en smule frem og har nu et barometer på -10 pct., butiksbranchen en smule tilbage med et barometer på -2 pct. Når virksomhederne vurderer deres egen økonomiske situation, viser der sig en stor forskel imellem brancherne. Servicebranchen er den eneste branche, som rent faktisk vurderer deres økonomiske situation som værende mere negativ på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. Pessimisterne har et lille overtag på 8 pct., hvilket heldigvis er et fald i forhold til sidste kvartals 16 pct. Den økonomiske situation for servicebranchen er altså blevet bedre, men stadig har pessimisterne nu været i overtal i tre kvartaler i træk. De tre andre brancher byggeri, industri og butik har alle et overtal af virksomheder, der er positive i forhold til deres egen økonomiske situation. Butiksbranchen ligger lavest med en overvægt på 3 pct., byggeri i midten med 11 pct. i overvægt og industrien som den mest positive branche med en overvægt på 24 pct. Ser vi på virksomhedernes forventninger til årsresultatet hen over brancherne, er historien den samme som med vurderingen af deres egen økonomiske situation. Servicebranchen er den eneste branche, der har negative forventninger til årets resultat. Pessimisterne er igen i dette kvartal i overtal (5 pct.) Det er faktisk en lille fremgang i forhold til sidste kvartal, hvor 8 pct. af servicebranchens virksomheder mente, at årsresultatet blev dårligere i 2012 sammenlignet med Igen viser de øvrige brancher sig 3\n4 som totale modsætninger, og her er der positiv fremgang at spore sammenlignet med sidste kvartal. Figur 2. Virksomhedernes vurdering fordelt på de enkelte brancher 25% Vurdering af virksomhedens økonomiske situation Forventning til årets resultat Fordelagtigheden i at investere i produktionsudvidelser Vurdering af Danmarks økonomiske situation 20% 15% 10% 5% 0% -5% -10% -15% -20% -25% Industri Bygge/Håndværk Service Butik Virksomhedernes vurdering af fordelagtigheden i at investere i produktionsudvidelser på nuværende tidspunkt i forhold til samme tidspunkt sidste år er kun positiv for industrien. Service, byggeri og butiksbranchen vurderer således alle sammen, at det er mindre fordelagtigt at investere i produktionsudvidelser på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. For byggebranchen betyder det desværre, at sidste kvartals smalle positive overtal er vendt til et negativt overtal på 4 pct. Ingen af brancherne ser ud til at have særlig stor tiltro til den danske økonomiske situation (hvilket også var gældende i sidste kvartalsundersøgelse). Fx vurderer en overvægt af virksomheder i butiks- og servicebranchen på henholdsvis 23 og 22 pct., at Danmarks økonomiske situation er dårligere på nuværende tidspunkt sammenlignet med samme tidspunkt sidste år. Den manglende tiltro til dansk økonomi er tydeligvis den parameter, der trækker barometeret længst mod bunden. Ordretilliden holder skansen Håndværksrådets Ordretillid lander i 3. kvartal på et nettotal på 6, som er et væsentligt fald i forhold til sidste kvartal, hvor ordretilliden var på 15. Faldet i ordretilliden fra 2. til 3. kvartal er dog ikke alarmerende, når vi sammenligner med udviklingen de seneste to år. Ordretilliden faldt i 2010 fra 14 til 8 og i 2011 fra 18 til 5 fra 2. til 3. kvartal. Ordretilli- 4\n5 den følger altså den udvikling, vi har set de seneste to år. Niveauet betyder samtidig, at der stadigvæk er en overvægt af virksomheder, der forventer flere ordrer og dermed forøget aktivitet i virksomheden de kommende måneder. Det er positivt at se, og forhåbentlig kan ordretilliden følge udviklingen i 2010 og holde sig over nulpunktet i det kommende kvartal. Figur 3. Udviklingen i ordretilliden i 2010, 2011 og 2012 Nettotal kvartal 2. kvartal 3. kvartal 4. kvartal Ordretilliden for butiksbranchen er gået en anelse frem siden sidste kvartal, hvilket er unormalt i årets 3. kvartal. Butiksbranchen har altså nu den højeste ordretillid med et nettotal på 15, hvilket er højere end i samme kvartal i både 2010 og For alle andre brancher gælder, at ordretilliden siden sidste kvartal er faldet, og der er derfor store forskelle imellem brancherne. Byggeri er eneste branche med negativ ordretillid, på -4, hvilket dog er bedre end i samme kvartal sidste år, hvor den var -7. Industrivirksomhederne har en lav forventning til aktiviteten i virksomhederne, og ordretilliden lander i 3. kvartal derfor på 4 et niveau som er lavere end i samme kvartal sidste og forrige år. Servicebranchen holder med en ordretillid på 11 samme niveau som i 3. kvartal sidste år, og servicevirksomhederne forventer dermed øget aktivitet i virksomhederne i den kommende tid. 5\n6 Forklaring Et positivt nettotal betyder, at en overvejende del af virksomhederne forventer flere ordrer om tre måneder sammenlignet med nu. Omvendt betyder et negativt nettotal, at en overvejende del af virksomhederne forventer færre ordrer i den kommende tid. Håndværksrådets Ordretillid er beregnet efter samme princip, som det Danmarks Statistik bruger i forbindelse med udregningen af Forbrugertilliden. Rekord lav efterspørgselsmangel Andelen af virksomheder, der er meget begrænsede eller begrænsede af manglen på efterspørgsel, er nu den laveste nogensinde, siden Håndværksrådet i slutningen af 2008 begyndte at måle dette. 35 pct. af virksomhederne føler sig dog stadig begrænsede eller meget begrænsede af manglen på efterspørgsel. At efterspørgselssituationen er forbedret er en del af forklaringen på, hvorfor ordretilliden fortsat er positiv, når konjunkturbarometeret er på nul. Figur 4. Efterspørgselssituationen: Andelen af virksomheder, som føler sig enten begrænsede eller ikke begrænsede af manglen på efterspørgsel. 65% 60% 55% 50% 45% 40% 35% 30% Meget begrænset+begrænset Ikke begrænset+lidt begrænset 6\n7 Industrien er den branche, som er hårdest ramt af efterspørgselsmangel i dette kvartal. 40 pct. af industrivirksomhederne er enten meget begrænsede eller begrænsede af manglende efterspørgsel i hverdagen. Situationen var dog værre i sidste kvartal, hvor hele 44 pct. var begrænsede eller meget begrænsede. Situationen er dog stadigvæk den, at hele 40 pct. af industrivirksomhederne mangler kunder. Den største positive fremgang skal findes i butiksbranchen, hvor kun hver tiende virksomhed er meget begrænset af mangel på efterspørgsel i årets 3. kvartal sammenlignet med knap hver femte i samme kvartal sidste år. 63 pct. af virksomhederne har ikke deciderede problemer med efterspørgsel, da de svarer enten ikke begrænset eller lidt begrænset. Hos byggevirksomhederne er, ligesom i sidste kvartal, hver sjette virksomhed meget begrænset af manglende efterspørgsel. Servicebranchen er den branche, der oplever mindst efterspørgselsmangel, og det er da også kun 8 pct. af virksomhederne, der er meget begrænsede af manglende efterspørgsel. Medarbejdere går et turbulent efterår i møde Beskæftigelsesforventningerne i årets 3. kvartal ser ved første øjekast noget negative ud. Den samlede beskæftigelsestillid ender på et nettotal på -4. Det betyder, at en overvægt af virksomhederne forventer at fyre medarbejdere i den kommende tid. Beskæftigelsestilliden er dog på niveau med samme kvartal sidste år. Byggevirksomhederne oplever den største negative ændring i forhold til sidste kvartal med et fald på 10, fra 5 til -5. Det er ikke nødvendigvis alarmerende, da byggevirksomhederne historisk set er den branche, der har de største udsving i beskæftigelsestilliden, både negativt og positivt, hvilket skyldes sæson. Beskæftigelsessituationen i årets 3. kvartal ser imidlertid noget lysere ud end i samme kvartal sidste år, hvor beskæftigelsestilliden for byggevirksomhederne lå på -11. Én enkelt branche ser ud til at holde igen med at ansætte, og faktisk har servicebranchen ikke haft positiv beskæftigelsestillid mere end én enkelt gang, nogensinde. Desværre var det med et nettotal på kun 1 tilbage i årets 1. kvartal. Siden Håndværksrådet påbegyndte målingen af beskæftigelsestilliden, har tallet for servicebranchen fire ud af fem kvartaler været negativt eller nul. Det vil sige, at virksomhederne i servicebranchen langt overvejende ikke har tiltro til, at de vil komme til at ansætte nye medarbejdere i den kommende fremtid og har ikke haft det i over et år. Omvendt tegner der sig heller ikke ligefrem et billede af, at servicebranchen fyrer alle deres medarbejdere. Både butiksbranchen og industrien følger den samme udvikling som sidste år, hvor begge ender i negativt terræn. For butiksbranchen er der tale om et nettotal på -2 sammenlignet med -1 i samme kvartal sidste år. Beskæftigelsestilliden for industrien ender på -3 sammenlignet med -1 i samme kvartal sidste år. 7\n8 Ingen af brancherne har altså en positiv beskæftigelsestillid i årets 3. kvartal. Det vidner desværre om, at krisen endnu ikke er ovre, men samtidig også om, at beskæftigelsestilliden for alle brancher i høj grad følger et sæsonmønster. Figur 5. Beskæftigelsestilliden fordelt på brancher Butik Byggeri Industri Service Udviklingen i medarbejdersituationen i Region Sjælland ser ud til at være stagneret, dog på et positivt niveau. Efter at regionen de seneste kvartaler har ligget på et niveau godt under de resterende regioner, er Region Sjælland nu den eneste region med positiv beskæftigelsestillid med et nettotal på 1. Hovedstaden og Midtjylland følger trop begge med negativ beskæftigelsestillid på -2. Nordjylland har i 3. kvartal en beskæftigelsestillid på -7 og Sydsjælland på -9. Forklaring Et positivt nettotal betyder, at en overvejende del af virksomhederne forventer flere nyansættelser om tre måneder sammenlignet med nu. Omvendt betyder et negativt nettotal, at en overvejende del af virksomhederne forventer færre nyansættelser i den kommende tid. Håndværksrådets Beskæftigelsestillid er beregnet efter samme princip, som det Danmarks Statistik bruger i forbindelse med udregningen af Forbrugertilliden. 8\n9 Flere SMV er mangler kvalificerede hænder Andelen af virksomheder, der føler sig begrænsede eller meget begrænsede af manglende arbejdskraft, er nu den største siden 4. kvartal Samtidig er andelen af virksomheder, der overhovedet ingen problemer har med at finde kvalificeret arbejdskraft, den laveste i samme periode. Andelen, som slet ikke er begrænset, er nu på 68 pct. 10 pct. af SMV erne føler sig nu begrænsede eller meget begrænsede af mangel på arbejdskraft. Når vi ser på figur 6, så er der små spæde tegn på, at vi bevæger os mod en normaltilstand med hensyn til arbejdskraftsituationen. Figur 6. Udviklingen i andelen af virksomheder, der er begrænsede af manglen på arbejdskraft. 90% 25% 85% 80% 20% 75% 70% 15% 65% 60% 10% 55% 50% 5% 45% 40% 0% Slet ikke begrænset (venstre akse) Begrænset eller meget begrænset (højre akse) Der er store forskelle i, hvor begrænsede de forskellige brancher er af mangel på arbejdskraft. Servicebranchen er igen den branche, som er hårdest ramt med 15 pct. af virksomhederne, der er enten begrænsede eller meget begrænsede af mangel på arbejdskraft. I både industrien og byggeriet er tallet 11 pct. af virksomhederne. Bedst ser det ud i butiksbranchen, hvor kun 6 pct. af virksomhederne er begrænsede, og 0 pct. er meget begrænsede af mangel på arbejdskraft. 9\n10 Samtidig viser undersøgelsen, at antallet af virksomheder, som svarer, at de har afskediget medarbejdere, er relativt lavt. 17 pct. af virksomhederne har således afskediget medarbejdere indenfor de seneste tre måneder. Det er, sammen med det samme kvartal sidste år, det laveste niveau i over 4 år. Virksomhederne tilpasser sig stadig Selvom efterspørgselssituationen for nogle små og mellemstore virksomheder er forbedret på det seneste, er der altså stadig store problemer med tilliden til økonomien, hvilket fremgår af Håndværksrådets konjunkturbarometer og beskæftigelsestillid. Det gør desværre også, at virksomhederne ikke er færdige med at tilpasse sig til netop de ændringer, som de oplever i hverdagen. 29 pct. af virksomhederne svarer således ja til, at de inden for de seneste tre måneder har måttet sætte deres priser og/eller ydelser ned for at kunne konkurrere. Andelen er derved 3 pct. højere end i samme kvartal sidste år, men på niveau med sidste kvartal. Værst ser det ud for byggebranchen, hvor 32 pct. af virksomhederne har sat deres prisniveau ned. Servicebranchen er den branche, hvor færrest (23 pct.) har været nødsaget til at ændre på priserne. Samtidig med, at SMV erne sætter priserne ned, mister de også faste kunder. Hele 28 pct. af virksomhederne har mistet faste kunder de seneste tre måneder. Andelen er 2 procentpoint lavere end i sidste kvartal, men samtidig også 2 procentpoint højere i forhold til samme kvartal sidste år. Her ser det omvendt bedst ud for byggebranchen, hvor kun 23 pct. svarer ja til at have mistet kunder, hvorimod tallet er 33 pct. for butiksbranchen. Virksomhedernes kunder kræver stadig lange betalingsfrister. 38 pct. af virksomhederne har indenfor de seneste tre måneder oplevet, at deres kunder kræver længere betalingsfrister. Andelen er derved faldet en smule siden sidste kvartal, men er faktisk 3 procentpoint højere end i samme kvartal sidste år. Industrien er den branche, som det går værst ud over her svarer næsten halvdelen (47 pct.), at deres kunder kræver længere betalingsfrister. Det er desværre en stigning i forhold til sidste kvartal, hvor niveauet var på 45 pct. Når vi holder dette op imod, at kun hver tredje byggevirksomhed klager over længere betalingsfrister, er det altså tydeligt, at der er store forskelle imellem brancherne. Mangel på finansiering af virksomhedernes aktiviteter er et af de tilbagevendende problemer, og dette kvartal er da heller ingen undtagelse. 29 pct. af virksomhederne er nemlig begrænsede eller meget begrænsede af manglende finansiering. Det er et lille fald siden sidste kvartal, hvor andelen var 31 pct. Samtidig er andelen af virksomheder, som slet ikke er begrænsede af manglende finansiering, på samme niveau som i sidste 10\n11 kvartal, som er det laveste niveau nogensinde målt. Man kan kun håbe på, at bunden nu er nået, og at vi vil se, at kurven vender frem mod årets sidste kvartal. Eksporterende SMV er tror på fremtiden Håndværksrådet gennemførte i årets 3. kvartal sin anden måling af SMV ernes forventning til den fremtidige eksport. Denne gang med knap 200 respondenter. Resultatet var, ligesom i sidste kvartal, positivt. Eksporttilliden lander på et nettotal på 8, hvilket betyder, at virksomhederne forventer at eksportere mere i de kommende måneder, end de gør i dag. Et nettotal på 8 er desværre et fald i forhold til sidste kvartal, hvor eksporttilliden endte på 12. Det er dog for tidligt at konkludere noget på den baggrund, da der jo indtil videre kun foreligger to målinger. Forklaring Et positivt nettotal betyder, at en overvejende del af virksomhederne forventer at eksportere mere om tre måneder sammenlignet med nu. Omvendt betyder et negativt nettotal, at en overvejende del af virksomhederne forventer at eksportere mindre i den kommende tid. Håndværksrådets eksporttillid er beregnet efter samme princip, som det Danmarks Statistik bruger i forbindelse med udregningen af Forbrugertilliden. Figur 7. Svarfordelingen til spørgsmålet: Hvordan vurderer du, at eksporten i din virksomhed vil være om 3 måneder sammenlignet med i dag? 