Forretningsudvalget 17. februar 2015 (Referat)\nden 17. februar 2015 kl. 10:00\nDer var afbud fra Henrik Qvist.\n2 Anlægsregnskab for anlæg af fire boliger og særlige fællesfaciliteter på Hinnerup Kollegiet\n3 Anlægsregnskab for 10 boliger på Sønderparken i Hornsyld\n4 Debatoplæg om "Tidens velfærdsudfordringer, fremtidens vækstmuligheder?"\n5 Viborg Katedralskole ansøger om udbud af international gymnasial uddannelse (International Baccalauraete)\n6 DNV-Gødstrup: Tilpasning af kapacitet\n7 DNU: Godkendelse af udbudsform og valg af bygherrerådgiver samt bevilling til indledende arbejde vedrørende Forum\n8 Organisering af fedmekirurgi i Region Midtjylland\n9 Plan for urologi i Region Midtjylland\n10 Forslag om studietur for det rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet\n11 Justering af aftale om udvidet samarbejde med almen praksis på akutområdet\n12 Benyttelsesaftale for 2015-2017 mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland\n13 Honorering af operation for grå stær hos praktiserende øjenlæger\n14 Forslag til regionens høringssvar til udkast til Praksisplan for fysioterapi (sag til forretningsudvalget)\n15 Orientering om Task Force for nære sundhedstilbud og sundhedsinnovation - årsrapport for 2014\n16 Orientering om landsdækkende måling af somatiske hospitalers produktivitet 2013\n17 Orientering om benchmarkrapport i henhold til hensigtserklæringer i Budgetforlig 2014 og 2015\nFejring af grundlovsændring\nEfter henvendelse fra regionsrådsmedlem Bente Nielsen (F) i november 2014 besluttede regionsrådet, at regionen vil fejre 100 året for 1915-Grundloven. Formanden orienterede om de planlagte aktiviteter i forbindelse med fejringen af grundlovsændringen, herunder grundlovsmøde på Herregårdsmuseet Gammel Estrup fredag den 5. juni 2015. På regionsrådsmødet i marts 2015 vil der være en sag arrangementet.\nSamling af behandling af nyrekræft\nFormanden orienterede om, at Sundhedsstyrelsen har underrettet Region Midtjylland om, at der nu påbegyndes en samling af regionsfunktionen Behandling af nyrekræft. Behandling af nyrekræft skal samles på højst 1-2 matrikler pr. region, og samlingen skal være implementeret allerede pr. 1. juli 2015. Region Midtjylland skal senest den 9. marts fortælle Sundhedsstyrelsen, på hvilke 1-2 matrikler vi ønsker funktionen placeret. Funktionen varetages i dag på tre matrikler i Region Midtjylland, henholdsvis Aarhus Universitetshospital, Regionshospitalet Viborg og Regionshospitalet Holstebro. Sagen vil blive behandlet på forretningsudvalgets ekstraordinære møde den 25. februar 2015 og på det efterfølgende regionsrådsmøde samme dag.\nBidrag til gave til Dronningens 75 års fødselsdag\nDe fem regioner og Danske Regioner går igen sammen om en gave til Dronningen. Denne gang i forbindelse med hendes 75 års fødselsdag. Som ved Dronningens 70 års fødselsdag giver hver region et bidrag på ca. 2.000 kr.\nFra MedTech Innovation Center (Fond) til MedTech Innovation Consortium (Forening)\nFormanden orienterede om, at Medtech Innovation Center omdannes til MedTech Innovation Consortium.\nGodkendelse af finansiering til Lemvig Akuthus fra statens pulje til etablering af lægehuse og sundheds- og akuthuse i udkantsområder\nFormanden orienterede om, at Region Midtjylland har modtaget en godkendelse fra Sundheds- og Forebyggelsesministeriet om, at midler fra statens pulje til etablering af lægehuse og sundheds- og akuthuse i udkantsområder kan finansiere udarbejdelse af helhedsplanen i Lemvig Akuthus. Det drejer sig om et beløb på 200.000 kr., som i første omgang var bevilget fra regionens eget budget.\n2. Anlægsregnskab for anlæg af fire boliger og særlige fællesfaciliteter på Hinnerup Kollegiet\nDer foreligger nu et anlægsregnskab for byggeri af fire boliger og særlige fællesfaciliteter på Hinnerup Kollegiet til godkendelse i regionsrådet.\nAnlægsregnskabet udviser udgifter på 10,184 mio. kr. samt nettoindtægter på 2,582 mio. kr.\nat anlægsregnskabet for fire boliger og særlige fællesfaciliteter på Hinnerup Kollegiet i Hinnerup godkendes, og\nat merforbruget på 220.045 kr. reducerer rammen til udvikling af sociale tilbud med et tilsvarende beløb.\nDer fremlægges anlægsregnskab for anlægsprojektet "Hinnerup Kollegiet, fire boliger og særlige fællesfaciliteter" til godkendelse i regionsrådet. Anlægsregnskabet viser et samlet merforbrug på 220.045 kr., som foreslås finansieret af rammebevillingen til udvikling af sociale tilbud.\nRegionsrådet gav den 22. august 2012 anlægsbevilling på 7,382 mio. kr. til etablering af fire boliger og særlige fællesfaciliteter på Hinnerup Kollegiet i Hinnerup. Anlægsbevillingen er medfinansieret med et tilskud på netto 2,582 mio. kr. fra Realdania.\nByggeriet af de fire boliger og særlige fællesfaciliteter er et specialmiljø målrettet ældre med autisme. Det nye hus, som er et udviklingsprojekt, er nu blevet navngivet Seniorhuset. Byggeriet blev påbegyndt i efteråret 2013 og indviet i oktober 2014.\nAnlægsregnskabet viser udgifter på i alt 10.184.295 kr. samt en nettoanlægsindtægt på 2.582.250 kr. Realdania har i alt bevilget 3.130.000 kr. til projektet. Herfra skal fratrækkes gavemomsen på i alt 547.750 kr. Der er således en merudgift på 220.045 kr. i anlægsregnskabet.\nMerudgift på 220.045 kr. i anlægsregnskabet skyldes delvist en uforholdsmæssig stor merudgift til brandsikring af nybyggeriet i forbindelse med sammenbygningen til to eksisterende bygninger på Hinnerup Kollegiet. Endvidere viste det sig under udgravning til byggeriet, at en hovedkloakledning ikke løb som angivet på tegningerne. Flytningen af kloakledningen gav derfor ligeledes en merudgift til byggeriet.\nErnst & Young har den 18. december 2014 fremsendt revisorerklæring til anlægsregnskabet uden bemærkninger. Revisorerklæringen og anlægsregnskab er vedlagt som bilag.\nRevisorerklæring vedrørende anlægsprojektet Hinnerup Kollegiet 4 boliger\nAnlægsregnskab: Hinnerup Kollegiet - 4 boliger og særlige fællesfaciliteter\n3. Anlægsregnskab for 10 boliger på Sønderparken i Hornsyld\nDer foreligger nu et anlægsregnskab for byggeri af 10 boliger på Sønderparken i Hornsyld til godkendelse i regionsrådet.\nAnlægsregnskabet udviser udgifter på 10,177 mio. kr.\nat anlægsregnskabet for 10 boliger på Sønderparken i Hornsyld godkendes, og\nat mindreforbruget på 7.055 kr. tilføres kassen.\nDer fremlægges anlægsregnskab for anlægsprojektet "10 boliger Sønderparken, Hornsyld" til godkendelse i regionsrådet. Anlægsregnskabet viser et samlet mindreforbrug på 7.055 kr., som foreslås tilført kassen.\nRegionsrådet gav den 19. december 2012 anlægsbevilling til etablering 10 boliger ved Sønderparken i Hornsyld. Anlægsbevillingen er på 10,184 mio. kr.\nI rammeaftalen for 2010 blev der oprettet 10 nye døgnpladser til mennesker med svære psykiatriske problemstillinger i tilknytning til Sønderparken i Hornsyld. Otte af disse pladser blev i første omgang etableret som midlertidige løsninger i pavilloner.\nI 2012 blev det besluttet at erstatte pavillonerne med nybyggeri. Der skulle opføres 10 nye 2-værelseslejligheder i sammenhæng med institutionens eksisterende bygninger, hvorved de fysiske rammer for beboerne forbedres. Under projekteringen af nybyggeriet blev institutionsledelsen opmærksom på, at det oprindelige planlagte pedelværksted kunne konverteres til en ekstra lejlighed, således at der i stedet for 10 nye lejligheder er opført 11 lejligheder. Pedelværkstedet er i stedet indrettet i det eksisterende bygningskompleks. Anlægsrammen har kunnet finansiere byggeriet af de 11 lejligheder.\nAnlægsregnskabet udviser et mindreforbrug på 7.055 kr. Ernst & Young har den 15. januar 2015 fremsendt revisorerklæring til anlægsregnskabet uden bemærkninger.\nRevisorerklæringen og anlægsregnskabet med ledelseserklæring er vedlagt som bilag.\nRevisorerklæring til anlægsregnskab for boliger på Sønderparken i Hornsyld\nAnlægsregnskab - Sønderparken Hornsyld\n4. Debatoplæg om "Tidens velfærdsudfordringer, fremtidens vækstmuligheder?"\nDanske regioner har udarbejdet et debatoplæg " Tidens velfærdsudfordringer, fremtidens vækstmuligheder?". Debatoplægget er sendt til regionsrådene, som opfordres til at have en politisk drøftelse af emnet og give bemærkninger til det videre arbejde med emnet herunder til en eventuel kommende politik på området.\nat udkast til svar til Danske Regioner vedrørende debatoplæg godkendes.\nUnder overskriften ”Tidens velfærdsudfordringer, fremtidens vækstmuligheder?” har Danske Regioner udarbejdet et debatoplæg om et mere kreativt og udbygget offentlig-privat samarbejde som afsæt for innovation af nye digitale løsninger til sundhedsvæsenet.\nMed oplægget inviteres til debat om, hvordan regionerne sammen med erhvervslivet kan skabe de bedste rammer for innovation af nye digitale løsninger til sundhedsvæsenet. Målet med samarbejdet er at skabe ”Sund vækst” til gavn for både patienter, sundhedspersonale og virksomheder.\nDanske Regioner opfordrer regionsrådene til at sætte oplægget til politisk drøftelse med henblik på at få en bredt forankret debat om emnet og input til en eventuel fremtidig politik på området. (Henvendelse og debatoplæg fra Danske Regioner er vedlagt som bilag).\nHovedlinjer i svaret til Danske Regioner\nRegion Midtjylland har arbejdet intensivt med offentlig-privat innovation siden 2007 og har høstet mange erfaringer af dette arbejde.\nI arbejdet fremover med offentlig-privat innovation er det vigtigt, at der kommer et stærkere fokus på ledelse og implementering, hvis visionen om ”Sund vækst” skal realiseres. Herunder retningslinjer for (hurtig) dokumenteret evidens for effektivisering eller klinisk effekt, således at det bliver gennemsigtigt, hvornår kravene til et køb af en løsning er opnået.\nVirksomheder ytrer sig ofte om, at det er svært at finde frem til, hvad det offentlige har som målsætninger og retning inden for digitalisering. Det kan overvejes, om en forretningsbaseret innovationsstrategi for regionerne kan være med til at fremme udviklingen hos erhvervslivet af efterspurgte løsninger.\nTelemedicin bør have fokus på at sikre tværsektorielt samarbejde for borgere, som har behov for det. For at det kan lykkes, er det vigtigt at drøfte, hvordan vi kan sikre tværsektorielt samarbejde gennem sundheds- og praksisaftaler, herunder overveje om indførelse af telemedicinske løsninger giver anledning til ændringer i arbejdsgange og ansvarsfordeling.\nmHealth (mobile health) er et område med stort potentiale, herunder kliniske apps (applikationer, der er godkendte som medical devices) og hele spil-delen, som kan være central i genoptræning, folkesundhed, innovativ offentlig kommunikation etc. På forskningsområdet kan regionerne bidrage med forskning i, ikke blot data, men også, hvordan digitale løsninger reelt giver resultater for patienterne, borgerne og skatteyderne.\nI forhold til udvikling på alle områderne inden for digitalisering er det vigtigt, at man får identificeret de rette behov, så vi får reduceret igangsættelsen af projekter ”til hylden”. Derudover er der brug for en større villighed til at lukke projekter hurtigere, hvis de ikke fungerer.\nEn sidste vigtig faktor for at dette område kan lykkes er udviklingen af offentlige indkøb. Region Midtjylland arbejder med udviklingen af innovative offentlige indkøb, og hvordan der kan skabes bedre forhold for offentlig-privat innovation (Udkast til svar til Danske Regioner er vedlagt som bilag).\nUdkast til svarbrev til Danske Regioner\nDebatoplæg om tidens velfærdsudfordringer fremtidens vækstmuligheder\nHenvendelse fra Danske Regioner\n5. Viborg Katedralskole ansøger om udbud af international gymnasial uddannelse (International Baccalauraete)\nUndervisningsministeriet har sidst i 2014 iværksat en udbudsrunde vedrørende ansøgning om udbud af International Baccalaureate, en international anerkendt studentereksamen.\nViborg Katedralskole søger om tilladelse til at udbyde International Baccalaureate fra skoleåret 2015-2016.\nI Region Midtjylland udbyder Grenaa Gymnasium, Ikast-Brande Gymnasium, Langkær Gymnasium og Struer Gymnasium allerede denne internationale studentereksamen. På landsplan udbydes den på seks andre uddannelsesinstitutioner.\nAdministrationen anbefaler, at Viborg Katedralskole godkendes som udbyder af International Baccalaureate.\nat Viborg Katedralskole godkendes som udbyder af International Baccalauraete.\nAdministrationen anbefaler en godkendelse af Viborg Katedralskole som udbyder af den internationale studentereksamen. Ansøgningen fra Viborg Katedralskole lever op til Undervisningsministeriets krav til et kommende udbud:\nNye udbud skal være økonomisk bæredygtige og må ikke udtynde grundlaget for eksisterende udbud af International Baccalaureate - Viborg Katedralskole har gennemført en høring af de øvrige udbydere af International Baccalaureate i den nærmeste geografi. Institutionerne i Region Midtjylland giver alle i deres høringssvar udtryk for bekymring for det samlede elevgrundlag. Hasseris Gymnasium, Region Nordjylland, udtaler, at et udbud på Viborg Katedralskole ikke vil påvirke søgningen til Hasseris Gymnasium. (Høringssvar er vedlagt som bilag).