Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv - PDF\nVe vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv\nDownload "Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv"\n1 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv Deníkové záznamy profesora Zdeňka Pešky z let PETR KOURA VÍTĚZSLAV SOMMER Únorové události roku 1948 patří ke klíčovým okamžikům našich moderních dějin. Neobvyklý pohled nejen na ně, ale i na českou předúnorovou politiku nabízí dokument, který byl po dlouhá léta uložen ve spisech Státní bezpečnosti. Jedná se o deník, který si v letech vedl sociálně demokratický politik a specialista na ústavní právo profesor Zdeněk Peška ( ). Když jej příslušníci komunistické tajné policie v listopadu 1948 zatýkali, zabavili mu i tyto deníkové záznamy a pečlivě je analyzovali. O jeden a půl roku později byl profesor Peška obžalován v procesu s dr. Miladou Horákovou z velezrady a vyzvědačství. Jeden z důkazů, který byl proti němu použit, byl právě tento deník. Skutečnost, že profesor Peška nepatří dnes k příliš známým postavám českých moderních dějin, svědčí mimo jiné o tom, jak se komunistickému režimu podařilo tohoto vynikajícího právníka dokonale vymazat z historické paměti. Zdeněk Peška se narodil 9. května 1900 v Praze. Po maturitě začal studovat právo na Karlově univerzitě a též ve Štrasburku, v Paříži a Londýně. Již ve 21 letech vydal první knihu o sociální práci českého studentstva, ve 26 letech byl jmenován docentem a ve 34 letech řádným profesorem na Právnické fakultě Univerzity Komenského v Bratislavě. Jeho hlavním odborným zájmem bylo československé ústavní právo v roce 1935 k tomuto tématu publikoval rozsáhlou dvoudílnou práci Československá ústava a zákony s ní souvislé. Zabýval se též otázkou národnostních menšin, psal vysokoškolské učebnice (pětidílné Základy všeobecné státovědy) a zajímal se o politickou filozofii a ústavní systém USA. Během studií vstoupil do mládežnické organizace národně demokratické strany, ale později přešel do sociální demokracie, kde se stal předsedou Sdružení sociálně demokratických právníků. 1 Po vzniku samostatného Slovenského státu odešel Peška nejprve do Brna a posléze do Prahy, kde začal přednášet na právnické fakultě. Záhy se zapojil do odbojového hnutí prostřednictvím historika a archiváře Vladimíra Klecandy, který ve 30. letech též vyučoval na bratislavské univerzitě. Nyní Klecanda působil jako tajemník ilegální organizace Politické ústředí (PÚ), jež sdružovala vrcholné představitele pěti prvorepublikových demokratických politických stran. Zdeněk Peška se stal členem právní komise PÚ, v níž v té době zasedali i významný představitel odbojové organizace Petiční výbor Věrni zůstaneme (PVVZ) dr. Karel Bondy nebo právnička Milada Horáková. Tato komise vypracovala návrh, jakým způsobem by mělo dojít po skončení války z právního hlediska k obnovení Československé republiky a jejích ústavních orgánů. Tento elaborát nesl profesor Peška 14. prosince 1939 do bytu k Vladimíru Klecandovi, 1) KLÍMA, Vlastimil: K historii domácího odboje za druhé světové války. In: Z počátků odboje. Praha, Naše vojsko 1969, s paměť a dějiny 2008/01 131\n2 Profesor Zdeněk Peška po zatčení Státní bezpečností. Zdroj: ABS aniž tušil, že jeho odbojová činnost je již prozrazena a jeho byt je hlídán gestapem. Zdeněk Peška tak byl zatčen a jen samotný obsah jeho aktovky jej usvědčoval z velezrádného počínání vůči Velkoněmecké říši. 2 Takže zatímco Klecandovi se později podařilo z protektorátu uprchnout, Peška byl německým lidovým soudem odsouzen k patnácti letům a téměř celou válku strávil v nacistických věznicích. Hned několik měsíců po osvobození začal profesor Peška pracovat na nové ústavě osvobozené republiky účastnil se různých politických jednání a začal přednášet na pražské právnické fakultě. Od začátku července 1945 si začal vést deníkové záznamy, které zobrazují jeho tehdejší politickou