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Meget højere Lidt højere Uændret Lidt lavere Meget lavere 3. kvartal kvartal\n12 Tilsammen siger 29 pct. af virksomhederne, at de forventer meget eller lidt højere eksport i de kommende seks måneder. Sammenlignet med sidste kvartal, hvor tallet var 31 pct., er niveauet altså stabilt (og det er, selvom vi har fået flere respondenter). Andelen, som forventer lidt eller meget lavere eksport, er på 14 pct., som desværre er væsentligt flere end i sidste kvartal, hvor pessimisterne kun udgjorde 8 pct. Konjunkturundersøgelsen viser altså, at de små og mellemstore virksomheders hverdag stadig er præget af krisetilpasning og hårde tider. Virksomhederne føler stadig behov for at nedsætte priserne på deres varer og ydelser for at fastholde et nogenlunde fast kundegrundlag. Mangel på finansiering er stadig et problem for mange SMV er, ligesom deres kunder i stigende grad kræver længere betalingsfrister. Virksomhedernes tiltro til den økonomiske situation i Danmark er ikke tilstedeværende. Og virksomhederne holder da også igen med produktionsudvidelser. Positivt er det dog, at ordretilliden holder sig over nul virksomhederne tror på et godt årsresultat, og de har afskediget et relativt lavere antal medarbejdere i den seneste tid. Efterspørgselssituationen er da også bedre end længe, og der er alt i alt et lille lys forude, selvom vintermørket trænger sig på. Håndværksrådet 27. september


Download "Bestyrelsens beretning for foreningsåret 2014-2015"\n1 Grundejerforeningen Ved Mortenstrupvej Årsberetning 2014/2015\n2 ved Mortenstrupvej Side 2 af 9 Bestyrelsens beretning for foreningsåret Indledning Foreningsåret 2014/2015 er afsluttet og Grundejerforeningens medlemmer kan igen se tilbage på et år, der er forløbet uden de store udfordringer. Vinteren var også i det forgangne år forholdsvis mild, men foråret var køligt. Hertil kan vi så glæde os over, at det fælles varmesystem kun har givet anledning til mindre driftsproblemer, herunder et brud på en af fordelingsledningerne. Da det fortsat er en udfordring for bestyrelsen at bevare overblikket over de ændringer, der løbende laves i de enkelte boliger, har bestyrelsen udarbejdet en vejledning for hvorledes beboerne skal forholde sig ved ombygning og ændringer. således. at der fortsat dels kan afregnes korrekt for varme- og vandforbruget. Dels undgås, at en ombygning i et hus fører til problemer med varmeforsyningen til andre huse. Vi minder om, at det er betydeligt lettere at forhindre problemer før, der laves en ombygning, end det er at finde og afhjælpe en fejl når en forkert udført ændring eller ombygning er udført. Fællesarealet udgør ligesom varmesystemet en tilbagevendende udfordring. En lille men trofast kreds af beboere deltager i de 2 årlige havedage med oprydning. Bestyrelsen kan konstatere, at der blandt beboerne synes at være stor forskel i interessen for at bidrage og til forventningerne til hvordan de fælles arealer skal passes. Bestyrelsen får med mellemrum henvendelse fra beboere, som efterlyser oprydning af den ene eller anden slags. Det er naturligvis positivt med den udviste interesse, men bestyrelsen er ikke en vicevært, der kan rekvireres til løsning af forefaldne opgaver. Alle beboere bør kunne tage del i pleje og oprydning på de fælles arealer. Også selv om det drejer sig om fx papiraffald. som gæster har efterladt. Det burde også være en naturlig ting, at alle bidrager til rydeligheden ved ikke af efterlade byggemateriale. gamle havemøbler og lignende på stier og fællesarealet Husenes forsyning med radio og TV programmer, hører også til en af grundejerforeningens fælles opgaver. Den tekniske udvikling går hurtigt i disse år og udbud af programmer og tjenester vokser voldsomt. Valgmulighederne er allerede i dag store og de ligger i kortene, at valgmulighederne bliver endnu større i fremtiden. Det er naturligt at nogle beboere gerne vil gøre brug af disse muligheder, mens andre giver udtryk for, at der udbuddet allerede er langt større end deres behov. På denne baggrund tilkendegav bestyrelsen i et notat i foråret sin holdning. Det store udbud og bredden i tekniske løsninger taler for individuelle løsninger uden grundejerforeningens medvirken. Bestyrelsen På foreningens ordinære generalforsamling den 28. oktober 2014 blev Hans Jørgen Rasmusen. K 10. Niels Bayer. F 8. og Rose-Marie Opitz. Ge 10. genvalgt.. Birgit Broge. Ge 9. og Bodil Gessø. Ge 12. blev genvalgt som suppleanter. Bestyrelsen konstituerede sig efterfølgende således: Formand: Hans Jørgen Rasmusen. K Sekretær: Rose Marie Opitz. Ge Kasserer: Niels Bayer. F Varme- og vandforsyning: Jens Kirkegaard. K Fællesarealer: Leif Henriksen. K Birgit Broge. Ge Bodil Gessø. Ge\n3 ved Mortenstrupvej Side 3 af 9 Christian Østerberg, Fr 9 har varetaget hvervet som repræsentant for Forsikringsforeningen. Bent Lynghard, Ga 12 blev nyvalgt som revisor. I beretningsåret har bestyrelsen afholdt 7 bestyrelsesmøder. 25. november 2014 og 3. februar. 11.marts. 7. april. 2. juni. 17. august og 23. september Bestyrelsesarbejdet har i det forløbne år budt på opgaver inden for de sædvanlige områder, som beskrevet i de følgende afsnit. Af særlige aktiviteter kan nævnes undersøgelser vedrørende kabel-tv i forbindelse med initiativerne fra det på sidste generalforsamling nedsatte udvalg. Grundejerforeningens hjemmeside Grundejerforeningens hjemmeside GFMortenstrupvej.dk - indeholder masser af oplysninger om foreningen, både historisk materiale og aktuel nyttig viden om vores bebyggelse. Der er lavet sider med navneoplysninger på de respektive vejes beboere. Disse sider er låst med kode. Koden er: 2970hørsholm. Det er vigtigt at disse sider er korrekte, så skifter man adresse og/eller telefonnummer, vil vi gerne vide det. Kontakt Rose-Marie Opitz. som sørger for at tilrette ændringerne. Hjemmesiden er en nem måde at kommunikere med beboerne på. Dog skal vi selvfølgelig huske, at der ca. 8 huse. som ikke har adgang til Internettet. Derfor vil vi stadig omdele vigtige meddelelser til disse beboere i en papirudgave. Materiale til den årlige generalforsamling vil som sædvanlig blive omdelt til alle i papirudgave. Varme- og vandforsyning Forbruget Energiforbruget i perioden 1. juli 2014 til 30. juni 2015 til varme og varmt vand er baseret på en aktuel energiregistrering ved hjælp af måler. Forbruget blev MWh mod budgetteret 1750 MWh. Antallet af graddage var 2235 mod normalårets 2906 (76.9 %). hvilket medfører et energiforbrug på 0.71 MWh/graddag mod 0.70 MWh/graddag i 2013/ Forbruget udviklede sig i efteråret og vinteren som året før. men fra april