\nAf tabellerne 1 og 2 fremgår det, at antallet af elever er steget i takt med et øget udbud af den internationale studentereksamen. Administrationen vurderer, at den udvikling vil fortsætte. Et udbud af International Baccalaureate i Viborg vil derfor ikke få indflydelse på optagegrundlaget for de øvrige udbydere.\nNye udbud skal understøtte udbud og efterspørgsel efter udenlandsk arbejdskraft -\nRegionsrådet og Vækstforum har i flere indsatser prioriteret behovet for udenlandsk arbejdskraft, og et udbud af en international studentereksamen i Viborg vil understøtte denne indsats.\nViborg katedralskole skriver endvidere i sin ansøgning, at erhvervslivet i Viborg og omegn har behov for at kunne tiltrække og fastholde specialiseret udenlandsk arbejdskraft. Det gælder ikke mindst for virksomheder som Grundfos, Aarhus Universitet Foulum, Regionshospitalet Viborg og The Animation Workshop. Der er ca. 175 udenlandske børn og unge med statsborgerskab i et vestligt land i alderen 10-19 år bosat i Viborg Kommune. Antallet af udenlandske børn og unge bosat i Viborg er vokset betydeligt hurtigere end i det øvrige Region Midtjylland og Danmark generelt.\nUdvikling i elevantallet\nNedenstående to tabeller viser udviklingen i elevantallet på de uddannelsesinstitutioner i region Midtjylland, som allerede udbyder International Baccalauraete. Tabel 1 viser søgningen til uddannelsen, og tabel 2 viser det samlede antal elever.\nAnsøgning fra Viborg Katedralskole\nBilag til ansøgning fra Viborg Katedralskole\nAdministrativ udtalelse fra Region Midtjylland\n6. DNV-Gødstrup: Tilpasning af kapacitet\nAdministrationen foreslår, at sengekapaciteten for DNV-Gødstrup tilpasses med 27 senge. Den fremtidige sengekapacitet i DNV-Gødstrup vil herefter være 454 senge, hvoraf 19 er intensive senge.\nat sengekapaciteten i DNV-Gødstrup tilpasses med 27 senge.\nDen 12. januar 2015 behandlede det rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet en sag vedrørende tilpasning af sengekapaciteten i DNV-Gødstrup-projektet. Inden sagens behandling i forretningsudvalget blev administrationen imidlertid opmærksom på en beregningsfejl, hvorfor sagen blev taget af dagsordenen. Der var i den tidligere beregning indregnet 10 senge for meget i projektet. Nu fremlægges sagen på ny til godkendelse.\nI forbindelse med udarbejdelsen af byggeprogrammet og ansøgning om endeligt finansieringstilsagn blev dimensioneringen af DNV-Gødstrup beregnet. Beregningerne blev foretaget på grundlag af aktivitetstal fra 2010 og Ekspertpanelets anbefalinger for beregning af sengekapacitet.\nEfter at totalrådgiveren for etape 3 blev valgt primo 2014, udarbejdede de et dispositionsforslag for etape 3 samt genberegnede anlægsøkonomien for etapen. Genberegningen af anlægsøkonomien viste, at der er et tilpasningsbehov af projektet svarende til en anlægsøkonomi på 85 mio. kr.\nEn andel af tilpasningsbehovet er fundet ved reduktion af sengekapaciteten. Den 29. oktober 2014 godkendte regionsrådet, at projektet reduceres med 20 senge. Herefter var der 481 senge i projektet, hvoraf 19 er intensive senge. Det har tidligere været anført som 491 senge, hvilket skyldes en beregningsfejl.\nParallelt hermed blev det besluttet at kvalitetssikre beregningerne vedrørende kapacitetsbehovet ved at lade Health Consult ApS foretage en genberegning. Det er nu gjort på grundlag af 2013-aktivitetetstal samt fremskrevet til 2018 og i øvrigt behandlet på samme måde som de tidligere 2010-data, dog med få mindre justeringer.\nHealth Consult ApS' genberegning viser, at det fremtidige sengebehov i 2018 vil være 454, hvoraf 19 er intensive senge. Rapporten er vedlagt som bilag.\nNedenstående skema opsamler de forskellige sengekapacitetsberegninger nævnt i det foregående:\nAf ovenstående skema fremgår det, at der er en beregnet overkapacitet i projektet svarende til 27 ordinære senge.\nDet foreslås på den baggrund at reducere sengekapaciteten i projektet med et sengeafsnit svarende til 27 senge. Den fremtidige sengekapacitet i DNV-Gødstrup vil herefter være 454 senge, hvoraf 19 er intensive senge svarende til det beregnede antal sengebehov.\nDet ændrede kapacitetsbehov skyldes, at omlægningen fra stationær til ambulant behandling er sket i højere tempo end oprindeligt forudsat, og at den gennemsnitlige liggetid er faldet langt hurtigere end forudsat i ansøgningen om endeligt finansieringstilsagn.\nI ansøgningen blev det forudsat, at liggetiden ville falde til 3,5 dage i 2018. Den gennemsnitlige liggetid i Hospitalsenheden Vest er i 2014 på 2,9 dage.\nBeregningen af behovet på 454 senge bygger på en belægningsprocent på 85 %. En justering af denne til 90 % vil reducere behovet med ca. 20 normalsenge, hvorved behovet i stedet vil være 434 senge. En yderligere fleksibilitet i forhold til antal senge er, at der i DNV-Gødstrup fortsat vil være 41 fleksible sengestuer med fysisk plads til to senge. Hvis der er behov herfor, kan de anvendes i spidsbelastningsperioder. Der er således reelt mulighed for 495 indlagte patienter i Gødstrup på samme tid.\nDer vil nu blive set nærmere på, hvor den foreslåede reduktion i sengekapaciteten skal effektueres i projektet. Endvidere vil besparelsen ved en sådan reduktion skulle beregnes konkret. Det er tidligere vurderet, at besparelsen vil være ca. 30 mio. kr. Besparelsen reserveres til imødegåelse af eventuelle senere svigtende licitationsresultater.\nDet er vurderingen, at den øvrige behandlingskapacitet i projektet samlet set er i balance med det genberegnede kapacitetsbehov, idet det dog skal bemærkes, at Hospitalsenheden Vest for en række rum (billeddiagnostik, skopirum og specialambulatorier) har igangsat en mere detaljeret gennemgang.\nOpdatering kapaciteter Health Consult Aps\nTillægsnotat vedrørende tilpasning af sengekapaciteten i DNV\n7. DNU: Godkendelse af udbudsform og valg af bygherrerådgiver samt bevilling til indledende arbejde vedrørende Forum\nDer er udarbejdet en udbudsstrategi for byggeriet af Forum, der foreslås gennemført som en totalentreprise. Der foreslås tildelingskriterier for både byggeriet og finansieringen heraf. Det foreslås endvidere, at Niras A/S udpeges som bygherrerådgiver på projektet, og der søges en bevilling på 10,8 mio. kr. til det indledende arbejde.\nat DNU gives en bevilling på 10,8 mio. kr. (indeks 120,5) til det indledende arbejde vedrørende Forum,\nat finansieringen af Forum kommer i udbud,\nat tildelingskriteriet for finansieringen er ”det økonomisk mest fordelagtige tilbud”,\nat de tilhørende underkriterier til finansieringen godkendes,\nat bygge- og anlægsarbejdet udbydes i totalentreprise,\nat tildelingskriteriet for totalentreprisen er ”det økonomisk mest fordelagtige tilbud”,\nat Niras A/S vælges som bygherrerådgiver,\nForum er placeret i midten af DNU-byggeriet og har en central rolle og betydning i realiseringen af Det Nye Universitetshospital i Aarhus og den strategi for forskning, uddannelse og innovation, som er aftalt mellem Region Midtjylland og Aarhus Universitet. Der søges om en bevilling til det indledende arbejde vedrørende Forum, og der foreslås en udbudsform for byggeriet.\nSiden godkendelse af Helhedsplanen for DNU har det været intentionen, at en del af Forum skal finansieres af eksterne midler, mens en anden del af Forum finansieres via bevillingen fra kvalitetsfonden. Projektafdelingen har løbende arbejdet med forskellige finansieringsmodeller i samarbejde med eksterne partnere. Disse muligheder har imidlertid vist sig ikke at være gunstige for regionen, hvorfor det nu indstilles, at finansieringen kommer i udbud i stedet.\nI den aktuelle udgave af Forum, stiles der mod en ejerlejlighedskonstruktion, hvor en lejlighed opføres for kvalitetsfondsmidler, mens den resterende del opføres af en privat investor, hvorefter region og universitet efterfølgende lejer sig ind i en på forhånd aftalt periode. Regions- og universitetslejemålene vil i overvejende grad bestå af allerede eksisterende eksterne lejemål.\nProjektafdelingens research har sandsynliggjort, at finansieringsopgaven vil være attraktiv for eksempelvis Kommune Leasing og diverse pensionskasser.\nI forbindelse med udbuddet kan der vise sig flere scenarier:\nkombination af kvalitetsfondsmidler og leasing\nkombination af kvalitetsfondsmidler og pensionskasse\nkombination af kvalitetsfondsmidler, pensionskasse og leasing.\nTildelingskriterierne for finansieringen foreslås at være ”det økonomisk mest fordelagtige tilbud” med underkriterier som følger:\nØkonomi 70 %\nKvalitet 30 %.\nØkonomi er således det vigtigste kriterium ved tildelingen. Samtidig er det hensigtsmæssigt at kunne inddrage kvaliteten i form af f.eks. de administrative værktøjer, som tilbudsgiver kan stille til rådighed.\nSåfremt det ender med en leasingløsning fra Kommune Leasing, vil regionen skulle fremleje til universitetet. Dette kan udløse en deponeringsforpligtigelse med mindre, Region Midtjylland fritages for deponeringsforpligtigelse af Økonomi- og Indenrigsministeriet. Regionen afventer p.t. afgørelse fra ministeriet herom.\nNår finansieringen er afklaret, udbydes byggeriet i licitation. Der er foretaget en vurdering af hvilken entrepriseform, der er bedst egnet til at håndtere de særlige forhold, der gør sig gældende i denne byggesag, og det anbefales, at byggeriet udbydes som en ”totalentreprise”. Baggrunden for valget uddybes i vedlagte notat.\nVed totalentreprisen gennemføres der et udbud på baggrund af et detaljeret byggeprogram, og der vælges en totalentreprenør, som sammen med et team af egne rådgivere forestår såvel projektering som udførelse af byggeriet.\nVed totalentreprisen foreslås tildelingskriteriet at være det ”økonomisk mest fordelagtige tilbud” og ikke ”laveste pris”, idet andre forhold end prisen bør vægte i forbindelse med tildeling af opgaven. De tilhørende underkriterier forventes forelagt til godkendelse i regionsrådet i maj 2015.\nTotalentreprenøren afgiver sit tilbud på baggrund af et funktionsudbud, hvor Region Midtjylland oplyser funktionskrav til byggeriet i form af rumprogrammer med specifikke krav til hvert enkelt rum i forhold til størrelse og indretning. Derudover indgår der i funktionsudbuddet krav til flow og logistiske løsninger. I den forbindelse vil der ske brugerinvolvering, hvor relevante ansatte fra regionen og Aarhus Universitet vil blive inddraget til at beskrive disse krav. Der kan også stilles krav om f.eks. særlige materialevalg og facadeløsninger for at sikre arkitektonisk sammenhæng til det øvrige DNU.\nSom en del af udbudsprocessen skal der afholdes prækvalifikation. Der skal prækvalificeres minimum tre virksomheder, forudsat at der er tre virksomheder, der har kapacitet til at levere et byggeri som beskrevet.\nTil brug for denne udvælgelse skal de interesserede virksomheder indsende en række oplysninger om henholdsvis deres økonomiske/finansielle formåen og deres tekniske/faglige formåen. Med de indsendte oplysninger og dokumentation skal virksomhederne sandsynliggøre, at de er egnede til at løfte opgaven\nTil at bistå Projektafdelingen DNU med at gennemføre udbuddet af Forum-byggeriet anbefales det, at Niras A/S udpeges som bygherrerådgiver. Deres opgave vil være at varetage programmering, styring og opfølgning. Niras A/S har fra DNU-projektets start været bygherrerådgiver på DNU-projektet. Region Midtjyllands advokat har vurderet, at aftalen med Niras A/S kan omfatte byggeriet af Forum. For at imødekomme eventuelle klager, indrykkes der en såkaldt profylaksebekendtgørelse (en bekendtgørelse om at ordregiver agter at indgå kontrakt) i EU-tidende.\nØkonomi – status for afklaring\nDer stiles mod et byggeri på op til 25.000 kvadratmeter. Anlægsudgifterne til Forum er foreløbigt vurderet til ca. 486 mio. kr. (indeks 120,5). Den kommende brugerproces skal afklare de endelige kapacitets- og funktionsbehov, og den endelige ramme for projektet forventes fremlagt for regionsrådet i maj 2015.\nI Forum indgår overvejelser om indflytning af administrative regionale arealer til erstatning for nuværende lejemål. I det kvalitetsfondsfinansierede budget er der afsat 93,4 mio. kr. (indeks 120,5) til Forum. Heraf indgår der pt. 30 mio. kr. i besparelses- og prioriteringskataloget. Besparelsen kan dog blive væsentlig større. Som udgangspunkt arbejdes der med et budget i kvalitetsfondsprojektet på 93,4 mio. kr. Såfremt eventuelle besparelser i kvalitetsfondsprojektet betyder, at de påtænkte arealer i Forum ikke kan fyldes ud, vil det være muligt at flytte yderligere regionale administrative lejemål til Forum. Lejemålene vil i så fald erstatte nuværende administrative lejemål.