aktivitu. Na podzim 1945 byl zvolen poslancem Prozatímního národního shromáždění, kde se též věnoval ústavním záležitostem. Zároveň publikoval v sociálně demokratických periodikách a v nezávislých časopisech (legionářské Národní osvobození) nejen odborné právnické stati, ale i politické komentáře. Jeho aktivita byla zjevně trnem v oku komunistům, kteří se naopak co nejvíce snažili práci na poválečné ústavě pozdržet. A evidentně jim vadil i z jiných důvodů profesor Peška se i v poválečném nadšení pro různá nestandardní řešení snažil hájit demokratické právní principy. To se projevilo kupříkladu na schůzi vedení Národní fronty 25. ledna 1946, která měla projednávat záležitosti spojené s prvními poválečnými parlamentními volbami. Komunisté, zastoupení Gottwaldem, Slánským, Noskem a Širokým, zde požadovali, aby ve volbách nesměli hlasovat lidé, proti kterým bylo zahájeno trestní řízení podle tzv. malého dekretu. Zdeněk Peška proti tomu ostře vystoupil s tím, že není možné, aby již pouhé zahájení vyšetřování znamenalo ztrátu volebního práva. 3 V následující debatě pak zazněl mimo jiné argument, že trestní oznámení by mohlo být podáno na tisíce lidí, kteří by pak podle komunistického návrhu nemohli volit. Samotnému Peškovi se ovšem volby v květnu 1946 staly osudné. Kandidoval na Táborsku na 3. místě kandidátky a kvůli malému volebnímu zisku sociální demokracie nebyl zvolen. Jelikož jej vedení strany nenominovalo ani ve 2. skrutiniu, jeden z největších tehdejších ústavních odborníků se do Ústavodárného národního shromáždění nedostal. V Peškových deníkových záznamech se mimo jiné dočteme, že to bylo způsobeno odporem komunistů vůči jeho osobě (zápis z 15. listopadu 1946). I když vezmeme v potaz subjektivní zaujetí pisatele, nezdá se tato úvaha zcela nereálná, neboť sociálně demokratická strana byla v té době prošpikována tajnými členy KSČ i jejich skrytými sympatizanty. 4 V Peškových deníkových záznamech je patrné určité zklamání a hořkost z jeho volebního neúspěchu nezdá se ovšem, že by to bylo způsobeno touhou po poslaneckém mandátu. Peška byl spíše deprimován skutečností, že při vzniku nové ústavy budou asistovat lidé, kteří této problematice zdaleka nerozumí tak jako on. Po prohraných volbách publikoval Peška několik kritických textů vůči tehdejšímu vedení sociálně demokratické strany což mu 2) Tamtéž. 3) Cit. dle PEHR, Michal: Československá strana lidová Ústav pro soudobé dějiny, Praha 2003, s ) KAPLAN, Karel: Pět kapitol o únoru. Brno, Doplněk 1997, s /01 paměť a dějiny\n3 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv vysloužilo u některých spolustraníků obvinění z nedostatku loajality. Stále se věnoval práci na nové ústavě zasazoval se mimo jiné o přizvání ústavních expertů k poslaneckému jednání, což narazilo na odpor ze strany komunistů. Rostoucímu vlivu KSČ se Peška snažil čelit i v jiných případech například při projednávání tiskového zákona se zasazoval o omezení pravomocí ministerstva informací, které tehdy řídil komunista Václav Kopecký. Na podzim 1947 pak na Pešku ostře zaútočilo komunistické Rudé právo článkem Kdo zdržuje ústavu, který reagoval na text, podepsaný šifrou -r-, v deníku Národní osvobození. Komunistický deník připisoval autorství tohoto textu právě Peškovi: Asi příliš nechybíme, hádáme-li, že za těmito výpady stojí prof. Zdeněk Peška, který se ještě pořád nedovede smířit s tím, že nebyl zvolen do Ústavodárného Národního shromáždění. Na neukojené ješitnosti prof. Pešky příliš nezáleží; záleží však na tom, aby bylo jasno v otázce nové ústavy. Takovými řečmi o postranních otázkách, jakými oplývají výpady prof. Pešky a jeho anonymního spojence, se věc ovšem jenom ještě více zatemňuje. K rozřešení základního problému, totiž ústavy lidové demokracie, se tím nepřispěje ani v nejmenším. 