oplevede vi et unormalt køligt forår og den unormalt kølige periode fortsatte til udgangen af juni Af samme grund fortsatte varmeforsyningen til bebyggelsen til 30. juni i år. Energiforbruget fordeler sig med MWh (74.6 %) til varme og MWh (25.4%) til opvarmning af brugsvand. Af energiforbruget udgør ca. 30 % varmetab fra beholdere og fordelingsrør. Varmeregnskab for året foreligger endnu ikke. En redegørelse for forbrug og fordeling heraf vil blive udsendt snarest muligt. Forbruget af brugsvand udgjorde 7393 m 3 (12 måneder) - gennemsnitligt m 3 pr hus eller ca. 158 l/døgn pr. beboer - fordelt med 5256 m 3 til koldt brugsvand og 2137 m 3 til varmt brugsvand. Det gennemsnitlige vandforbrug i samfundet ligger på m 3 /år pr. husstand. I forhold til sidste år er vandforbruget faldet med ca. 2 %. Drift og vedligeholdelse af anlægget Anlægget overvåges og de vedligeholdelsesmæssige opgaver gennemføres af det ansvarlige bestyrelsesmedlem i samarbejde med varmeudvalget, der blev nedsat på sidste års generalforsamling. Varmeudvalget består at Jesper Crone, Ga 8, Fritz Hansen, Ge 12 og Ulrik Andersson, Ge 15. Vedligeholdelsesudgifterne dækker dels den årlige service på varmtvandsbeholderen (beholderrensning). reparation af et antal ventiler. reparation af en rørskade på forsyningsrør på loftet hos Ga 11. Desuden er der afholdt udgifter til Brunata s udskiftning af enkelte varmemålere.\n4 ved Mortenstrupvej Side 4 af 9 Vand- og varmeforsyning til bebyggelsen Der har ikke været konstateret problemer med utilstrækkelig varmeforsyning til de enkelte huse. Der er grund til at understrege at bestyrelsen til stadighed søger at begrænse varmeudgiften ved at anvende lavest mulige fremløbstemperatur. Omkostningerne ved ekstra høj fremløbstemperatur er ganske høje og ønsker om ekstraordinær høj varme hos enkelte beboere bør derfor løses med lokale varmekilder. Som vedtaget på sidste års generalforsamling er der, i samarbejde med vores varmetekniske rådgiver Kjeld Sivertsen, udarbejdet en procedure som ejerne skal følge ved ændring, ombygning og reparation af varmetekniske installationer i den enkelte ejendom. Proceduren fremlægges til vedtagelse på denne generalforsamling. Fællesarealer: Veje. pladser og stier Vejbelægninger og vejtræer Træet ud for Ge 5 blev udskiftet igen i efteråret Det nyplantede træ har haft et ekstra løvfald sidst på sommeren 2015, men står nu med friske blade. Situationen holdes under observation. Bestyrelsen minder igen om at beboerne skal holde plantekasserne fri for ukrudt, gøde, vande og beskære bevoksningerne og i øvrigt medvirke til at holde deres nærområde pænt og ryddelig. Bagstier og fortove Bagstierne og fortove skal holdes rene for ukrudt og farbare. bl.a. ved beskæring af bevoksninger. Henlæggelse af affald, herunder haveaffald, skal ske på egen grund. Ukrudt mellem asfalt og kantsten bedes fjernet da det ødelægger vejbelægningen. Snerydning Det var en særdeles mild vinter. der blev kun fejet og gruset 2 gange. Beboerne erindres om at det er deres ansvar at holde fortovet ryddet og sikret mod glatføre. Her anmodes om at benytte grus og ikke salt der nedbryder fortovets betonfliser. Fliselægning Stien langs gavlene mod nord er blevet forsynet med fliser fra Georginevej til bagstien mellem Fresiavej og Gardeniavej som besluttet på generalforsamlingen i I forbindelse hermed blev fortovene forlænget ud for fliserne. Afvanding Til afledning af ekstrem regn blev overskydende jord fra fliselægningen benyttet til at hæve terrænet ved siden af de nye fliser hvorved tilløbende vand ledes ud over marken væk fra bygningerne. I tilknytning hertil blev et stykke kantsten fjernet på Gardeniavej for at etablere afløb fra den vandrette vej/vendeplads. Fællesarealer: Grønne friområder Æbletræer I efteråret 2014 blev plantet 3 æbletræer ved de nye bænke (gl. sandkasse) og de er kommet godt i gang. der er (var) æbler på alle. Mod syd er det sorten Discovery. i midten James Grieve og mod nord Rød Aroma. Hanesporehækken ved Mortenstrupvej Der er genplantet 7 små hanesporetjørn til at lukke de værste huller i hækken og man bedes skåne dem når man rydder ukrudt, de er endnu små og fremstår ikke tydeligt.\n5 ved Mortenstrupvej Side 5 af 9 Renholdelse Det er vigtigt at holde de grønne områder rene. Henliggende affald tiltrækker mere affald. Der bør ikke ligge affald på bålplads og grillplads. Heller ikke brændbart affald. Der har været tilfælde af ukontrollerede brande. Nordhegn I foråret fortsatte gartneren med at rydde vildnisset i nordhegnet og fælde en del træer der generede vore naboer. Der var selvsåede træer på 5-6 meters højde og de pressede den oprindelige beplantning. Det siger sig selv at vor oprindelige bevoksning har taget skade og der forestår et flerårigt arbejde med at få dette rettet op så vi kan komme til at se roser forneden, tjørn i midten og akacier i toppen. Havedage (7-8. november 2015) Vi fortsætter med 2 dage (lørdag/søndag) i efteråret og tilsvarende i foråret så alle har mulighed for at være med. Der satses på fjernelse af fremmedvækster og slyngplanter i buskadser samt den finere vedligeholdelse rundt i området og langs veje og stier så der bliver pænt og ryddeligt. Der gøres opmærksom på at bålpladsen kun er til Sankt Hans bål og ikke til haveaffald. Der skal være pænt og ryddeligt resten af året. evt. haveaffald må vente på havedagscontainere eller bringes til kommunens genbrugsstation. Containere 7-8. november 2015 på Fresiavej og Krokusvej Programforsyningen De sidste analoge TV kanaler bliver snart nedlagt. YouSee meddeler. at disse kanaler, der bl.a. omfatter DR1 og DR2, bliver omlagt til digitale kanaler pr. 9. februar Omlægningen til digitale kanaler betyder. at det efter denne dato kun er muligt at se TV fra YouSee med TV apparater. der er indrettet til at modtage digitale DVB-C signaler. Fjernsyn. der ikke er forsynet med en DVB-C tuner. skal herefter forsynes med en udvendig DVB Box. Der sker ikke i denne forbindelse omlægning af radioprogrammerne, der fortsat sendes analogt. Grundejerforeningen abonnerer på YouSee fuldpakke TV forsyning, der giver mulighed for at benytte YouSee Play Live-TV i hele Danmark. YouSee Play Live-TV forudsætter internetadgang på den alternative adresse. Omfanget af den fremtidige TV forsyning blev diskuteret tidligere på året. Markedet for TV forsyning undergår for tiden store ændringer, specielt med hensyn til liberalisering af regler for valg af kanaler. Indtil der kommer nye regler. er det bestyrelsens holdning at det nuværende kabel-tv system bør fortsætte. Bestyrelsens holdning er uddybet i Grundejerforeningens Nyhedsbrev fra marts Bemærk: Fejlmeldinger skal ske direkte til YouSee på (hverdage kl 8 20) IKKE til bestyrelsen Øvrig beboerservice Rabatordninger Jævnfør Beboervejledning 2011\n6 ved Mortenstrupvej Side 6 af 9 Økonomi Regnskab og budget for grundejerforeningen: Der henvises til det omdelte Årsregnskab 2014/15. På efterfølgende side vises regnskabet sammenlignet med budget og forrige års regnskab. Desuden fremgår budgetforslaget for 2015/16 af yderste venstre kolonne. Kommentarer til regnskab 2014/2015: Udgiften til varme har været 35,000 kr. mindre end budgetteret, hvilket skyldes en mild vinter. Udgiften til vand har været godt 68,000 kr. mindre end budgetteret, hvilket dels skyldes et mindre forbrug dels en lavere spildevandsafgift. Fællesareal veje. fortov. stier er endt på 93,457 kr. mod det budgetterede 25,000 kr. hvilket skyldes den ekstrabevilling generalforsamlingen vedtog i 2014 om fliseanlæg nord for bebyggelsen på 73,806 kr. Det virkelige forbrug på posten bliver således 19,651 kr. Fællesareal grønne områder er endt på 137,940 kr. mod det budgetterede 175,000 kr. og de lavere kontraktpriser er således slået igennem. Alt i alt viser regnskabet et overskud på 67,300 kr mod budgetteret underskud på 5,000 kr. Budget 2015/2016 Budgettet for 2015/16 følger stort set budgettet for 2014/2015. Det forventes. at de 4 kvartalsvise a conto rater kan holdes på 10,000 kr.