\nDer ansøges om 10,8 mio. kr. (indeks 120,5) til forberedelse og gennemførelse af totalentrepriseudbuddet, øvrige planlægningsopgaver i projektet samt opstart af byggemodningen.\nTidsplan for byggeprocessen\nDen forventede tidsplan for byggeprocessen i forbindelse med opførelse af Forum fremgår af nedenstående tabel. Tidsplanen kan konkretiseres yderligere, når totalentreprenøren er valgt, herunder tidsplan for idriftsætning.\nDet forventes p.t., at Forum opføres i to etaper. Den primære årsag er, at det skal sikres, at lokalerne til den psykiatriske grundforskning er færdige den 1. januar 2019, hvor Aarhus Universitetshospital, Risskov skal rømmes. Disse lokaler etableres i den første etape.\nNedenstående tidsplan gælder for første etape. Anden etape forventes afleveret et halvt år senere.\nTabel 2 viser, at der gives en bevilling til Forum, og at rådighedsbeløbet finansieres af puljen til DNU. Tallene i tabellen angives i årets aktuelle indeks. I vedlagte bilag fremgår det, at bevillingen til Forum på 12 mio. kr. svarer til indstillingen, når man tager hensyn til forskellen i indeks.\nMed bevillingsændringen på nærværende dagsorden udgør puljen til DNU herefter følgende i årene 2014-2018:\nAnne V. Kristensen var inhabil og deltog ikke i sagens behandling.\nGennemførelse af udbud for opførelse af Forum\n8. Organisering af fedmekirurgi i Region Midtjylland\nI Region Midtjylland foretages der i dag fedmeoperationer på henholdsvis Aarhus Universitetshospital og Regionshospitalet Viborg. Grundet et fald i antallet af fedmeoperationer i regionen, er det ikke længere muligt at varetage funktionen to steder. Det foreslås derfor at samle funktionen på Regionshospitalet Viborg.\nat det godkendes, at fedmekirurgi i Region Midtjylland samles på Regionshospitalet Viborg, og\nat Sundhedsstyrelsen ansøges om, at den højtspecialiserede funktion vedrørende fedmekirurgi flyttes fra Aarhus Universitetshospital til Regionshospitalet Viborg.\nAntallet af fedmeoperationer i Region Midtjylland er faldet, og derfor foreslås det at samle al fedmekirurgi på både regionsfunktionsniveau og højt specialiseret niveau på Regionshospitalet Viborg.\nI Region Midtjylland foretages der fedmeoperationer på Aarhus Universitetshospital og Regionshospitalet Viborg. Sundhedsstyrelsen har i forbindelse med afgivelse af statusrapporteringer for 2013 oplyst, at det påtænkes at fratage Regionshospitalet Viborg varetagelse af fedmekirurgi på grund af et for lavt årligt antal operationer på regionsfunktionsniveau.\nAntallet af fedmeoperationer på regionsfunktionsniveau i Region Midtjylland ser ud som følgende:\nTabel 1: Fedmeoperationer\nPrivathospitalerne og andre regioner\nDet bemærkes, at registrering for 2014 ikke er afsluttet.\nSundhedsstyrelsen anbefaler, at der årligt foretages minimum 100 operationer pr. afdeling og 35 operationer pr. operatør på regionsfunktionsniveau. Der er således ikke et tilstrækkeligt antal fedmeoperationer i regionen på regionsfunktionsniveau til at kunne varetage funktionen to steder, hvis man skal leve op til anbefalingerne fra Sundhedsstyrelsen.\nFor at kunne leve op til anbefalingerne fra Sundhedsstyrelsen foreslås det at samle al fedmekirurgi i Region Midtjylland på Regionshospitalet Viborg.\nBaggrunden for at foreslå en samling i Viborg er at udnytte en mulighed for at flytte en specialiseret funktion fra Aarhus Universitetshospital til et regionshospital og derved imødegå tendensen til, at Sundhedsstyrelsens specialeplanlægning ofte fører til flytninger den anden vej. En samling på Regionshospitalet Viborg bidrager således til at opretholde robuste akuthospitaler uden for Aarhus.\nFedmekirurgi foregår både på regionsfunktionsniveau og højtspecialiseret niveau. Højtspecialiseret fedmekirurgi foregår i dag på Aarhus Universitetshospital, men det foreslås at samle al fedmekirurgi inklusive det højtspecialiseret på Regionshospitalet Viborg, da den højtspecialiserede funktion skal ligge sammen med behandling på regionsfunktionsniveau.\nHospitalsledelsen ved Aarhus Universitetshospital havde gerne bibeholdt den højtspecialiserede funktion, der varetages af et stærkt fagligt miljø bygget op over lang tid. Hospitalsledelsen anerkender dog muligheden af, at funktionen varetages på Regionshospitalet Viborg, hvor der tilsvarende er opbygget et miljø inklusive forskning i forhold til fedmekirurgi på regionsfunktionsniveau. Flytningen af funktionen kræver et fremtidigt tæt samarbejde mellem de to hospitaler, idet der i nogle patienters forløb vil være behov for undersøgelser eller behandlinger, der kun varetages på Aarhus Universitetshospital. Enkelte patienter på Aarhus Universitetshospital vil også kunne få behov for fedmekirurgisk ekspertise, der i givet fald vil blive leveret fra Regionshospitalet Viborg.\nEn flytning af den højtspecialiserede funktion kræver en godkendelse fra Sundhedsstyrelsen, og efter regionsrådets behandling af sagen, vil der blive sendt en ansøgning til Sundhedsstyrelsen om den fremtidige placering af fedmekirurgien i Region Midtjylland.\nFedmekirurgiens placering - henvendelse fra læger på AUH\n9. Plan for urologi i Region Midtjylland\nDer er udarbejdet en samlet plan for, hvordan kapaciteten forøges på de urologiske afdelinger i Region Midtjylland. Dette sker som en konsekvens af, at hospitalerne inden for det urologiske speciale har væsentlige udfordringer med at følge med efterspørgslen efter udredning og behandling. Tildelingen af varige midler til det urologiske område i forbindelse med aftale om budget 2015 udgør en væsentlig faktor i forhold til at sikre, at der skabes balance mellem efterspørgsel efter urologiske ydelser og udbuddet på regionens hospitaler. Herudover arbejdes der på yderligere at styrke og tilpasse den urologiske kapacitet via en decentralisering af budgetansvaret for udgifterne til privathospitaler inden for specialet.\nat den langsigtede plan for kapacitetssikring af det urologiske speciale - herunder decentralisering af budgetansvar for udgifter til privathospitaler - godkendes,\nat det herunder godkendes, at engangsomkostninger i forbindelse med ventelisteafvikling på i alt 6,4 mio. kr. i 2015 overføres til henholdsvis Aarhus Universitetshospital (2,7 mio. kr.) og til behandling på privathospitaler (3,7 mio. kr.) og finansieres af reserven til uforudsete udgifter, og\nat det godkendes, at der laves en udvidet aftale med privathospitaler inden for det urologiske område.\nDet urologiske område i Region Midtjylland har været - og er til dels stadig - udfordret af en markant større efterspørgsel, end der har været kapacitet til på hospitalerne. En følgevirkning af disse kapacitetsudfordringer har blandt andet været, at regionen har vanskeligheder med at overholde udredningsretten og behandlingsfristerne inden for specialet. Patienter med godartede urologiske sygdomme på Aarhus Universitetshospital har oplevet særligt lange ventetider, hvilket har gjort, at disse patienter fra den 1. juli 2014 blev henvist til Hospitalsenheden Vest og Hospitalsenhed Midt. Denne flytning af patienter fra den østlige til den midtvestlige del af regionen var nødvendig, men der var ikke tale om en optimal og langtidsholdbar løsning, og regionsrådet besluttede den 25. juni 2014, at der skulle udarbejdes en handlingsplan for kapacitetsøgning på området.\nPlan for udvidelse af kapacitet inden for det urologiske speciale\nNedenfor beskrives de initiativer, der henholdsvis er iværksat og planlægges opstartet med henblik på at sikre en robust kapacitet inden for urologiske speciale i Region Midtjylland.\nSom det første led i at sikre en tilstrækkelig kapacitet har der i 2014 pågået et arbejde vedrørende optimering inden for det urologiske speciale i Region Midtjylland. En arbejdsgruppe har foretaget en tværgående gennemgang af blandt andet udredningsforløb, behandlingsforløb og kontrolregimer i afdelingerne med det formål at effektivisere afdelingernes drift og frigive kapacitet. Der er i den sammenhæng udvekslet erfaringer om organisering og arbejdsgange, hvorefter de bedste og mest effektive modeller og standarder er spredt ud til de øvrige afdelinger. Optimeringsarbejdet har bidraget til at øge afdelingernes kapacitet, men det måtte samtidig konkluderes, at det ikke vil være muligt at løse kapacitetsproblemerne inden for specialet alene ved at rationalisere driften.\nVarige midler til urologien i Budget 2015\nSom opfølgning på ovenstående blev urologien i forbindelse med aftale om Budget 2015 tildelt varige midler til at udvide kapaciteten. I budgetforliget er således afsat 6,0 mio. kr. i 2015 og 5,6 mio. kr. i 2016 og frem. Midlerne anvendes til at styrke afdelingernes udrednings- og behandlingskapacitet.\nPå baggrund af budgettilførslen til urologien, er det aftalt, at hvert hospital fra den 1. januar 2015 som udgangspunkt dækker eget optageområde. Dette betyder blandt andet, at patienter med godartede urologiske sygdomme fra den østlige del af regionen fra denne dato ikke længere henvises til Hospitalsenheden Vest eller Hospitalsenhed Midt.\nI den midtvestlige del af regionen vurderes det, at det med de tildelte budgetmidler i Budget 2015 vil være muligt at sikre balance på de urologiske afdelinger på Regionshospitalet Viborg og Regionshospitalet Holstebro. Der er dog fortsat en udfordring for urologien i den østlige del af Region Midtjylland, der er organiseret under Aarhus Universitetshospital og inkluderer den urologiske aktivitet på matriklerne Regionshospitalet Horsens og Regionshospitalet Randers. Det er for nuværende ikke muligt for Aarhus Universitetshospital at løfte opgaven med at dække eget optageområde, og der er fortsat behov for initiativer til yderligere at forøge kapaciteten til at løfte denne opgave.\nDecentralisering af budgetansvar for udgifter til privathospitaler\nSom et tredje ben i planen arbejdes derfor med at decentralisere budgetansvaret for udgifter til privathospitaler ud til de urologiske afdelinger. Grundmodellen for denne decentralisering er, at hospitalerne tilføres finansiering ud fra den aktivitet, der har været på privathospitaler i 2014, og herefter tildeles hospitalerne ansvaret for de fremadrettede udgifter til privathospitaler på området. Det overordnede formål er dels at give hospitalerne mulighed for at øge deres urologiske kapacitet og dels at reducere de samlede udgifter inden for specialet.\nFor de urologiske afdelinger i Hospitalsenheden Vest og Hospitalsenhed Midt forventes det, at en implementering af det decentraliserede budgetansvar kan opstarte i løbet af 2015.\nPå baggrund af de særlige udfordringer i den østlige del af regionen, har der i arbejdet med at decentralisere budgetansvaret inden for urologien været et særligt fokus på at udbygge kapaciteten på Aarhus Universitetshospital samt regionshospitalerne i Randers og Horsens. Ud fra både et patienthensyn og i forhold til Aarhus Universitetshospitals faglige profil og uddannelsesforpligtelse er det således vigtigt, at hospitalets urologiske afdeling fremadrettet er i balance og både kan varetage patienter på hovedfunktionsniveau og specialfunktionsniveau. Vedlagte notat beskriver en plan for at skabe kapacitetsbalance i den østlige del.\nDer arbejdes i modellen for decentralisering af budgetansvar ud fra, at hospitalerne modtager finansiering svarende til 50 % af DRG-værdien for aktiviteten på privathospitaler i 2014. Da Region Midtjylland for nuværende honorerer privathospitalerne svarende til ca. 70 % af DRG-værdien for aktiviteten, vil der komme en afledt besparelse. De økonomiske konsekvenser knyttet hertil præsenteres for regionsrådet i forbindelse med et Regionsoverblik.\nUdgifter i forbindelse med etablering af balance i den østlige del af Region Midtjylland\nForud for at Aarhus Universitetshospital kan fokusere på at opbygge en kapacitet, der muliggør hjemtrækning af aktivitet fra privathospitaler og decentralisering af budgetansvar, er det nødvendigt, at der tages hånd om den urologiske afdelings eksisterende venteliste og kapacitetsmæssige ubalance. Primo 2015 påbegyndes ventelisteafvikling. Dette sikres dels ved en midlertidig udvidelse af afdelingens egen kapacitet, dels ved en aftale med Rigshospitalet om at varetage nogle prostatapatienter og slutteligt ved et udvidet samarbejde med privathospitaler.\nDet fremgår af bilag 1, at engangsomkostninger knyttet til denne midlertidige aktivitetsudvidelse beløber sig til i alt 6,4 mio. kr. i 2015. Udgiften foreslås finansieret af reserven til uforudsete udgifter og overføres til henholdsvis Aarhus Universitetshospital (2,7 mio. kr.) og til behandling på privathospitaler (3,7 mio. kr.) på grund af et forøget forbrug på denne (Se tabel 1).