5 Nelze se tedy divit, že únor 1948 nepřijal Zdeněk Peška, na rozdíl od některých levicových sociálních demokratů, nikterak nadšeně. PANE OBŽALOVANÝ, VE VAŠEM DENÍKU JE V květnu 1948 se Zdeněk Peška účastnil oslavy 70. narozenin prezidentova staršího bratra a sociálně demokratického funkcionáře Vojty Beneše. Z debat o politické situaci se zde mezi sociálními demokraty, kteří nesouhlasili s chystaným sloučením s komunisty, zrodila myšlenka scházet se pravidelně. Při třetí schůzce byl takto ustanoven Ústřední výbor nezávislé sociální demokracie, jehož členem se stal i Zdeněk Peška. Ten začal na výzvu Vojty Beneše pracovat na ideovém programu této skupiny, který byl schválen na přelomu srpna a září 1948 a mimo jiné požadoval, aby byly zrušeny nejen akční výbory (škodlivé sbory samozvanců), ale i veškeré zákonodárství po 25. únoru a aby byly vypsány nové svobodné volby. 6 Skupina vydala též několik ilegálních letáků. V září 1948 se pak Zdeněk Peška a Vojta Beneš sešli na faře ve Vinoři se zástupci národních socialistů (Milada Horáková a Josef Nestával) a lidovců (Vojtěch Jandečka). Peška zde společně s Horákovou navrhoval vytvořit jakýsi zastřešující orgán, Profesor Peška před Státním soudem jako člen údajného záškodnického spiknutí Milada Horáková a spol. Zdroj: ČTK/Bohuslav Parbus který by sdružoval zastoupená politická uskupení. To bylo ostatními účastníky odmítnuto, stejně jako další Peškův návrh na vydání společné programové deklarace. 7 Někteří účastníci schůzky to považovali za nebezpečné, což se zanedlouho potvrdilo v říjnu a listopadu byli členové Ústředního výboru nezávislé sociální demokracie pozatýkáni, s výjimkou Vojty Beneše, kterému se podařilo uprchnout na Západ. Profesor Peška byl zatčen 18. listopadu Kdy a jak mu Státní bezpečnost zabavila jeho deníkové záznamy, bohužel nevíme. V protokolu o jeho zatčení se hovoří o zabaveném žlutém cestovním kufříku s různými písemnostmi, 8 v záznamu o domovní prohlídce, 5) Rudé právo, , s. 2. 6) Archiv bezpečnostních složek (dále jen ABS), f. vyšetřovacích spisů, sign. V-2614/MV vyšetřovací spis F. Harlas a kol. 7) Blíže viz např. KAPLAN, Karel: Největší politický proces. M. Horáková a spol. ÚSD, Praha 1995, s ) ABS, f. vyšetřovacích spisů, sign. V-2614/MV vyšetřovací spis F. Harlas a kol., 1. díl; zápis o zatčení Z. Pešky z paměť a dějiny 2008/01 133\n4 Vězeňské foto Zdeňka Pešky svědčí o strádání, kterému byl v komunistických věznicích vystaven. Zdroj: NA konané za účelem pátrání po protistátním materiálu, byla pro změnu zabavena různá korespondence. 9 Po zatčení byl Peška patrně podroben těžkému výslechu jak jinak si totiž vyložit fakt, že osm dní po zadržení byl přemístěn do vězeňské nemocnice s přípisem srdeční slabost s občasným bezvědomím. Nebezpečí života. 10 Z ošetřování byl propuštěn až 7. ledna I přes tuto zdravotní příhodu se Peška dle dostupných dokumentů choval při vyšetřování poměrně statečně. Profesor Peška během celého vyšetřování stavěl se k celé záležitosti zcela odmítavě, vše zapíral a choval se arogantně, stojí v trestním oznámení podaném na Pešku a jeho další sociálně demokratické kolegy. 11 Vyšetřovatelé StB již tehdy studovali Peškovy deníkové záznamy v tzv. operativním podvazku je zachováno několik stránek strojopisných výpisů z tohoto deníku, zmínka o něm je i v již zmíněném trestním oznámení: Smýšlení profesora Peška a jeho postoj k dnešním státoprávním poměrům jest plně charakterizován a proveden průkazním materiálem, který byl u jmenovaného při domovní prohlídce nalezen. 12 Státní bezpečnost chtěla z této skupiny vytvořit politický proces, pracovně nazývaný Peška a spol. Nakonec ale dva nejdůležitější obžalované Zdeňka Pešku a Vojtěcha Dundra zařadila do procesu s dr. Miladou Horákovou. Oba měli v údajném záškodnickém spiknutí reprezentovat antifierlingerovské sociální demokraty. Zdeněk Peška byl vyslýchán Státním soudem v pátý den procesu 4. června 1950 a prokurátoři při této příležitosti citovali i z jeho soukromého deníku. Prokurátor Juraj Vieska, který neopomněl zmínit, že kdysi navštěvoval na univerzitě Peškovy přednášky, se citací zápisu z 23. září 1945 snažil dehonestovat Peškovu odbojovou činnost za okupace. 