\n7 ved Mortenstrupvej Side 7 af 9 Resultatopgørelse for perioden til og budget for 15/16 for Grundejerforeningen 1000 kr. Budget Regnskab Budget Regnskab Regnskab 2015/ / / / /13 Indtægter: 1.1 kontingenter 2, , , , ,752.0 Ordinære indtægter i alt 2, , , , ,752.0 Udgifter: 2.0 Fjernvarme 1, , , , , vand kabel-tv Drift af fællesinstallationer 5.1 tilsyn 5.2 elforbrug vedligehold varmecentral nye varmemålere Subtotal affald Administration 6.1 Porto og gebyrer Revision 6.3 Brunata Trykning Forsikringer Møder mv Arrangementer Internet Subtotal Drift af fællesareal 7.1 Fællesareal veje, fortov stier Fællesareal grønne områder Vejfond Subtotal Ekstraordinære udgifter Undersøgelse varmeforsyning Udgifter i alt 2, , , , ,662.2 Fordeling af driftsresultat: Driftsresultat til fordeling blandt medlemmer renter ekstraordinære indtægter Overført til formue\n8 ved Mortenstrupvej Side 8 af 9 Status pr Danske Bank Nordea Nordea Likvide Beholdninger Aktiver Primosaldo Overført af årets resultat Formue Henlæggelse Henlagt jfr. Resultatopgørelse Vejfond Skyldig udgift fjernvarme Skyldig Clorius anslået Skyldige omkostninger Andel af årets resultat som tilbagebetales Forudbetalte kontingenter Passiver\n9 ved Mortenstrupvej Side 9 af 9 Forsikringsforeningen Forsikringsforeningen en modtog opsigelse af forsikringsaftalen fra TRYG og den fælles forsikringsaftale er dermed ophørt pr. 1. juni 2015, hvorfor der ikke er opkrævet præmie pr. 1/ Bemærk: Forsikringsforeningen indkalder til et medlemsmøde efter generalforsamlingen hvor forsikringsforeningens opløsning og disponering af kassebeholdningen vil blive behandlet. Regnskab for Forsikringsforeningen: Kassebeholdning per 1/ Renter 0 Tilbageført præmie 0 Opkrævet hos medlemmerne 0 Præmie på fællespolice 0 Kassebeholdning per 30/ Forsikringsforeningens formue er grundejerforeningen uvedkommende


På jagt efter gode køb - Alt om DATA, Datatid TechLife\nDu kan forvandle en gammel kontor-pc til en rørende billig gamingplatform – du skal blot gøre det rigtigt\nHvis du er på udkig efter en ekstra pc eller en opgradering af den antikke maskine, der hoster og harker, hver gang man tænder den, kan det være fristende at tage lån i huset for at få råd til det nyeste udstyr. Men hvis du er parat til at acceptere nogle få kompromiser, kan du bygge en ny maskine, der vil marchere gennem hovedparten af de vigtigste spil uden at koste en herregård. Den kan ende med at koste mindre end en konsol og alligevel fungere bedre.\nHvilke kompromiser taler vi her om? Det første består i at acceptere, at du ikke har brug for en monster-gpu. De ivrige valutaminearbejdere har opslugt alle de gode gpu’er. Det beskedne udbud og de lidet positive realiteter i markedsmekanismerne betyder, at priserne er skyhøje. Indtil den boble brister, er der et solidt økonomisk argument for at holde sig fra den højeste ende af skalaen som det oplagte valg for den gennemsnitlige pc-spiller.\nMan behøver heller ikke at have en supermoderne cpu, hvis man har tænkt sig at satse på gaming. Tidligere generationer har stadig masser af muskelkraft, og der er så mange til rådighed, at det er nærliggende at udnytte situationen.\nKontormaskiner kan være nemme at have med at gøre, for de er beregnet til hurtig vedligeholdelse.\nDet andet store kompromis kan måske gøre ondt: Du kommer til at skrue ned for de æstetiske aspirationer. Farvede vinduer, RGB-belysning og overdådige vandkøling-systemer er alt sammen meget godt, og vi skal ikke nægte, at disse sager spiller en stor rolle i den moderne pc’s tiltrækningskraft, men de koster penge, som vi simpelthen ikke har til dette projekt.\nVores plan er at lave en maskine, der er mere funktionel end fancy. En pc, der kan løse opgaverne uden vrøvl, og som ikke er dyrere end strengt nødvendigt. Det vil som regel sige en boks uden nogen dikkedarer. Læg dine bekymringer bag dig, vælg de rette komponenter, og du får en meget praktisk og ganske udmærket maskine. Den er ikke nødvendigvis fremtidssikret, men hvem gider beklage sig til den pris?\nGigabytes GT 1030 er til ét slot, beskedent og billigt: ideelt til en ultra-økonomisk gamingboks.\nBrugt hardware kan være et minefelt. Gå til DBA (eller det utal af danske hjemmesider dedikeret til at sælge brugte pc’er), og søg efter “gaming-pc.” Du ser nu en mængde skrumler, der afgjort virker bedagede, og til urealistiske priser. Maskinerne er enten langt fra beskrivelsen, eller også er deres ejerforhold mere end tvivlsomme. Du vil se maskiner fra folk, der desperat prøver at genvinde noget af det beløb, de lige har brugt på en ny pc. De har opgraderet, fordi den gamle pc ikke blot er en smule til års – den har mere end det ene ben i graven.\nVi vil anbefale dig at se i en anden retning, nemlig på kontor-pc’er, hvis leasingperioder er udløbet. Bevares, de er blevet godt brugt, men de er næppe blevet slidt op. Og kontor-pc’er, der tidligere har arbejdet under serviceaftaler, er lavet af solide komponenter, der arbejder godt sammen, og som kan blive ved i lang tid. Der er tusinder af den slags maskiner rundt omkring, og den gode nyhed er, at mange af dem rummer noget særdeles interessant hardware.\nPas på, når du vælger efter mærke: Alle disse fire maskiner bærer navnet “Optiplex 9010,” men de er unægtelig forskellige.\nDer er mange mærker, man kan holde øje med – se boksen “De bedste billige mærker” på næste side – men den vigtigste specifikation, man skal lægge mærke til, er cpu’en. Ignorer Core i3- og i5-chips af første generation.\nDe er udmærkede, men prisforskellen i forhold til maskiner med anden- eller endda tredjegenerations-chips er i bedste fald ubetydelig, og de senere processorer og chipsæt omfatter tekniske opgraderinger, der ikke kun drejer sig om hastighed. Selv en Haswell-cpu kan være glimrende (vores særlige eksempel-maskine med en Core i5-4590 var det rene røverkøb), men de er ikke så almindelige i denne klasse, og du skal nok være forberedt på at betale lidt mere.\nHvad du end gør, må du ikke vælge en gammel kontormaskine med en Core 2-cpu eller en Pentium. De er helt utilstrækkelige, også hvis man blot vil samle sig et nyt mediecenter. Og sandsynligheden for, at man falder over en Kaby Lake Pentium – der faktisk er ret kvik – er meget ringe.\nEtiketten er nok slidt, men den er din\ngaranti for en legitim version af Windows.\nDet er nærliggende at begynde med at lede på eBay. Her kan man finde mængder af ældre hardware. Brug alle de tilgængelige tricks. Filtrer ud fra det specifikke cpu-niveau, du skal bruge, og vælg maskiner med 8 GB – så slipper du for senere at skulle opgradere. Læg også mærke til maskinens stand: Vælg snarere “refurbi-shed” end “used.”