\nVentelisten er opstået på grund af en ubalance mellem den urologiske kapacitet på Aarhus Universitetshospital og den opgave, der skal løses. Før påbegyndelse af hjemtrækning af yderligere aktivitet fra privathospitaler, er det jf. bilag 1 nødvendigt at skabe balance i afdelingen. Aarhus Universitetshospital vurderer, at der er behov at udvide kapaciteten for samlet 6,1 mio. kr., der er en varig udgift. De ca. 2 mio. kr. har hospitalet fået tilført i forbindelse med Budget 2015. Det er aftalt, at Aarhus Universitetshospital finansierer de resterende 4,1 mio. kr.\nUdvidelse af aftaler med privathospitaler\nSom en del af ventelisteafviklingen arbejder administrationen på at indgå et udvidet samarbejde med et privathospital. Samarbejdet forventes dels at skulle indeholde almindelige urologiske ydelser, som allerede i dag foregår på privathospital. Dels andre ambulante urologiske ydelser, der ikke i dag er aftale med privathospitaler om, men som Aarhus Universitetshospital vurderer er egnede til at blive foretaget i privat regi.\nSamtidig er det intentionen med aftalen at afprøve samarbejde med privathospitaler på nye områder. Det forventes således at indgå, at en del af hoveduddannelsesforløbet til speciallæge i urologi kan foregå på privathospital. Dette giver mulighed for, at der i uddannelsesforløbet kan være et forløb med fokus på benign urologisk kirurgi. Dette vil være en fordel for regionen, idet godartet (benign) urologi særligt på Aarhus Universitetshospital er nedprioriteret for at sikre kapacitet til kræft, og der dermed mangler godartet (benign) urologi i uddannelsesforløbene på Aarhus Universitetshospital.\nYderligere forventes der i aftalen at blive åbnet for, at privathospitaler kan deltage i regionale forskningsprojekter og for gensidig offentlig-privat vidensdeling og inspiration om for eksempel arbejdstilrettelæggelse og patientkontakt.\nProcesplan for AUH\n10. Forslag om studietur for det rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet\nDet rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet ønsker at tage på studietur til MAYO-clinic i Minnesota i uge 19, 2015.\nFormålet med turen er at samle viden og inspiration vedrørende organisering af arbejde med de akutte patientforløb, fokus på patientinddragelse og erfaringer med partikelkanon.\nDet rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet ansøger om at tage på studietur til MAYO-clinic i Minnesota i perioden 4.-9. maj 2015.\nDet rådgivende udvalg vedrørende hospitalsområdet har til formål at bidrage til at styrke og udvikle regionens strategi og samlede indsats for udvikling af hospitalsområdet. Dette skal blandt andet ske ved at undersøge og afdække problemstillinger og udfordringer inden for området.\nFormålet med turen er at indsamle viden og inspiration med henblik på, hvordan man kan drage nytte af de erfaringer, man på MAYO-clinic har gjort sig inden for udvikling af akutområdet, patientinddragelse, det præhospitale arbejde m.v. Derudover vil udvalget gerne se en fungerende partikelkanon og høre om de bygningsmæssige og organisatoriske konsekvenser i forbindelse med anskaffelse og drift.\nUSA er på flere måder sammenlignelig med Danmark i forhold befolkningens sammensætning og har samtidig i flere år anvendt en model for det akutte beredskab, der på mange måder ligner den, der er godt på vej til at blive implementeret i Region Midtjylland. Det gælder for eksempel den enstrengede indgang og samarbejdet i akutmodtagelsen mellem forskellige lægefaglige specialer m.v.\nDerudover har de på MAYO-clinic en partikelkanon svarende til den, der om nogle år vil stå færdig på Det Ny Universitetshospital i Skejby. Endelig er MAYO-clinic kendt for at have en meget stærk og gennemgående kultur med fokus på patientinddragelse og patientoplevelse, som vil kunne inspirere til udvalgets arbejde med at implementere sundhedsplanen med fokus på patientens præmisser.\nBudgetoverslaget er udarbejdet for otte af udvalgets medlemmer, da et medlem på forhånd har meldt afbud.\nForeløbigt forslag til program for studietur\n11. Justering af aftale om udvidet samarbejde med almen praksis på akutområdet\nDen 4. september 2012 trådte aftale med almen praksis om udvidet samarbejde på akutområdet (akutaftalen) i kraft. Som en del af aftalegrundlaget skal der gennemføres en evaluering af akutaftalen. Forskningsenheden for Almen Praksis, Aarhus Universitet har gennemført en evaluering af akutaftalen på en række forskellige områder. Evalueringen viser, at implementeringen af akutaftalen er gennemført, så den nye ordning relativt hurtigt blev funktionsdygtig med opbakning fra de involverede parter. Evalueringen viser også, at der er områder, hvor der er behov for justering og tilpasning af aftalen.\nat administrationen indleder drøftelser med PLO-Midtjylland om justering og tilpasning af akutaftalen, og\nat regionsrådet får forelagt forhandlingsresultaterne før sommerferien 2015.\nDen 4. september 2012 trådte aftale med almen praksis om udvidet samarbejde på akutområdet (akutaftalen) i kraft.\nDer er etableret en enstrenget visitation for patienter med akut behov for lægehjælp (undtaget 1-1-2 opkald) med de praktiserende læger og lægevagten som visitator for de akutte henvendelser. Aftalen fastlægger, at behandlingen af mindre skader flyttes fra skadestuerne til de praktiserende læger og lægevagten.\nLægevagten er blevet fysisk integreret i akutafdelingerne, hvor samarbejdet mellem lægevagten og akutafdelingen skal bidrage til, at patienterne oplever den akutte behandling af enten akut sygdom eller akut tilskadekomst mere integreret, uanset om den foregår i lægevagten eller i skadestuen i akutafdelingen. Samarbejdet strækker sig også personalemæssigt ved, at sygeplejersker fra akutafdelingerne assisterer og hjælper i lægevagten.\nPå akutklinikkerne udgør vagtlægerne den lægefaglige back-up og er lægefaglig ansvarlig i vagttid. De bemandede og udstyrede akutklinikker forbedrer vagtlægernes mulighed for at gennemføre diagnostik og behandling af patienterne set i forhold til hjemmebesøg foretaget af lægevagten.\nForskningsenheden for Almen Praksis, Aarhus Universitet har gennemført en evaluering af akutaftalen, som har resulteret i seks delrapporter og en sammenfatning. Resultaterne i delrapporterne er fremlagt for regionsrådet på temamødet den 15. december 2014.\nSamlet vurderes det, at implementeringen af akutaftalen er gennemført, så den nye ordning relativt hurtigt er blevet funktionsdygtig og med en fin opbakning og deltagelse fra både almen praksis, lægevagten og skadestuer/akutafdelinger/akutklinikker. Endvidere har akutaftalen udover den enstrengede visitation medført kvalitetsløft og øget patientsikkerhed, blandt andet i forbindelse med øget overvågning på flere af de fælles akutmodtagelser samt flere muligheder for diagnostik i vagttiden.\nReduktionen i antallet af skadestuebesøg skal ifølge regionsrådets vedtagelse af akutordningen finansiere de skønnede nettomerudgifter på hospitalerne til assisterende sygeplejerske mv. på ca. 4 mio. kr. og til praksisområdet på ca. 8 mio. kr.\nAktivitetsfaldet på hospitalernes skadestuer er opgjort til ca. 11,0 mio. kr. (svarende til 50 % af DRG-værdien), mens udgifterne til assisterende sygeplejersker foreløbigt er opgjort til ca. 10,7 mio. kr. af hospitalsenhederne.\nAktivitetsfaldet på skadestuerne har medført meraktivitet hos almen praksis i både dagtid og i lægevagten. I evalueringen fra Forskningsenheden skønnes det, at den skadesrelaterede meraktivitet i dagtid udgør 1,4 % af konsultationer og 0,6 % af telefonkonsultationer. Administrationen har i vagttid opgjort merudgiften ved indførelsen af akutaftalen til 7,78 mio. kr.\nMed det aktivitetsfald, der er konstateret på hospitalerne, samt udgifterne til assisterende sygeplejersker, har finansieringen af akutordningen i de første år som udgangspunkt ikke balanceret. Imidlertid har det indtil nu ikke haft nogen realøkonomisk effekt, idet hverken budgettet for praksissektoren eller det nationale økonomiloft for almen praksis har været overskredet i budgetårene 2013-2014.\nAdministrationens vurdering af akutaftalen\nDet er administrationens vurdering, at evalueringen peger på forhold, hvor der er behov for justering og tilpasning af akutaftalen. Denne justering og tilpasning bør forberedes i dialog med PLO-Midtjylland.\nDer har været afholdt et indledende møde med PLO-Midtjylland, hvor administrationen har drøftet muligheder for udbygning af samarbejdet i medfør af akutaftalen. Administrationen ønsker fortsat dialog med PLO-Midtjylland om justeringer af aftalen.\nAdministrationen vurderer, at der gennem en tæt dialog med PLO-Midtjylland er gode muligheder for at skabe mere balance i finansieringen af akutordningen samlet set. Drøftelserne med PLO-Midtjylland vil blandt andet tage afsæt i nedenstående emner.\nSygeplejerske assistance i lægevagten\nForskningsenhedens evaluering indikerer, at der er gode muligheder for at opnå en mere effektiv anvendelse af ressourcerne ved at øge samarbejdet mellem sygeplejerskerne og lægevagten, f.eks. ved at lade sygeplejerskerne tage flere selvstændige behandleropgaver. Såvel Forskningsenhedens undersøgelse som tilkendegivelser fra hospitalerne indikerer, at en usystematisk og forskellig registreringspraksis i visse tilfælde kan være årsagen til, at sygeplejerskernes selvstændige behandleropgaver er undervurderet.\nVed at undersøge muligheden for om sygeplejerskerne kan foretage flere selvstændige behandleropgaver vil aktivitets- og økonomifordelingen mellem hospitalerne og lægevagten muligvis kunne ændres.\nEvalueringen viser, at der foretages en forholdsmæssig stor viderehenvisning fra lægevagts konsultation til skadestuen (28 % af alle skadekonsultationer i lægevagten), samtidig svarer lægerne, at 20 % af telefonkonsultationerne og 13 % af konsultationerne omhandler skader, hvor henvendelsen burde have været rettet til egen læge.\nØget fokus fra visitationslægerne på patienternes behov for viderehenvisning til røntgen samt fokus på, hvorvidt henvendelsen kan vente og bør rettes til patientens egen læge efterfølgende, vil muligvis ændre aktiviteten i lægevagtskonsultationen. Alternativt kunne der også indgås en aftale, som sikrer lægevagten direkte henvisning til røntgen i vagttid, hvorved der er fokus på patientens forløb i sundhedsvæsenet.\nServicemål er en del af lægevagtsaftalen og ikke akutaftalen, men er ofte direkte relateret til akutaftalen med dens større pres på bemanding og ressourcer i vagttid. Administrationen anser den faldende tendens i overholdelsen af servicemålene, der har været konstateret i perioden som en udfordring i forhold til akutaftalens og lægevagtsaftalens effektivitet.\nOpgørelser over vagterne og udviklingen i vagterne i akutaftalen viser, at der er sket en udvidelse af antallet af vagter, især visitationsvagter. Samtidig ses imidlertid en øget gennemsnitlig indtjening og dermed en forbedret produktivitet for lægeside (særlig i konsultationsvagterne).\nMeraktivitet i almen praksis\nSom førnævnt fremgår det af evalueringsrapporten, at der har været meraktivitet i almen praksis. Tal for skadesrelaterede tillægsydelser tyder dog på, at meraktiviteten i dagtid er begrænset og i nogen udstrækning kan være lidt tilfældig i forhold til akutaftalens ændringer. Der ses fald i nogle østlige dele af regionen og samtidigt stigninger i den vestlige del af regionen. Med udgangspunkt i de aftaler, der var forud for indgåelsen af akutaftalen, ville formodningen være den modsatte tendens.\nAdministrationen ønsker at undersøge, om der er mulighed for at flytte aktivitet fra vagttid til dagtid. Herunder ønsker administrationen at undersøge aktiviteten på skadestuerne fordelt på døgnet, idet dette kan være en indikator for, om der er områder af regionen, hvor akutaftalen kan implementeres bedre end den er i dag.\nTilgængelighed i dagtid\nEvalueringen af akutaftalen indeholder undersøgelser af den telefoniske tilgængelighed i praksis. Det er administrationens opfattelse, at øget fysisk tilgængelighed i dagtid, øget viden hos borgerne om fysisk tilgængelighed er en effektiv måde at sikre dels en mindre aktivitet i lægevagten og dels en mere effektiv akutaftale.\nBedre udbredelse af akutlinjer i almen praksis og en oplysningskampagne til borgerne om brug af lægevagten kan muligvis bidrage til, at flere borgere retter henvendelse til egen læge frem for lægevagten senere på dagen. Det bør undersøges, hvorledes udbredelsen af akutlinjerne har udviklet sig, ligesom den fysiske tilgængelighed hos den praktiserende læge mellem kl. 14.00-16.00 bør klarlægges.\nAdministrationen vil igangsætte forhandlinger med PLO-Midtjylland om justeringer og tilpasning af akutaftalen. Administrationens drøftelser med PLO-Midtjylland vil forhåbentligt medføre konkrete tiltag og justeringer af aftalen, som kan udgøre grundlaget for regionsrådets beslutning omkring budgetomlægninger som følge af akutaftalens implementering.