13 Jiným citátem, v němž Peška reprodukoval vyjádření nejmenovaného amerického žurnalisty, že únor 1948 proběhl bez sovětské asistence, se pak prokurátoři snažili vykreslit Pešku jako člověka, který dobře pochopil vůli pracujícího lidu, ale svými poúnorovými politickými aktivitami se proti ní záměrně postavil. Zdeněk Peška si nakonec v největším politickém procesu vyslechl rozsudek ve výši 25 let odnětí svobody. Trest si odpykával ve věznicích v Ostravě, na Mírově a v Leopoldově, propuštěn byl na amnestii 10. května V roce 1968 se profesor Peška zúčastnil diskusí o možnosti obnovy sociálně demokratické strany. Pokoušel se též o návrat na akademickou půdu, což mu bylo znemožněno. Zemřel 23. listopadu 1970 v Praze. MASY LIDÍ BYLY NEUSTÁLE CELKEM KLIDNÉ Zápisy profesora Pešky z let tvoří dva rukopisně psané sešity, které jsou dnes uloženy ve vyšetřovacím svazku procesu s dr. Miladou Horákovou. 14 Jedná se spíše o deníkové záznamy nežli o deník v pravém slova smyslu pisatel se v nich neoddává osobním reflexím nebo vlastním postřehům, ale zaznamenává si, s kým se přes den setkal a o čem s ním hovořil. Při listování deníkem napadne čtenáře logicky otázka, zda se pisatel neobával svěřit své názory papíru, jelikož by proti němu mohly být použity (jako se tomu stalo v případě návrhu ústavního postupu v roce 1939). Přesto jsou tyto záznamy velice cenné a mohou se stát důležitým pramenem nejen pro poznání politického klimatu tzv. třetí republiky, ale i pro zmapování komunistické cesty k moci, završené únorem Je nutné zdůraznit, že záznamy zdaleka nepokrývají celé období let autor si je psal nepravidelně, někdy i celé měsíce vynechal (např. leden až březen 1946, červenec až srpen 1946, říjen 1947 až únor 1948 a další). I v předkládané edici jsme vypustili některé pasáže, které nám nepřipadaly tak zajímavé. Kompletní verzi Peškova deníku hodláme zveřejnit na internetových stránkách Ústavu pro studium totalitních režimů. Hlavním motivem, vinoucím se takřka celým deníkem, je zápas o novou československou poválečnou ústavu. Zdeněk Peška o ústavě několikrát hovořil s prezidentem Edvardem Benešem záznamy o roz- 9) Tamtéž; potvrzení o domovní prohlídce u Z. Pešky z ) Tamtéž; zápis o zatčení Z. Pešky z , přiložený lístek z ) Tamtéž. 12) Tamtéž. 13) Juraj Vieska citoval pasáž o údajně nepoctivém chování generálního tajemníka národně socialistické strany Vladimíra Krajiny po zatčení gestapem a připomenul, že Zdeněk Peška byl členem téže odbojové skupiny. 14) ABS, f. vyšetřovacích spisů, sign. V-6301/MV. Za upozornění na tyto sešity, a tedy i za vznik tohoto textu, děkujeme PaeDr. Vladimíře Vaníčkové /01 paměť a dějiny\n5 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv hovorech s ním patří patrně k nejzajímavějším pasážím deníku. Zdá se, že demokratičtí politikové tehdy nepovažovali práci na ústavě za nejdůležitější jak to bylo krátkozraké, se ukázalo právě v únoru Připomeňme, že nová komunistická ústava, vypracovaná již pár měsíců po komunistickém převratu, se stala důvodem odstoupení Edvarda Beneše z funkce prezidenta, jelikož tuto ústavu nechtěl podepsat. Peška ve svých zápiscích též zachytil některé negativní stránky poválečného politického systému. Proklamované osvobození od nadvlády stranických sekretariátů (která byla podsouvána předákům politických stran zejména po mnichovské katastrofě) se v poválečném Československu příliš nekonalo. Dne 4. prosince 1946 si tak Peška do deníku poznamenal názory svého přítele Jana Jíny, jenž byl tehdy přednostou politické sekce Kanceláře prezidenta republiky: Má dojem, že poslanci si netroufají zaujmout stanovisko k nějaké otázce, poněvadž nemají pokyn nebo souhlas svých sekretariátů. Šokující pro Zdeňka Pešku bylo též zjištění, že v Praze na Hagiboru byl