\nTjek tallene, og læs beskrivelserne. Hvis en sælger end ikke gider at beskrive maskinens specifikationer og levere en ordentlig oversigt, før han smækker den på nettet, har han ikke fortjent at få dig som kunde. Amazon er også et godt sted at lede, for her er mange, der vil sælge. Der er dog en tendens til, at priserne er lidt højere her.\nEt ssd gør en enorm forskel, når det gælder om at sætte fart i en ældre maskine.\nDen bedste løsning kan være at vælge en forhandler i nærheden af dig selv. Du kan også opsøge selve kilden, for eksempel en lokal it-afdeling. Hvis du kan se maskinen i funktion, før du køber, er det langt at foretrække. Og hvis du selv henter den, slipper du for udgifter og potentielle forsendelsesproblemer. Ingen drømmer om at modtage en pc i flere dele.\nUanset hvor du handler, bør du spare på pengene. Vi kan ikke give dig den nøjagtige pris, for den afhænger af dit budget og af det aktuelle udbud, men hele formålet med denne øvelse er jo at spare nogle penge. Vend ikke ryggen til et tilbud, fordi det ser ud til at være for godt til at være sandt. Markedet for brugt udstyr svinger, og forskellige sælgere har meget forskellige meninger om deres sagers værdi. Et kig på DBA viser dig hurtigt, hvilke priser du i hvert fald ikke skal betale.\nGTX 1050 Ti rummer seriøs muskelkraft og kræver ikke store mængder strøm.\nDer er en masse potentielle faldgruber, når man vil købe en brugt maskine. Nogle af dem kan man styre fri af; andre er mere lumske. Lad os begynde med Windows: Sørg for, at der er en legitim installation på maskinen, og en original producent-etiket er heller ikke at foragte.\nDu vil sikkert møde en masse hardware, der oprindelig har kørt Windows 7 eller Windows 8.1. Husk at sikre dig, at produktnøglen er blevet korrekt overført til Windows 10, og at det er den samme nøgle, der er blevet brugt til den aktuelle installation. En lovlig version af Windows 10 udgør en stor del af disse maskiners værdi, og man kan ofte slippe med at betale mindre end prisen på en ny Windows 10-nøgle.\nDernæst skal du sikre dig, at den pc, du køber, kan levere det, du har brug for. Det kræver en mængde research, før du punger ud. Find de oprindelige dataoversigter, se på billeder online, udforsk hver eneste detalje. Hvis strømforsyningen kun levner lidt eller intet overskud, skal du holde dig væk. Den kan være udmærket, men et pci-e-slot kan ikke levere strøm nok til at køre en ordentlig gpu.\nDa vi købte vores eksempel-maskine, erfarede vi til vores rædsel, at cpu’en understøtter VT-d-instruktioner, men at chipsættet på kortet ikke gør det. Lav en liste over dine krav, og kryds dem af et efter et. Lad være med at springe nogen af dem over – du risikerer blot at skulle fælde en tåre eller to, når du vil oprette en virtuel maskine og konstaterer, at den ikke kan bruge din gpu.\nHvis maskinen ikke helt lever op til dine specifikationer, bør du overveje, hvor svært det vil være at opgradere den. Er det umagen værd? Og kan det betale sig at købe en billig maskine og senere opgradere den? Man kan for eksempel spare noget bøvl ved at købe en pc med 8 GB ram eller mere.\nMen undersøg priserne på opgradering, og sammenlign med maskiner med mindre ram. Markedet bugner af maskiner, men det myldrer også med komponenter fra maskiner, der er blevet splittet ad med henblik på salg. Vend tilbage til de møjsommeligt samlede notater, du har skrevet, for at sikre dig, at du gør det bedste køb.\nDe bedste billige mærker\nTre producenter står bag hovedparten af kontor-pc’er: Dell, HP og Lenovo. Dells Optiplex-serie er den, du vil møde oftest, og dens alle-stedsnærværelse betyder, at den som regel har de fornuftigste priser. Forvent at betale omkring et par tusind kroner for en Optiplex 790 med en andengenerations Core i3 eller i5 eller lidt mere for en Optiplex 7010 med en tredjegenerations-chip. Dens indre dele er glimrende at arbejde med, og der er masser af USB-porte. Og det gennembrudte grå forpanel?\nDet er faktisk ret pænt. Dernæst kommer HP og dattermærket Compaq. Hvis du kan finde en HP ProDesk (den model, vi købte under vores research for lidt over 100 kroner), får du i hvert fald en fjerdegenerations-chip. Men modeller i lille format er så snævert konfigureret, at de ikke er umagen værd, hvis du vil opgradere. Elite-serien er gennemgående et glimrende køb til omkring 12-1300 kroner for en 8200 med en Core i5-2400.\nShop rundt, og du finder måske en 8300 med en i5-3470 til en lignende pris. Vend ryggen til dem, der vil have over 3000 kroner for maskinen, for de er for tåbelige. Lenovos ThinkCentre-serie er mindre udbredt, og de mere kompakte modeller kan være vanskelige at arbejde med.\nHvis du satser på en Lenovo, er towermaskinen M72E til omkring 1500 kroner en fornuftig tredjegenerations-basis med masser af plads til at boltre sig. Andre producenter laver kontormaskiner, men de kan være svære at finde. Acers Veriton-serie er sandsynligvis den fjerdemest udbredte kommercielle desktop, men mulighederne er begrænsede, og man ser meget sjældent AsusPro-bokse her.\nLidt ekstra ram er essentiel, men det er kun toppen af isbjerget. Du får brug for at gøre, hvad du kan, for at kompensere for de iboende svagheder ved en aldrende kontor-pc. Det gælder navnlig, hvis processoren ikke er den allerhurtigste. Men du kommer sandsynligvis til at handle ud fra en meget begrænset platform. Hvad er der at gøre?\nFor det første skal du bruge et SATA-ssd til operativsystemet. Det behøver ikke at være enormt eller vanvittig hurtigt, men du skal købe et nyt. Hvem ved, hvilke morderiske mængder af læse- og skrivecykler et brugt drev har været igennem? Silicon Powers 60 GB-drev er ideelt.\nDet er dog ikke enkelt at installere det. Du skal sandsynligvis bruge et højrevinklet SATA-kabel af hensyn til kabinettet, og du får næppe en 2,5”-drevholder sammen med maskinen. Det er noget, du selv må sørge for. Masselager kan også være et mål for opgradering, hvis maskinen kun har ringe kapacitet, og det er ofte tilfældet. Hvis du ikke udskifter harddisken, skal du ikke regne for meget med den. Dens levetid kan være markant forringet af slid i tidens løb.\nKommercielle maskiner bruger specielle bundkort med usædvanlig opbygning.\nSå skal du overveje, om du vil opgradere cpu’en. Kig i din kasse med ubrugte cpu’er, og se, om der skulle være noget. Det er vores erfaring, at købet af en cpu til opgradering af en kontor-pc slet ikke kan betale sig. Man kan ofte finde brugte cpu’er på markedet til en pris, der svarer til en fuldt funktionsdygtig maskine. Hvis man vil opgradere fra en Core i5 til en tilsvarende Core i7, skal man integrere det i det oprindelige indkøb i stedet for at opgradere.\nOg i betragtning af, at cpu’en (underligt nok) er en af de mindst vigtige dele af vores projekt, er det ikke umagen værd at vente på, at der dukker en op på eBay. Det sker ikke ofte. Og det er svært at retfærdiggøre prisen på en Core i7 på en kontormaskine. Den opgraderingskomponent, der for alvor får en kontor-pc i kog (måske bogstavelig talt, hvis kabinettet er trangt) er en ny gpu.\nDu har sikkert regnet ud, at dette er grunden til, at det giver god mening at købe en gammel pc til gaming. Den aldrende cpu er måske ikke forrygende, men langt hovedparten af moderne spil satser mere på grafikydelsen end på processoren. Du køber altså en pc med en kendt flaskehals, men med overraskende kraft, prisen taget i betragtning.