\nDe konkrete forhandlingsresultater vil blive forelagt for regionsrådet før sommerferien 2015.\n12. Benyttelsesaftale for 2015-2017 mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland\nRegion Nordjylland og Region Midtjylland har udarbejdet et forslag til en benyttelsesaftale mellem de to regioner for årene 2015-2017. Formålet med benyttelsesaftalen er at fremme samarbejde og udvikling på det somatiske område på tværs af de to regioner.\nat benyttelsesaftalen mellem Region Nordjylland og Region Midtjylland godkendes.\nRegion Nordjylland og Region Midtjylland har i samarbejde udarbejdet vedlagte benyttelsesaftale for årene 2015-2017. Det er væsentligt, at regionerne samarbejder om at sikre, at patienterne gives den bedst mulige service og behandling på tværs af regionsgrænserne.\nBenyttelsesaftalen handler om patientbehandling på det somatiske område. Aftalen skitserer mere generelt rammerne for samarbejdet mellem de to regioner, herunder for undersøgelse, udredning og behandling af patienter fra Region Nordjylland og Region Midtjylland på hospitalerne i de to regioner.\nFormålet med benyttelsesaftalen er at fremme samarbejde og udvikling på sundhedsområdet på tværs af de to regioner. Aftalen, som bygger på indholdet af tidligere benyttelsesaftaler, indeholder hensigtserklæringer om koordineret udvikling af sundhedsområdet på tværs af regionerne. Dette skal medvirke til at sikre en god planlægning og administration indenfor sundhedsområdet.\nBenyttelsesaftalen angiver retningslinjer for afregning af behandling på tværs af regionerne.\nI forslaget indgår, at opfølgning på benyttelsesaftalen, herunder drøftelse af eventuelle ændringsforslag, drøftes i forbindelse med de løbende direktørmøder mellem de to regioner.\nBenyttelsesaftale 2015 inkl. bilag\n13. Honorering af operation for grå stær hos praktiserende øjenlæger\nI henhold til eksisterende aftaler om operation for grå stær hos praktiserende øjenlæger, honoreres operationerne med den samme pris, som er gældende for operationen på privathospitaler med aftale om Udvidet frit sygehusvalg.\nHonoraret kan dog tidligst ændres pr. 1. juni 2015, selvom prisen under Udvidet frit sygehusvalg ændres inden.\nPrisen under Udvidet frit sygehusvalg er siden indgåelse af aftalen med de praktiserende øjenlæger nedsat, således at den nu er lavere end den honorering, de praktiserende øjenlæger får i Region Midtjylland. Prisen under Udvidet frit sygehusvalg genforhandles mellem Danske Regioner og Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker i foråret 2015 med forventet ikrafttrædelse august 2015.\nRegionsrådet skal tage stilling til, om honoreringen for grå stær hos de praktiserende øjenlæger skal nedsættes til samme pris som under Udvidet frit sygehusvalg, eller nuværende honorering skal bibeholdes, indtil den nye aftale er færdigforhandlet.\nat den nuværende honorering på 4.829 kr. for operation for grå stær med de praktiserende speciallæger fastholdes, og\nat sagen tages op, når der er forhandlet nye aftaler om Udvidet frit sygehusvalg, forventeligt med virkning fra august 2015.\nDer er 13 praktiserende øjenlæger, som har indgået aftale med regionen om at operere patienter med grå stær.\nI den nuværende aftale om grå stær fremgår det, at operationen honoreres med den til enhver tid gældende takst, som er aftalt i henhold til Udvidet frit Sygehusvalg. Dog kan den aktuelle pris på 4.829 kr. tidligst ændres pr. 1. juni 2015. Beløbet er inklusive linsen, øvrige materialer, medicin og lignende. Beløbet på 4.829 kr. var den aktuelle takst under Udvidet frit sygehusvalg på det tidspunkt, hvor aftalerne blev indgået.\nAdministrationen anbefaler, at honoreringen fastholdes, indtil der er forhandlet nye aftaler om Udvidet frit sygehusvalg, og regionsrådet på baggrund af resultatet af disse forhandlinger har behandlet sagen igen.\n1) En øjenlæge har en anden aftale end de resterende. Denne aftale er indgået i Viborg Amt og udløber til august 2015.\nBaggrunden for den nuværende honorering er, at regionsrådet i september 2010 besluttede at opsige eksisterende aftaler om grå stær operationer, fordi den daværende honorering var højere end de tilsvarende priser under Udvidet frit sygehusvalg. Regionsrådet besluttede i samme forbindelse, at øjenlægerne skulle tilbydes nye aftaler på samme økonomiske vilkår, som var gældende under Udvidet frit sygehusvalg.\nSiden indgåelse af de nye aftaler, er taksten under Udvidet frit sygehusvalg faldet yderligere, således at den for øjeblikket er lavere end Region Midtjyllands aftalepris på 4.829 kr. Taksterne fremgår af nedenstående tabel.\n2) Nogle praktiserende speciallæger, der har et ydernummer i henhold til overenskomsten mellem Regionernes Lønnings- og Takstnævn og Foreningen af Speciallæger, har ved siden af deres speciallægepraksis en ren privat forretning, hvor de har mulighed for at behandle patienter under Udvidet frit sygehusvalg (hvis de indgår en aftale med Danske Regioner), forsikringspatienter og egenbetalere.\nForskellen i taksten mellem privathospitaler der også har et ydernummer, og dem der ikke har skyldes, at en del af ydernummerindehavernes driftsomkostninger i forvejen er dækket af de honorarer, de modtager for de ydelser, de foretager i henhold til overenskomsten mellem Regionernes Lønnings- og Takstnævn og Foreningen af Speciallæger.\nAftalerne med privathospitalerne genforhandles i foråret 2015, og i den forbindelse vil honoreringen sandsynligvist blive korrigeret.\nRegionsrådet skal tage stilling til, om honoreringen for grå stær operationen i henhold til Region Midtjyllands aftale med øjenlægerne skal sættes ned til Udvidet frit sygehusvalg-niveauet, eller den eksisterende pris skal fastholdes, i første omgang indtil der er aftalt nye takster under Udvidet frit sygehusvalg.\nPrivathospitalerne, som i denne forbindelse stort set alle har et ydernummer, har i meget stor grad opsagt aftalerne under Udvidet frit sygehusvalg, da de finder honoreringen for lav.\nDer er kun et privathospital vest for Storebælt (i Aalborg), der har indgået aftalen om Udvidet frit sygehusvalg for grå stær.\nHvis regionen beslutter at sætte prisen ned pr. 1. juli 2015, er der meget stor sandsynlighed for, at øjenlægerne opsiger de regionale aftaler, hvilket vil medføre store kapacitetsproblemer på øjenafdelingerne. De skal i givet fald overtage de ca. 7.000–7.500 årlige operationer.\nDerudover vil en opsigelse af aftalerne medføre, at mange patienter får betydelig længere transport i forbindelse med operationerne.\nVentetiden hos de praktiserende øjenlæger varierer meget, fra få uger og op til 40 uger, (de indberetter alene ventetiden til 1. konsultation for ikke-akutte patienter). Når patienten er blevet set af øjenlægen, og det er besluttet, at der skal foretages en grå stær operation, er ventetiden kort.\nVentetiden for grå stær operation på hospitalerne ses af nedenstående skema. Langt de fleste patienter har været hos en praktiserende øjenlæge først, da det sædvanligvist er øjenlæger, der ikke selv opererer for grå stær, som henviser til hospitalerne. Derfor skal ventetiden i praksissektoren lægges oven i ventetiden på hospitalerne.\n14. Forslag til regionens høringssvar til udkast til Praksisplan for fysioterapi (sag til forretningsudvalget)\nRegion Midtjylland og kommunernes fællessekretariat for det fysioterapeutiske praksisområde har udarbejdet et forslag til praksisplan for fysioterapi i regionen.\nSamarbejdsudvalget for Fysioterapi har drøftet udkast til praksisplan for fysioterapi, og forslaget er sendt i høring til relevante parter, herunder de 19 kommuner i regionen.\nRegionen har ligesom kommunerne mulighed for at give et høringssvar til praksisplanen.\nat regionens høringssvar godkendes.\nIfølge overenskomsten for fysioterapi skal regionen og kommunerne udarbejde en fælles praksisplan for fysioterapi i regionen.\nForslaget til praksisplan indeholder visioner for fysioterapien i praksissektoren samt beskrivelse af kapacitet, kvalitet og samarbejdet mellem praktiserende fysioterapeuter og det øvrige sundhedsvæsen. Praksisplanen indeholder en række anbefalinger, der skal arbejdes med i denne planperiode. Mange anbefalinger angår fortsat udvikling af den høje kvalitet, som fysioterapipraksis i regionen er kendt for. Implementering af faglige retningslinjer, indsamling af patienternes oplevelse af fysioterapibehandlingen, etablering af udviklingspraksis, styrkelse af forskning på det fysioterapeutiske område kan nævnes som eksempler på forestående initiativer. Derudover angår mange anbefalinger det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde mellem fysioterapien, almen praksis, hospitaler og kommuner. Et samarbejde som er essentielt i opnåelsen af sammenhængende behandlingsforløb på patientens præmisser.\nForslaget til praksisplan er udarbejdet af en administrativ skrivegruppe med repræsentanter fra administrationen, praktiserende fysioterapeuter samt KOSU-sekretariatet (de midtjyske kommuners fælles sekretariat på sundhedsområdet).\nDet forventes, at det endelige forslag til praksisplan kan sendes til godkendelse i byråd og regionsråd efter Samarbejdsudvalget for fysioterapi har behandlet det.\nDer er vedlagt et høringssvar, der støtter praksisplanen og tilkendegiver, at regionen er indstillet på i samarbejde med kommunerne at holde fokus på, at udgifterne på området holdes i ro.\nForslag til regionens høringssvar til udkast til praksisplan for fysioterapi\n15. Orientering om Task Force for nære sundhedstilbud og sundhedsinnovation - årsrapport for 2014\nRegion Midtjylland har i fællesskab med kommuner og faglige organisationer nedsat Task Force for Nære Sundhedstilbud og Sundhedsinnovation med det formål at finde nye og radikalt anderledes løsninger på de udfordringer, som både regioner og kommuner står overfor på sundhedsområdet. Der er udarbejdet en årsrapport for arbejdet i 2014 i regi af Task Forcen. Rapporten er vedlagt til orientering.\nI fællesskab med kommuner, praksisområdet og faglige organisationer har Region Midtjylland nedsat ”Task Force for Nære Sundhedstilbud og Sundhedsinnovation” med det formål at finde nye og radikalt anderledes løsninger på de udfordringer, som både regioner og kommuner står overfor på sundhedsområdet. Via innovation skal Task Force udvikle og styrke det nære sundhedsvæsen. Task force bygger på en fælles erkendelse af, at vi er nødt til at handle og tænke radikalt anderledes, og at det ikke er tilstrækkeligt, at vi gør det hver for sig. Nye løsninger skal opfindes på tværs.\nDer vedlægges en årsrapport for 2014 til orientering. Årsrapporten præsenterer kort de initiativer, Task Force har arbejdet med i 2014 herunder projekter, som skal afprøves i større målestok. Eksempelvis et fælles telemedicinsk servicecenter. Endvidere beskrives kort den læring og de erfaringer, som Task Force har gjort sig med arbejdet med innovation på tværs af sektorer. For en nærmere beskrivelse af denne læring vedlægges en artikel 'Virker Innovationspuljer' fra tidsskriftet 'Økonomistyring og Informatik'.\nVirker innovationspuljer - artikel\n16. Orientering om landsdækkende måling af somatiske hospitalers produktivitet 2013\nSundhedsministeriet offentliggjorde den 16. januar 2015 den landsdækkende måling af somatiske hospitalers produktivitet 2013. Undersøgelsen viser blandt andet, at der er en produktivitetsstigning på 3,1 % i Region Midtjylland fra 2012 til 2013.\nMinisteriet for Sundhed og Forebyggelse har offentliggjort resultaterne af den årlige undersøgelse af hospitalernes produktivitet i 2013. Det er tiende år i træk, at der udarbejdes tal herom.\nUndersøgelsen har til formål at skabe fokus på, hvordan sundhedsvæsenets ressourcer anvendes. Undersøgelsen, der er vedlagt som bilag, er blevet til i et samarbejde mellem Danske Regioner, regionerne, Finansministeriet og Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.\nDen nedenstående tabel 1 viser udviklingen fra 2012 til 2013 i produktionsværdi, udgifter og produktivitet for de somatiske hospitaler i landets fem regioner:\nKilde: Bagvedliggende datamateriale til rapporten - Løbende offentliggørelse af produktivitet i sygehussektoren – tiende delrapport.\nDet fremgår af tabel 1, at regionerne igen i 2013 formår at løfte produktiviteten på hospitalerne. Produktiviteten øges, selv om der i de foregående år er realiseret markante produktivitetsløft. Fra 2009 til 2013 har regionerne således løftet produktiviteten med 16,3 %.\nDet fremgår også af tabel 1, at Region Midtjyllands produktivitet stiger med 3,1 % fra 2012 til 2013. Denne stigning svarer til landsgennemsnittet.\nDen nedenstående tabel 2 viser de samlede, relative produktivitetsniveauer i rapporterne for 2012 og 2013:\nKilde: Bagvedliggende datamateriale til rapporten - Løbende offentliggørelse af produktivitet i sygehussektoren – niende og tiende delrapport.\nDet fremgår af undersøgelsen, at den relative produktivitet i fire af regionerne ligger meget tæt.\nDen nedenstående tabel 3 viser udviklingen i produktiviteten fra 2012-2013 og produktivitetsindeks 2013 på Region Midtjyllands somatiske hospitaler:\nDet fremgår, at der på Hospitalsenheden Horsens, Aarhus Universitetshospital og Hospitalsenhed Midt er produktivitetsstigninger fra 2012-2013, der er højere end den regionale produktivitetsstigning.\nFor Hospitalsenheden Vest og Regionshospitalet Randers ligger produktivitetsstigningerne 2012-2013 under landsgennemsnittet. Disse hospitalers produktivitetsindeks 2013 ligger dog over landsgennemsnittet.\nForskellene i hospitalernes relative produktivitetsindeks vil indgå i drøftelserne af et sparekatalog for 2016-2019.\nTil regionsrådets budgetseminar den 20. maj 2014 var udarbejdet det vedlagte hæfte ”Nøgletal og indikatorer 2014”. Det fremgår blandt andet, at Region Midtjylland kendetegnes ved:\nHøj kvalitet i behandlingen,\nDen højeste patienttilfredshed,\nLandets længste middellevetid,\nHæftet viser en bred vifte af indikatorer, der tilsammen giver et mere helstøbt billede af, hvorledes sundhedsvæsenet i Region Midtjylland præsterer end produktivitetsrapporten.\nDe landsdækkende målinger bør på tilsvarende vis i højere grad sammenligne regionerne på andre mål end produktivitet alene.\nDer vedlægges notat, som beskriver, hvordan Aarhus Universitetshospital har arbejdet aktivt med at finde forbedringer til produktivitetsudviklingen.\n17. Orientering om benchmarkrapport i henhold til hensigtserklæringer i Budgetforlig 2014 og 2015\nPå baggrund af to hensigtserklæringer i henholdsvis Budgetforlig 2014 og 2015 har administrationen udarbejdet en benchmarkrapport af det reumatologiske og det gynækologiske speciale for patienttyper, der kan behandles både i speciallægepraksis og på et hospital.\nat benchmarkrapporten tages til orientering.\nI Budgetforlig 2014 indgår følgende hensigtserklæring om benchmark:\n"Der gennemføres benchmarkanalyser af henholdsvis det gynækologiske og det reumatologiske speciale, som indeholder gennemgang af aktiviteten og økonomien på hospitalerne og de praktiserende speciallæger i Region Midtjylland."\nI relation hertil indgår følgende hensigtserklæring nr. 22 i Budgetforlig 2015:\n"Der gennemføres benchmarkanalyser af det reumatologiske og gynækologiske område i efteråret 2014 som opfølgning på Budgetforlig 2014. Forligspartierne ønsker, at resultaterne heraf anvendes aktivt til at forøge produktiviteten og effektiviteten indenfor disse områder. Resultaterne af disse analyser forelægges regionsrådet med henblik på konkret udmøntning."\nI forlængelse af disse to hensigtserklæringer har administrationen udarbejdet vedlagte benchmarkrapport. Hovedkonklusionen på rapporten er, at analysen er forbundet med så mange forbehold, at den ikke kan bruges som grundlag til at flytte aktivitet mellem hospitalerne og de praktiserende speciallæger.\nUdfordringerne i analysen bekræfter de erfaringer, KORA (Kommuners og Regioners Analyse og Forskning) gjorde sig i en landsdækkende analyse i 2012, hvor omkostningerne i 11 patientforløb i de to sektorer blev forsøgt sammenlignet.\nSpeciallægepraksis og hospitalerne supplerer hinanden i regionens samlede varetagelse af specialiseret patientbehandling. De to parter varetager til dels forskellige typer af opgaver og har forskellige betingelser for at indrette deres drift.\nHospitalerne har en specialiseret og meget blandet aktivitet med både indlagte og ambulante patienter samt en høj akutandel, mens speciallægepraksis primært tager sig af en mere ensartet gruppe af mindre komplicerede ambulante patienter. Hospitalerne anvender tungere teknologi og uddanner sundhedsprofessionelle samt forsker, hvilket praktiserende speciallæger typisk ikke gør.\nUdfordringerne med at udarbejde analysen kan sammenfattes i følgende: Hospitalerne og speciallægepraksis afregnes ikke og registrerer ikke på samme måde. De praktiserende speciallæger honoreres pr. ydelse og registrerer ikke diagnoser.\nDet er således ikke muligt at trække oplysninger om, hvilke ydelser en patient med en bestemt diagnose har modtaget i speciallægepraksis. Hospitalerne afregnes på baggrund af DRG-systemet, der baseres på landsgennemsnitlige omkostninger til behandlinger af patienttyper, der koster nogenlunde det samme at behandle. DRG-taksterne dækker også omkostninger til bygninger, regionsadministration, uddannelse, vagtberedskab etc. Det har de konsekvenser, at det dels ikke har været muligt at identificere helt ens patienttyper i de to regier, dels er det ikke muligt at sammenligne omkostningerne forbundet med de tilnærmelsesvis ensartede patienttyper direkte.\nPå trods af disse udfordringer er der forsøgt gennemført sammenligninger af økonomien. Økonomien er sammenlignet ved at forsøge at fastlægge regionens udgifter ved at få udført en ekstra af nogle bestemte behandlinger, der kan udføres begge steder.\nDet reumatologiske område\nMed ovennævnte forbehold in mente viser analysen, at der for de reumatologiske patientgrupper ikke er den store forskel på omkostningerne til behandling i de to regier.\nDet gynækologiske område\nPå det gynækologiske område er der noget større forskel. Dette skyldes blandt andet, at der er særlige DRG-takster (gråzonetakster) for de relevante behandlinger. Det betyder, at behandlingen i hospitalsregi giver samme takst, uanset om patienten er indlagt eller behandles ambulant. Dermed giver den ambulante aktivitet en DRG-værdi, der er højere end de reelle omkostninger.\nI rapporten skitseres en række forhold, der skal tages i betragtning, hvis det overvejes at flytte opgaver mellem speciallægepraksis og hospitaler. Blandt andet skal det bemærkes, at det kun er de alment praktiserende læger, der kan henvise patienter til praktiserende speciallæger, og at almen praksis suverænt selv bestemmer, om de vil henvise til hospital eller speciallægepraksis. Speciallægepraksis beslutter selv, hvilke behandlinger de vil tilbyde inden for overenskomstens rammer, og der er ingen krav til ventetiden. Det skal yderligere bemærkes, at der specielt inden for det reumatologiske speciale er meget få praktiserende speciallæger, og at begge specialer i denne analyse er udfordret af, at de praktiserende speciallæger primært er placeret i den østlige del af regionen.\nDer gøres i rapporten også opmærksom på, at flere forhold end den rene omkostningsberegning spiller ind på de økonomiske konsekvenser af eventuelt at flytte opgaver. Hvis det eksempelvis er nødvendigt at oprette eller nedlægge en speciallægepraksis, vil det have økonomiske konsekvenser, der ligger ud over beregningen af de marginale omkostninger. En reduktion af aktiviteten på hospitalerne vil eksempelvis heller ikke altid udløse de forventede besparelser, fordi der skal være en vis speciallægebemanding af hensyn til vagtdækningen.\nSom nævnt er det vurderingen, at en analyse af denne art, der forsøger at sammenligne omkostningerne, ikke i sig selv giver et rimeligt grundlag for beslutninger om at flytte aktivitet mellem de to sektorer. Det er anbefalingen, at en beslutning i højere grad bør bygge på faglige såvel som patientmæssige hensyn. Det indgår i overvejelserne i forbindelse med spareplanen at undersøge mulighederne for at lave forsøg med udbud af opgaver, hvor både hospitaler og speciallægepraksis kan byde ind og der igennem få et bedre billede af økonomien.\nBenchmark B2014 Reumatologi og Gynækologi


Busk - Nur Eins (CD)\nRelease: 27. maj 2013\nDen danske trio BUSK udgiver den 27. maj deres debutalbum Nur Eins p&aring ILK. Trioen, der best&aringr af Thomas Rehling, Anders Filipsen og Lasse Ehn, udgiver deres debutplade i trioens n&oslashgne form, om hvilken Thomas Rehling siger: &rdquoDet er vel f&oslashrst og fremmest et lydunivers, der b&aeligrer pr&aeligg af naturen &ndash en rimelig alvorlig, men ogs&aring forl&oslashsende musik, som vi har k&aeliglet for i nogen tid. Albummet er fyldt med musik, der leder tankerne hen p&aring storm, stilhed, regn og sol indenfor rammer, der indbyder til improvisation.&rdquo\nMusikken, der har stilheden og roen som noget centralt, er ofte sk&aringret ned til det basale, s&aringledes at musikken f&aringr en elastisk karakter med vuggende, meditative tr&aeligk. Musikken er komponeret af alle tre musikere, og den befinder sig i gr&aelignselandet mellem komposition og improvisation, med klangidealer fra b&aringde Thelonious Monk og den helt frie avantgarde til moderne klassisk musik og ekspressionisme. Helt centralt i dette m&oslashde er dog f&oslashlelsen af musikkens billedrigdom &ndash et billedligt fokus der f&oslashrst og fremmest fremelskes gennem de tre musikeres evne til at dv&aeligle ved detaljen. Specielt trioens fokus p&aring klangene og deres forskellige m&oslashder i b&aringde vildskab og ro pr&aeligger musikken. Det er i disse m&oslashder, at der skabes friktioner og balancer i musikken. En balance mellem ro og uro!\nDe tre musikere m&oslashdte hinanden p&aring konservatoriet i K&oslashbenhavn og har arbejdet sammen i snart 5 &aringr. De har hver for sig udgivet anmelderroste plader som The White Nothing, Sound of Polarity, LoFi og Travelling Tribes, og de har arbejdet med s&aring forskellige kunstnere som bl.a. John Tchicai, Michael Blake, Marius Neset, Kresten Osgood, Lotte Anker og Marc Lohr\nAnders Filipsen: Klaver\nThomas Rehling: Bas\n6. Nur Eins\n9. Low Flower\nNur Eins (CD)


Tips Til At Spare Tid: Madpakker – Ugeplan.dk\nSpar op til 30% lige nu - Altid GRATIS DESIGN hos Ugeplan.dk\nUgeplan i plexiglas & aluminium\nMånedsplan i plexiglas & aluminium\nTips Til At Spare Tid: Madpakker\nSavnede du at smøre madpakker i juleferien?\nIkke? Her får du nogle Tips Til At Spare Tid med madpakkerne.\nSkift hver uge\nHver uge skiftes mor og far til at putte børn og rydde op efter aftensmaden samt smøre madpakker. Der er to åbenlyse fordele ved denne ordning: Der kommer variation i pligterne, og børnene vænner sig til, at både mor og far kan begge dele.\nYndlingsmadder og Hademadder\nBørn ændrer konstant smag, og det er nærmest umuligt at holde styr på, hvad der må og absolut IKKE må komme i madpakkerne. For at undgå mad- og tidsspild kan I hænge en oversigt på køleskabet, hvor børnene selv kan opdatere: Yndlingsmadder og Hademadder.\nDet tager ikke længere tid at lave en ekstra stor portion, og meget aftensmad kan bruges dagen efter til madpakker. Det kan være en rest lasagne, et stykke kylling eller en portion kartofler. Der findes mange små beholdere, der nemt kan være i madkassen eller tasken.\nBørnene smører selv\nAfslut aftensmaden med, at alle smører deres madpakke til næste dag, inden I rydder af bordet. Så slipper du for at tage maden ind og ud af køleskabet flere gange.\nFyld løbende kurven op med med müslibarer, figenstænger, bananchips, nødder osv. købt på tilbud. Nødder og andre løse ting ligger pakket og klar i små poser. Når man lige skal smide lidt lækkert i madpakken, er det bare at gå i kurven. Det tager ingen tid.\nTIP! Poser med ziplukning i alle størrelser fås billigt i boghandlen.\nGør det til en vane at snitte mange grøntsager ad gangen, når du alligevel har køkkenremedierne fremme. Fx 2 kg gulerødder, alle peberfrugterne etc. Nu har du ingredienserne klar til næste gang, du skal smøre madpakker, lave aftensmad eller blot har lyst til en sund snack.\nFrugt og grønt i snackstørrelser lokker\nDenne løsning er lidt dyrere, men du sparer tid ved ikke at skulle snitte selv: Babygulerødder, skoleagurker, sukkerærter, mini-peberfrugter. Frugt og grønt i snackstørrelser er bare mere indbydende, og børnene spiser mere, når de er i mundrette størrelser.\n© 2019, Ugeplan.dk Drevet af Shopify