\nLangt hovedparten af tidligere kontor-pc’er har kabinetter i lille format. De skulle ikke være gigantiske til det arbejde, de var beregnet til, men det betyder, at du skal tænke over det, du vil opnå. Kabinettets udformning er ofte fantastisk til hurtig vedligeholdelse, harddisk og optiske drev-holdere kræver normalt ingen skruer, kabinettet kan åbnes på få sekunder, ram-slottene er nemme at komme til, og man skal ikke bekymre sig over overflødig kabelføring.\nMen man hænger på kort i halv højde, og det er helt afgørende, at du tjekker placeringen af pci-e-slottet, fø’r du køber pc’en eller et grafikkort. Det er alt for ofte placeret på en sådan facon, at kun et enkelt-slot-kort kan bruges, og så tæt på psu’en, at en tilstrækkelig luftstrøm er umulig. Du kan også møde de endnu mindre ultrasmå pc’er.\nDe duer ikke rigtig til os, for de har ikke plads til udvidelse. Bevares, man kan godt tilføje ekstern grafik: Hvis du kan finde de rette kabler, er det muligt at trække en ledning fra en bundkort-monteret mini-pc-sokkel til et eksternt pci-e-kortslot. Men lad hellere være. Det er upraktisk, akavet og fjollet. Hold øje med oplysningerne på nettet – hvis du får tilbudt en lille eller ultralille pc, kan du roligt opgive det. Søg efter et towerkabinet. Den ekstra plads gør, at det er nemmere at arbejde med dem.


Nattens dæmoner • Sabrina's Blog Sabrina's Blog\nI gyserfilmen ‘Nattens dæmoner’ flytter Carolyn og Roger Parren med deres familie ind i en faldefærdig landejendom på Rhode Island. Kort tid efter begynder der at ske sære ting omkring dem, som efterhånden udvikler sig til mareridtslignende hændelser.\nJeg elsker gyserfilm, ingen tvivl om det. Og lige siden jeg så traileren til Nattens Dæmoner eller The Conjuring, som den originalt hedder (Og hed på kino.dk til at starte med) vidste at jeg bare måtte ind og se den film. Den virkede helt vildt fed og lovende. Jeg tvivlede dog på at jeg ville blive skræmt, for der skal virkelig meget til at skræmme mig, jeg er nok ved at være hærdet!\nFilmen overraskede mig virkeligt. Det levede helt op til mine forventninger. Jeg blev ikke skræmt fra hvid og sans ligesom andre i biografens mørke gjorde, men jeg fik da mine små chok ind i mellem.\nSkuespillerne gjorde et rigtig godt job, og der var vildt mange fede effekter. Handlingen var perfekt, der blev ikke overdrevet men den var heller ikke kedelig. Man kunne lige nå at få et lille pusterum imellem forskrækkelserne, hvis man fik sådan nogle altså.\nDet er helt klart en film jeg er rigtig glad for at have set i biografen, og også en jeg skal eje på dvd til den tid!\n« Joss Stirling: Soulfinders. Crystal\nOm en måned »\n1 Comment on Nattens dæmoner\nJah, hvis jeg bliver lige så glad for én af de to andre ville det trods alt være noget nemmere. 😉 Men nu må vi se hvad det hele ender ud i, både følelsesmæssigt og praktisk. Jeg krydser stadig fingre. 🙂


Kom på kunstkursus på ARoS sammen med din demente partner.\nAf: Pia Brændstrup - 4. maj 2018 08:53 433\nKom på kunstkursus på ARoS med din demente partner.\nPå ARoS går kunst og demens nemlig hånd i hånd.\nDen 16. maj 2018 slås dørene op for de første kurser for demente og deres pårørende.\nDemens er en svær sygdom at leve med både for den syge og den ramte pårørende.\nDet kan være svært at finde vej til en fælles god oplevelse, når demensen fjerner både nuet og erindringerne.\nSom Blackman siger: ”Det er gennem kunsten, Danmark skal udvikle sig”.\n”Kunstforløb for mennesker med demens og deres pårørende”.\nARoS kunstmuseum er lige blevet godkendt, som Danmarks første demensvenlige museum.\nI den forbindelse lanceres et kunstkursus for demente og deres pårørende - det første af sin slags i Danmark.\nNår man snakker om demens, snakker man ofte afvikling – af færdigheder - af muligheder - og af fællesskaber.\nNår den ene part i et parforhold rammes af demens, bliver det langsomt sværere at holde fokus på ligeværdige, fælles oplevelser, som indeholder udfordringer for begge parter. Den dementes verden bliver gradvist mindre nuanceret, bevidstheden udviskes, og erindringen forsvinder til stor sorg for både den syge og de pårørende.\n”Det vil vi gerne se, om vi kan ændre på” siger Birgit Pedersen, der er formidlingsinspektør på ARoS.\n”Derfor har vi sat 2 kurser op her i foråret i samarbejde med Aarhus Kommune. Vores mål er, at både den demente og den pårørende vil få mulighed for at opleve sider af sig selv, som man hver især kan bruge og dele med hinanden - også efter kurset.\nLige nu mangler vi kursister, så vi håber på at der vil være en masse interesserede.\nDet bliver så spændende at følge, hvad der sker, når forløbet går i gang."\nTryghed uanset, hvad der sker.\nPå ARoS bærer en del af personalet et lille, lilla hjerte (demensven), så folk ved, at de kan håndtere demente på en god og ligeværdig måde. Personalet er uddannet til at kunne klare alle situationer.\nDet skal være trygt at tage på museum - også for demente\n"Et museum kan bidrage til oplevelser på helt andre måder end andre institutioner, fordi kunsten kan aktivere alle sanserne, afhængig af måden, den opfattes på, af det enkelte menneske. Og det er vigtigt for os, at den demente ikke bliver utryg ved situationen.\nVi ønsker at vise alle vores gæster samme respekt og ser ikke skævt på gæsterne, selvom én måske pludselig skulle komme i tvivl om, hvor de kan lade vandet, fordi det er svært for den demente at finde ud af, om de befinder sig på et toilet eller midt i udstillingssalen.”\nEt kunstforløb for mennesker med demens og deres pårørende\n"På kunstforløbet for demente og deres pårørende, tager vi udgangspunkt i kunsten - præcis som vi plejer, .\nVi mødes 7 gange, hvor deltagerne hver gang præsenteres for et “dagens kunstværk”. Dette værk er dels udgangspunkt for dialog om iagttagelser, minder og følelser og dels for en praktisk kunstnerisk opgave, hvor man får lov at arbejde med forskellige materialer.\nPlanen er, at man snakker om værkerne, mens hele sanseapparatet sættes i gang.\nKursisterne arbejder med pensel og papir for til sidst at lave en skrapbog med værker, hvor dagens oplevelser så vil bruges til at være fælles om bagefter. Oplevelsen skal sætte samtaler og minder i gang, så det både er rejsen gennem kunsten og ens egne oplevelser, der til sidst skal munde ud i en udstilling med fotos og billeder af værkerne.\nDet kræver ingen kunstneriske forkundskaber at deltage i forløbet, som foregår i et trygt miljø, hvor der er plads til hygge og en uformel snak med andre personer med demens og pårørende.\nMeld dig til og få mere info på telefon 87 30 66 43 eller på 61 55 44 85 v. formidlingsinspektør Birgit Pedersen\nDemens projektet er blot en del af det, der fortsætter i løbet af året.\nDemens er også inkluderet med et værk om demens i den nuværende udstilling, ”En stille strøm af tid”, som indeholder en lydinstallation, som er en del af et teaterværk fra Teater Flux: Ctrl - alt – demens”.\nLydinstallationen kan ses på ARoS fra 1/5 til og med 3/6 2018.\nARoS foruserer på demens, fordi vi gerne vil tage et socialt ansvar for at give nogt vigtigt tilbage til samfundet" fortæller en glad Birgit Pedersen.