mit lille gods: Min nye pil........og haven!!!!\nGitte 9. marts 2014 kl. 17.56\nEt fint lille bed til din nye pil. Hvad med nogle nye storkenæb? Der er så mange smukke.\nJeg har også tilbragt det meste af dagen i haven, Sikke et vejr. Det er blevet en flot kogle du har støbt. Er ikke selv kommet i gang endnu.\nJa, bedene er lidt tomme endnu, men der er da fine krokus.\nJette 9. marts 2014 kl. 19.39\nHej Gitte.Vi er lige kommet hjem............har været ude og spise.Det er jo vores bryllupsdag .\nJeg tænkte selv på storkenæb............det tror jeg kan være flot.\nVi er nok mange der har været i haven i det gode vejr.\nSkal nok lave nogle kogler til dig.\nVær sød at sende Annas ønskeseddel på min mail.\nGlæder mig til vi ses.knus Jette\nMadame 9. marts 2014 kl. 18.03\nHej Jette, sikke nogle dejlige billeder! Kurvestolene ved pergolaen ser hyggelige ud! Vi har også været i haven en meget stor del af dagen - vejret har jo været fantastisk. Jeg glemte at se, hvor varmt det var.\nJette 9. marts 2014 kl. 19.42\nHej Madame.JA! de kurvestole er vi rigtig glade for.Jeg tror også at vi er mange der har nydt dagen med havearbejde.Men har lige været ude og nyde en god middag for at fejre vores bryllupsdag.\nHeidi 9. marts 2014 kl. 18.11\nGodt i også har været i haven og nydt det gode vejr. Ja det bliver lidt tomt i bedene når alt bliver klippet ned, men til gengæld er det let at se alt det nye der kigger frem.\nFint lille bed du fik lavet til den nye pil, det kunne være flot med forskellige alunrod ;)\nJette 9. marts 2014 kl. 19.49\nGodaften Heidi.I det smukke vejr det har været i dag er det da bare med at komme udenfor og få ordnet haven.Da vi kikkede ud over haven synes vi der så så bart ud............men det varer jo ikke længe før det hele pibler op.\nTak for dit forslag..........alunrod havde jeg slet ikke tænkt på..\nNana Hecquet 9. marts 2014 kl. 18.14\nSå dejligt at havesæsonen er i gang :-) Er der ikke noget med at pil drikker meget? For så skal du vel plante noget der ikke kræver så meget vand ...?\nJette 9. marts 2014 kl. 19.52\nHej Nana.Min mand og jeg snakkede lige om at det var det tidligste vi var startet med at gøre haven forårsklar.\nJeg er ikke helt klar over om pilen drikker meget..............men den er jo ikke så stor endnu.\nFrede 9. marts 2014 kl. 18.20\nHvor fint med rengjorte bede, her er det kun blevet til en times tid i morges, der var andre ting på programmet. Jeg mangler endnu en del bede, men pyt, jeg når det jo nok - det er dejligt arbejde!\nJette 9. marts 2014 kl. 20.09\nHej Frede.Det er rigtig dejligt når man har været hele runden i haven.Så kan jeg koncentrere mig om andre gøremål derude.Bla.en del malerarbejde.\nMen som du skriver.........så når vi jo nok det hele.\nmarie 9. marts 2014 kl. 18.22\nSå ksn foråret bare komme an for alvor.\nJette 9. marts 2014 kl. 20.04\nGodaften Marie.Helt bestemt...................dejlig tid vi går i møde.\nOg med det skønne vejr er vi rigtig godt med.............så nu skal der sås forårsblomster.\nJette Hollesen 9. marts 2014 kl. 18.42\nDu har velnok fået arbejdet i haven i dag. Det har jeg også. Din troldhassel er rigtig flot- sådan en mangler jeg i min have. God uge til dig min ven.\nJette 9. marts 2014 kl. 19.55\nHej Jette.Jeg er også rigtig glad for min troldhassel...........fine grene og smukke rakler.Sidder også her med en øm lænd...........håber det er ovre i morgen.\nSigne 9. marts 2014 kl. 19.40\nHvor er den fin din lille pil. Jeg synes også at storkenæb ville være et godt bud under pilen - gerne en af de lave fx. den dejlige geranium sanguineum var. striatum, der blomstrer lyserødt næsten uafbrudt hele sommeren og efteråret. Der er en af mine yndlinge :-)\nJette 9. marts 2014 kl. 19.59\nHej Signe.Dejligt at høre fra dig.Jeg kunne ikke stå for den lille pil..........og en lav storkenæb er et godt bud.JA!!! der er meget at tage stilling til her om foråret.\nSussi.Sussinghurst 9. marts 2014 kl. 19.57\nSå mange dejlige billeder fra din have - og uha hvor du er en god støbemester :-)\nJette 9. marts 2014 kl. 20.11\nHej Sussi.Tak for dine søde ord.............og jeg øver mig på at støbe.Skal helt klart prøve lidt mere.\nHøneballehaven 9. marts 2014 kl. 20.15\nTillykke med bryllupsdagen :) det har da været en dejlig dag og godt at komme ud og spise, når man har knoklet hele dagen. Dine bede ser fine ud både nu og senere, det er utroligt, så hurtigt det går fra de er bare til de igen er helt fyldt med blomster, dejligt. Din pil er rigtig fin, Gittes idé med storkenæb kunne være fint, du kan også starte med hornvioler rundt om. Koglen er blevet rigtig fin, jeg kan godt forstå, du vil have flere.\nJette 9. marts 2014 kl. 21.15\nGodaften Lisbeth.Tak skal du ha.Vi fik en dejlig middag...........og synes også at det var velfortjent efter en lang dag i haven.\nMan bliver forbavset hvert år når man ser hvor hurtigt alting vokser op.\nJeg tror også at det bliver storkenæb i bunden af min nye pil..........har en stående i min børnehave.\nSkal helt sikkert støbe lidt mere.\nTulle 9. marts 2014 kl. 20.22\nFin kogle, det må jeg prøve. Dejligt når bedene er forårsrengjort, så er man godt med fra starten. Det betaler sig senere - vi har også udfordret ryggene i dag med lugning og plantning.\nJette 9. marts 2014 kl. 21.03\nHej Tulle.Synes det er sjovt at prøve at støbe...........og skal da støbe lidt mere.\nDer dukkede mange små forårsbebudere op under alle bladene.\nMen dejligt at få ryddet op efter vinteren..\nJA!!!! min krop er også lidt øm her til aftenen.\nVivi 9. marts 2014 kl. 20.55\nDejligt i nåede så meget i jeres have i dag :-)\nVi var også ved at snakke om, at havebordet snart skal ud, men det blev ved snakken ;-)\nDet er helt utroligt aå hurtigt alt ting går, når haveåret kommer i gang. Lige nu er det jo ikke til at forstå, at alt er grønt og frodigt om et par måneder ;-)\nJette 9. marts 2014 kl. 21.09\nHej Vivi.Jeg er også rigtig glad for alt det vi har nået i haven i denne dejlige weekend i haven.\nDer blev dejlig plads i udestuen da alle havemøblerne kom udenfor.\nOg som du skriver så går det bare så stærkt når jorden bliver varmet op af solen.\nBirgitte 9. marts 2014 kl. 21.44\nHej Jette. Jeg skal love for, at I også har fået lavet meget, er det nu, den clematis blomstrer? Så må jeg sige, at det er fantastisk! Hvor er den kogle flot. Nej nu får jeg også lyst til at støbe!\nJette 9. marts 2014 kl. 22.15\nHej Birgitte.Man kan da slet ikke holde sig indendøre i sådan et pragtfuldt vejr.Nej klematissen var inspiration til Fru Friis..........til hendes nye pergola.\nDet er bare om at komme i gang med at støbe.........det er slet ikke svært.\nAnette Krogh Pedersen 9. marts 2014 kl. 21.52\nHold op du når meget, og ja det er så dejligt at være rigtigt i gang igen. Flot flot kogle, vellykket første støbning. Man får lyst til flere :-)\nJette 9. marts 2014 kl. 22.17\nHej Anette.Kan slet ikke få armene ned..........er bare så glad for alt det vi har nået i weekenden.\nJA!!! det er jo dig der har sat mig i gang med at støbe...........og skal helt sikkert lave mere.\nKarsten F 9. marts 2014 kl. 23.20\nDet er utroligt hvad planterne må præstere inden højsommeren - det er bare at hænge med for os!\nDit flotte skud ligner noget Allium - det ville være meget tidligt for en lilje:)\nJette 9. marts 2014 kl. 23.45\nHej Karsten.JA!!! planterne er hårdt spændt for på den årstid.\nDet bliver spændende at se hvad skuddet biver til.\nMener det er fra London.\nAnette Nielsen 10. marts 2014 kl. 07.13\nHvor er det skønt at du viser billederne af haven nu, men også hvordan det ser ud om få måneder, helt forrygende flot!\nEr selv blevet forelsket i en stor hængepil jeg så for nogle dage siden, en helt vidunderlig hule og utrolig smuk! Plads har jeg nok af endnu, så skal blot finde et egnet sted;-)\nJette 10. marts 2014 kl. 09.10\nHej Anette.Jeg synes det var relevant at vise hvor hurtigt alle mine bede bliver frodige igen.........dejligt at\ndu synes om det.\nMin gamle pil var også så flot............men der gik sygdom i den.\nSå dejligt at jeg nu har fået en ny.\nFrk. Anemone 10. marts 2014 kl. 20.03\nDet var bare dejligt at få havesæsonen skudt i gang her i weekenden, mon ikke de allerfleste har været ude for både at yde og nyde. Fint ser det ud med kurvestolene ved pergolaen, det er skam vigtigt at have gode siddepladser i nærheden når man lige skal have en pause.\nJackmanii er så smuk, den kunne godt blive et emne til min terrasse, hvor jeg skal have en clematis i stedet for den rhododendron der hvert andet år får et ordentligt læs lavine-sne i hovedet.\nTillykke med mærkedagen, dejligt at mindes og fejre :)\nJette 10. marts 2014 kl. 21.25\nHej Ulla.Vejret her i dag har bare været helt fantastisk............19 grader.\nSå det var bare med at komme i haven.Har tømt drivhuset for krukker i dag..............håber\nikke vi får nattefrost mere.\nEfter vi har bygget den lille pergola sidder vi der næsten altid når vi er i haven.\nJeg viste min Jackmani for at inspirere Fru Friis til en klematis til hendes pergola...........\nmen ved ikke om hun har set den.\nDu kan rolig købe den for den gror villigt på vores mur hvert år.\nTak skal du ha for din søde hilsen.............vi fik en dejlig middag på et af vore lokale restauranter.\nCuginaK 10. marts 2014 kl. 20.10\nOg i dag, mandag, har jo været næsten endnu bedre, her i hvert fald. Det er om at nyde det, de lover jo desværre dårligere vejr til weekenden. Vi har fundet krukkerne med tulipaner frem, men det er så også fordi jeg har lagt krokusløg i toppen, så de blomstrer nu. De har dog ikke stået i drivhuset (der var ikke plads :), men under tag i carporten og de står stadig så de ikke får alt for meget regn, skulle det komme.\nJette 10. marts 2014 kl. 21.38\nHej Anne Mette.JA!!!! her var der 19 grader i dag...........en fantastisk dag.\nSjovt at du nævner tulipankrukkerne .............for jeg har også taget alle mine 12 ud af drivhuset\nHavde i alt 50 krukker i drivhuset.........og nu er de fleste kommet udenfor.\nMine fire roser skyder som bare pokker..\nEr også nået igennem alle vores bede............skønt på denne årstid.\nFru Friis 11. marts 2014 kl. 15.14\nHalløjsa Jette. Fra nu af skal man ikke slippe haven af syne, utroligt hvad der kommer til at ske, i de nu så bare bede.\nTak for billedet af jackmaani, den kunne helt sikkert blive et bud og er vist også nem at finde.\nNyd nu fortsat det smukke vejr i haven og under pergolaen. :)\nJette 11. marts 2014 kl. 19.07\nHej Fru Friis.Man forundres hvert år over hvor hurtigt det går med bedene derude.\nJA!!! selv tak.Faldt over billedet og tænkte straks på din pergola.\nDen er meget taknemlig..............og jeg klipper den ned hvert år.\nOg du kan tro at jeg nyder det det dejlige vejr under pergolaen og i haven.\nTina Pedersen 11. marts 2014 kl. 21.17\nHej Jette Hvor er den skøn din hængepil! Dejligt dekorativt lille træ. Lav storkenæb er et godt bud men ville man have grønt op imod hosta kunne det være flot med hasselurt. Dejligt med alt det I har nået og skøn krog I har til pause! Jeg synes din grønne spire kunne ligne en Kejserkrone, mine ser således ud lige nu. Men der kan være andre der ligner. Hav en dejlig aften. :-)\nJette 11. marts 2014 kl. 23.28\nHej Tina.Jeg tror også at jeg bliver glad for min lille hængepil.Og så må jeg se hvad der skal plantes neden under.Jeg hælder mest til en lav storkenæb..............vil gerne have noget med lidt farve.\nVi er rigtig glade for vores lille pergola..........selvom den står ved vores køkkenhave.\nSjovt du nævner at det måske kan være en kejserkrone.............for jeg havde helt glemt, at jeg havde købt sådan et løg på et plantemarked sidste år.Det står i min "børnehave"Er spændt på at se den.\nMathias Emil 13. marts 2014 kl. 19.35\nSkønt! Der sker bare rigtig meget i din have lige nu.\nDu spørger om vi har sat tulipaner og andre forårsvækster udenfor. Det har jeg - synes de voksede alt for hurtigt inde i drivhuset, og jeg er ikke interesseret i ranglede planter. Nu står de ude på et sted med læ, og indtil videre har de ikke vist tegn på mistrivsel :-)\nFortsat rigtig god haveuge,\nJette 13. marts 2014 kl. 22.15\nHej Mathias .JA!!! det er en dejlig tid vi går i møde.\nJeg håber alle dine krukker med tulipaner klare at komme udenfor.\nVil smadder gerne have vasket mit drivhus ned..........så når det dårlige vejr de har lovet i weekenden er over,så ryger alle krukkerne ud i fri luft.\nBente Caldara 16. marts 2014 kl. 11.20\nJeg skal da love for at du havde travlt i haven i søndags.\nDejlig lille plads i drivhuset med tulipanknopper på spring\nJette 16. marts 2014 kl. 11.52\nHej Bente.JA!!!! det gælder jo om at udnytte det når vejret er godt.............for lige nu er det ikke til at være ude.\nGlæder mig sådan til alle mine krukker med tulipaner vil blomstre.\nMen de får lige lov at stå i drivhuset lidt endnu............forhåbentlig bliver vejret bedre sidst på ugen.\nNette 16. marts 2014 kl. 11.33\nJeg kan rigtigt godt lide faconen på det lille ny pile-bed. God idé at vise billeder af hvordan bedene ser ud nu og om 3 måneder. Det er da forrygende. På denne årstid går jeg selv og tænker, at jeg heldigvis har plads til både dit og dat, men ..... det har jeg jo slet ikke, for jorden rummer på hemmeligheder.\nJette 16. marts 2014 kl. 12.03\nHej Nette.Jeg tror også at det bliver et fint lille bed,når først der kommer lidt farver neden under pilen.\nDa vi havde ryddet op i alle bedene, synes jeg der SÅ så tomt ud.Så jeg gik ind i mit arkiv og fandt billeder på hvordan det så ud sidste sommer..............og så blev jeg straks i bedre humør.\nJeg var jo i Aldershvile for at kikke på en rose til min Franske krukke............men gik helt død i det store udvalg de havde.Kan være at jeg skal besøge den nye planteskole i Gentofte du har reklameret for.