289/2002 Spørgsmål om erstatning, falskindsigelse - Afgørelse - Pengeinstitutankenævnet\nSpørgsmål om erstatning, falskindsigelse\nLedetekst: Spørgsmål om erstatning, falskindsigelse\nDenne klage vedrører klagerens indsigelse mod hæftelsen for 2 betalingstransaktioner foretaget med klagerens VisaDankort under klageren ophold i Paris.\nI dagene omkring den 23. og 24. februar 2002 var klageren på et ferieophold i Paris.\nDen 23. februar 2002 klokken 15:14 blev klagerens VisaDankort hos indklagede anvendt til gennemførelse af en betaling af 240 EUR i natklubben A. Samme dag klokken 16:54 blev kortet anvendt vedrørende en transaktion på 300 EUR i natklubben B. Begge natklubber er beliggende i Paris. Transaktionerne blev gennemført i teleterminaler. Klageren har anført, at notaerne, hvoraf kopier er fremlagt under sagen, er påført falsk underskrift.\nKlageren anvendte kortet ligeledes den 23. februar 2002 klokken 16:16 i forbindelse med hævning af 40 EUR i en kontantautomat. Klageren indgav den 24. februar 2002 politianmeldelse til politiet i Paris. Samme dag klokken 12:17 blev kortet spærret af PBS.\nIndklagede har anført, at klageren den 27. februar 2002 rettede henvendelse og gjorde indsigelse mod transaktionerne på 240 EUR og 300 EUR, som klageren angav, at han ikke havde foretaget.\nIndklagede forelagde indsigelserne for PBS, der rekvirerede kopier af de bestridte notaer. Ved skrivelse af 14. juni 2002 meddelte PBS, at man på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke havde fundet anledning til at godtgøre de omtvistede transaktioner. Af skrivelsen fremgår blandt andet:\n"Vi finder det ikke sandsynligt, at kortholder kl. 15.14 angiveligt udsættes for trusler om hævninger og efterfølgende kl. 16.16. går i en nærliggende kontantautomat og hæver kontanter - hvilket kortholder ikke oplyser, og efterfølgende kl. 16.54 går ind i en anden bar og endnu engang udsættes for trusler om hævninger.\nHvis der skulle være tale om personer, som skulle tvinge kortholder til at gennemføre transaktioner på sit kort, vil de næppe nøjes med et enkelt og forholdsvis lavt beløb, hvilket er tilfældet i begge forløb.\nVi har fra lignende sager erfaringer for at der er mange hævningsforsøg på store beløb og "misbruget" stopper først, når kortet afvises over limit.\nDet er vores vurdering, at begge underskrifter er skrevet af samme hånd. Der er flere lighedspunkter i underskrifterne, og det er ikke sandsynligt at 2 forskellige personer skriver under med samme lighedspunkter. Det er også påfaldende, at ingen af disse personer har forsøgt at efterligne kortholders underskrift bedre."\nDen 17. juli 2002 indgav klageren klage til Ankenævnet.\nDen 26. august 2002 forelagde PBS sagen for en grafolog. Af en erklæring af 2. september 2002 fra grafologen fremgår det vedrørende underskrifterne på de to omtvistede notaer, at "der er en til sikkerhed grænsende sandsynlighed for, at begge bilag er skrevet af samme hånd". En sammenlignende undersøgelse af de omtvistede notaer med underskriften på klagerens VisaDankort beviser ifølge grafologen, at "det er overvejende sandsynligt at samtlige bilag A og B er skrevet af samme person."\nKlageren har nedlagt påstand om, at indklagede tilpligtes at betale 540 EUR.\nKlageren har anført, at han for første gang var på besøg i Paris. Han taler ikke fransk.\nDe to natklubber, der begge ligger i Pigalle kvarteret, havde en entre på 5 EUR. I klub A var der tomt ved indgangen; tre eller fire mænd truede ham og tog hans Visakort fra hans tegnebog og kørte det igennem betalingsterminalen. De bad ham underskrive, hvilket han nægtede, hvorefter de selv påførte underskriften.\nPå samme måde skete det i natklub B. Her blev døren låst, efter at han var kommet ind, og han blev tvunget til at give penge, men da han ikke havde nogen, tog de Visakortet og anvendte det. Først forsøgte de at hæve 400 EUR, men dette blev afvist, hvorefter de forsøgte med 300 EUR.\nHan vidste ikke, hvad han skulle gøre, men talte med personalet på det hotel, hvor han boede og blev rådet til at gå til politiet.\nHan oplyste over for politiet, at begge hændelser var sket i Pigalle kvarteret, men at han ikke kunne huske gadenavnet.\nI stedet for at have indgivet anmeldelse om, at hans kort er blevet misbrugt ved falsk, kunne han blot meddele indklagede, at han havde tabt kortet, og at han overhovedet ikke kendte til transaktionerne. Dette viser hans troværdighed.\nHan stiller sig uforstående over grafologens erklæring.\nIndklagede har anført, at klagerens beskrivelse af hændelsesforløbet forekommer usandsynlig, idet grafologens konklusion må betyde, at samme personer må have misbrugt VisaDankortet på to forskellige natklubber indenfor 1 time og 20 minutter.\nKlagerens beskrivelse af hændelsesforløbet forekommer endvidere yderligere usandsynligt på baggrund af grafologens konklusion vedrørende sammenligning af notaerne med klagerens underskrift på VisaDankortet.\nDet er indklagedes opfattelse, at der ikke er tale om en uberettiget anvendelse af kortet. Det er overvejende sandsynligt, at klageren selv har underskrevet begge de omtvistede notaer.\nDet lægges til grund, at de omhandlede betalinger er foretaget ved anvendelse af klagerens VisaDankort. Sagens afgørelse beror herefter på, hvorvidt der må antages at være tale om misbrug, eller om betalingen har været foretaget af klageren selv. På denne særlige baggrund finder Ankenævnet, at en stillingtagen ville forudsætte yderligere bevisførelse af en karakter, som ikke kan ske for Ankenævnet, men i givet fald må finde sted for domstolene. Ankenævnet afviser derfor sagen i medfør vedtægternes § 7, stk. 1.