I Danmark har man ret til fri abort, når man er myndig (fyldt 18 år) og ikke har passeret 12. graviditetsuge.\nDer gælder særlige regler, hvis man ønsker abort og\ner under 18 år eller\nhar passeret 12. graviditetsuge\nHvis man er blevet gravid eller har mistanke om det, kan man få hjælp hos en læge. Her har man mulighed for at afklare de spørgsmål, man måtte have i forhold til et eventuelt ønske om abort.\nAnsøgninger om abort behandles i Samrådet for abort og sterilisation.\nSundhedsstyrelsen: "Fakta om abort"\nSundhedsstyrelsens pjece "Hvis du overvejer abort"\nSundhedsloven: "Reglerne om abort og sterilisation findes i VII og VIII"\nUlla Bay Hansen\nTlf.: 97 64 84 49


Mongolisme - youDate.dk\nDebat > Fri debat > Mongolisme\nI aften, kommer der, i " Danmark ifølge Bubber ", noget omkring mongoler.\n-Danmark er det land i verden, hvor der fødes færrest børn med Downs Syndrom..\n...Eller sagt på en anden måde, vi vælger, at få barnet fjernet, inden de bliver født.\nJeg er både ja og nej..\nNej, fordi de er ligeså meget mennesker som os, og som DK er, nu her, i 2012, så kan man få meget hjælp.\nJa, fordi vi bruger utrolig mange ressourcer og penge på, at de kan få den hjælp de behøver, i hverdagen.\nMå være op til de par der opdager de venter et mongol barn..... det kan ingen andre end nettop dem vudere !\nDet er op til de enkelte. Det kan også være hårdt at føde et barn som er mongol. Må ærligt indrømme jeg godt kunne finde på at sige ja til en abort hvis man ser barnet er mongol.\nSelvfølgelig vil jeg da være glad eftersom det er mit barn, men jeg tror også det vil gøre "ondt" at se sit barn sidde i kørestol hele dens liv.\nVurderingen skal man selv bestemme.\nMen ser ingen fejl i at man vælger et mongol barn fra, da sådan et barn kræver ekstremt meget tid osv. Desuden synes jeg det er synd, hvis skaden er så slem at man skal sidde som en grøntsag. (ved ik om man gør det som mongol)\nHar selv en handicappet lillesøster, og har mange gange hørt hende sige, at hun bare gerne vil være ligesom alle andre, og en enkelt gang har hun sagt at hun ik ville have været født, fordi hun er så ked af at være handicappet, eller om ik andet at være anderledes, og skal leve med at folk dømmer pga. hendes handicap.\nOg fordi hun har sagt sådan, så synes jeg ikke at man skal føde børn, hvis de bare fødes til et liv i "helvede" eller hvad man skal sige. Dermed ik sagt at man ikke elsker barnet hvis man så elsker det, for et hvert forældre par vil da elske deres barn, lige meget hvad.\nJeg er helt på linje med de fleste af ovenstående debattører. Det bør være op til den enkelte at træffe et valg om hvorvidt man ønsker at abortere et barn der er mongol!\nJeg synes hvorvidt det er moralsk eller ej er blæst ud af proportioner af vores moderne opfattelse af morale.\nFør aal denne teknologi ville mennesker med den slags fejl aldrig overleve - derved ville de ikke få muligheden for at formere sig og den fælles gen-pulje ville blive stærkere..\nDerfor anser jeg det som en positiv ting at man har muligheden for ikke at lade disse mennesker komme til verdenen, dels fordi det er et uværdigt liv, men også fordi de fra naturens side ellers ville dø en langsom død hvis ikke det var for vores kunstige forhold. Så jeg synes det er ganske fint at abortere sådan et barn.\nJeg ville få en abort, hvis jeg bar et barn der var mongol. Ganske simpelt fordi jeg er så svag n perosn, at det ville køre mig psykisk ned at se mit elskede barn i så mange problemer.\nJeg mener absolut ikke der er noget som helst "uværdigt" ved at være mongol.\nPersoner med nedsat funktions evne, lever i min optik et meget godt liv, med en masse indhold som giver dem mod på at leve deres liv fuldt ud.\nDe kommer på særlige hjem med tilknyttede pædagoger, hvor de har deres egen lejlighed og mere eller mindre styre deres egen hverdag. De kommer i job og er ude at socialisere med andre mennesker.\nMange af dem lever praktisk talt det samme liv som os andre. Forskellen er kun den at, vi sagde farvel til vores støttepædagoger (vores forældre) da vi fyldte 18-19 år og flyttede hjemmefra, mens at de stadig har brug for deres, for at kunne få deres økonomi og andre ting til at hænge ordenligt sammen. Selv her, adskiller vi os faktisk ikke særlig meget fra mennesker med nedsat funktions evne, da mange af os stadig ringer hjem til mor og far og spørger om hjælp til et eller andet.\nDe "kunstige" forhold som du omtaler, bliver jo også kun brugt i sammenhæng med mennesker som har brug for dem, da de livsnødvendige for dem.\nVi andre ser det måske ikke som et "værdigt" liv at leve hvis man ikke har mulighed for at dyrke sex, sidde på sin første cykel, eller spille wonderwall for tøserne rundt om lejrbålet en sen sommeraften, men faktum er, at disse scenarier ikke er livsnødvendige for vores udvikling som mennesker. Det der udvikler os og giver os aller mest glæde som børn er, berøring og kontakt med andre (verbal som non-verbal).\nMåden hvorpå vi bliver mødt og set på af andre.\nJeg syntes det er forkert at diktere overfor andre hvad et værdigt liv skal indeholde, fordi at det er et subjektivt anliggende. Mine værdier er måske anderledes end dine, så hvilke er "værdige" eller "rigtige" ?\nRetten til fri abort er helt okay, men vi skal ikke til at lege gud og diktere retten til liv eller død baseret på en subjektiv holdning om et værdigt liv.\nJeg respektere din holdning!, men er dybt uenig\nJamen det er da meget fint, de har brugt for en Støttepædagog - Har jeg også selv, pga. min ADHD...\n- Men forældre vælger det fra - mest fordi - ville jeg tro - at man ser nogle af de slemme tilfælde i TV, og dét kan mange forældre ikke overskue.. Jeg ville ikke kunne overskue dét..\nVille være synd, at sætte en til liv, som har brug for støtte fra det offentlige døgnet rundt, eller at ens barn bliver sat på børnehjem, pga. man ikke kan håndtere dét .\nDét med TV programmer, og sygdomme... Det burde forbydes!\nSå mange "Mongoler" som bliver vist i TV, og det er oftes dem har det i en svær grad...\nSamme med ADHD'er, når de bliver vist i noget TV program, så er det dem som slet ikke kan klare sig selv, og flipper ud, over det mindste... Dér er jeg slet ikke! Meeeen, når jeg siger "Jeg har ADHD", så bakker folk ud igen, fordi de tror, at alle der har dét, er nogle som sidder uroligt, og bider i folk og råber konstant - Fordi, de ikke ved bedre, end fra de TV programmer de ser.../-:\nDet er helt fint at forældre ikke ville kunne overskue deres barn på fuld tid, det er derfor at vi i landet har bo-tilbud og bo-steder, hvor forældre kan besøge deres børn.\nDet er da bedre at være et sted hvor man får den fornødne omsorg og kærlighed end at være i et hjem, der ikke kan rumme en på fuld tid.\nJeg ser på problemstillingen sådan her.\nNår man vælger at få et barn, så er man også indforstået med de genetiske problematikker der kan opstå.\nStår man i den situation at jordmoderen og overlægen kan se at barnet vil blive født med Down Syndrom må man opveje med sig selv, om man er indstillet på den ekstra indsats, det kræves af en med Down Syndrom eller om man ikke er.\nNår folk vælger at få et barn, vælger man hele pakken som det indebære, ikke kun "det gode", så må man senere hen tage stilling til hvor meget man kan overskue.\nDet er jo ikke ligesom jule aften hvor man bytter gaven fra mormor fordi at trøjen ikke lige var den helt rigtige. Det er liv det handler om.\nYdermere spreder problematikken sig også til landets pædagoger og vores kommende generationer.\nHvis vi fremover frit kunne vælge mennesker med nedsat funktions evne fra, hvor skulle pædagogerne så finde arbejde?. I landets kommunale vuggestuer, børnehaver og SFO'er, hvor de jo svømmer i resourcer og ledige stillinger?\nHvad med vores kommende børn?\nHvad er det lige at vi lære dem? At det er helt acceptabelt at dele mennesker op i A og B klasser, ligesom bananerne man køber i sin lokale Brugs.\nKan kun sige nej nej nej og atter nej og inderligt håbe på at det bliver forbudt vælge til og fra.\nDet er jo bare heller ikke et liv, at blive sat på en institution, og ikke se sine forældre, så ofte, fordi de ikke kan overskue dét.\n- Hvis du kigger på dig selv.... Hvis du havde boet op og ned af andre unge som evt. råbte og skreg hele tiden og du knap kunne finde ud af, at tage tøj på selv osv osv.. Skulle have hjælp til alt.. Af "fremmede"... og havde "fremmede" omkring dig hele tiden... Hvordan tror du så ikke du ville se på dit liv?\n-Ville du så ikke tænkte "Gid jeg var blevet normal - ligesom dem jeg ser ude i byen..." ... Eller endda "Gid jeg aldrig var blevet født"????!\nJa vi er blevet lidt.. "Vi skal have det bedste.. Nr. 2 er ikke godt nok" . Men er det nu også skidt?\n'*** "fremmede" = Pædagoger..\nDet er jo det samme som vi gør med ældre når vi sender dem på plejehjem. De er også "indelukket" på en offentlig institution omgivet af andre mennesker som skriger, ikke kan huske og skider i bukserne for et godt ord, og omgivet af pædagoger og andre fagfolk.\nSkal vi så også til at likvidere dem?\nEj, den var under bæltestedet\nStørstedelen af de mennesker der bor på en institution har det jo, vil jeg da mene, godt. De er omgivet af mennesker som forstår deres behov, tegn og signaler. De får jo jeg ved ikke hvor mange midler til at opføre nye aktiviteter og værksteder\nsom som kan give indhold og glæde i deres liv.\nJeg ville da bestemt ønske at jeg kunne være helt mig selv og min egen, men det er jo netop det som pædagogerne arbejder\nhen imod. At gøre dem selvhjulpne og øge deres livsglæde.\nJeg ville være dybt taknemmelig for at der er mennesker der har lysten til at hjælpe mig med de ting som jeg ikke selv kunne finde ud af, aldrig om jeg ville ønske at jeg ikke var blevet til.\nPædagogerne gør et kæmpe arbejde i at finde ud af hvor selvhjulpne brugerne er, så de netop ikke overskrider deres grænser og nedgør dem som mennesker.\nJeg tror at man bliver nød til at se ud over deres sygdom og se de mennesker der er omme bag den.