provozován utajený koncentrační tábor (zápis z 18. listopadu 1946). Deníkovými záznamy profesora Pešky prochází řada osobností tehdejšího politického i společenského života. Sledování jejich osudů po únoru 1948 nám přišlo velmi zajímavé mnozí z těchto lidí odešli do exilu nebo se stali obětí perzekuce ze strany komunistického režimu. Někteří z nich ovšem vstoupili do KSČ a v době, kdy byl profesor Peška souzen v rámci největšího politického procesu, zastávali vysoké státní či stranické funkce (např. František Tymeš, o kterém Peška podává svědectví, že 25. února 1948 byl velmi skleslý a skoro plakal). Právě proto jsme Peškovy deníkové záznamy opatřili poznámkovým aparátem, v němž jsme jednotlivé osobnosti identifikovali a stručně vylíčili jejich životní osudy. Domníváme se, že právě toto zasazení do širšího historického kontextu je smyslem a posláním historikovy práce a jen tímto způsobem má smysl vydávat a editovat historické prameny. Vrcholem Peškových deníkových záznamů jsou zápisy z března 1948, ve kterých autor reflektoval únorové události v Československu. Z těchto záznamů již dýchá určitá opatrnost, neboť pisatel v té době začal vyvíjet aktivity vůči novému režimu. I přes jistou dávku autocenzury jsou tyto záznamy zajímavé. Zdeněk Peška byl totiž přítomen komunistickým manifestacím v pražských ulicích a zdaleka je nehodnotí tak, jak je později líčila komunistická historiografie: Řeči komunistů byly velmi vehementní, ale dav byl celkem lhostejný, až na skupinu okolo balkonu Kinského paláce, odkud se mluvilo. [ ] Náměstí bylo plné, ale lidé hubovali, Jedna ze stránek deníku profesora Zdeňka Pešky z let Zdroj: ABS že je pořád někam tahají. [ ] Masy lidí byly neustále celkem klidné. Potlesk a skandované volání asi předem připraveno, omezeno na skupinu u řečnické tribuny. Velice zajímavý je též Peškův popis jednání výkonného výboru sociálně demokratické strany 23. února Peška líčí, jak na účastníky jednání působily nátlakové akce, organizované komunisty: Mezi jednáním došla zpráva, že sekretariát nár[odních] soc[ialistů] obsazen. Mysleli jsme, že počátek státního převratu. Oddychli jsme si, když zpráva, že byl zase uvolněn. Mnozí obrátili a zuřivě pro komunisty Sám Peška se na jednání výkonného výboru postavil proti návrhům Zdeňka Fierlingera a Oldřicha Johna, aby sociální demokraté přijali návrhy Klementa Gottwalda a vstoupili do akčního výboru Národní fronty: Já jsem se postavil rozhodně proti Johnovi: ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv. Už dnes snahy o diktaturu, jak teprve potom? Mnozí mluvili velmi statečně. Vedle poměrů v sociální demokracii glosuje Peška též postoje národních socialistů: M[ilada] H[oráková] říkala, že důvod[em] resignace nár[odních] soc[ialistů] bylo vyvolati co nejdříve volby. V sobotu úmyslně nic nepodnikli, aby nedráždili komunisty (masová demonstrace proti dopolední demonstraci komunistů), a rozjeli se na venkov. V posledním deníkovém záznamu z 3. dubna 1948 již Peška neuvádí ani jména lidí, se kterými hovořil zprávy o dění v prezidentské kanceláři označuje za sdělení od jistého informátora, i když se v kontextu předchozích záznamů zdá velice pravděpodobné, že se jednalo o Jana Jínu. Z deníkových záznamů profesora Pešky citoval několik málo vět již historik Karel Kaplan ve své knize Pět kapitol o únoru. 15 Nyní předkládáme čtenářské veřejnosti jejich výběrovou komentovanou edici. Doufáme, že se stane zajímavým pramenem nejen pro historiky a badatele ) KAPLAN, Karel: Pět kapitol o únoru, s. 167, ) Za spolupráci na této edici děkujeme Mgr. Patriku Virknerovi a PhDr. Josefu Tomešovi. paměť a dějiny 2008/01 135\n6 Edice deníkových záznamů profesora Zdeňka Pešky z let Předkládané deníkové záznamy profesora Pešky byly edičně upraveny dle zásad platných pro vydávání novověkých historických pramenů. Pro lepší orientaci byla sjednocena forma datumového zápisu pisatel vždy nadepsal příslušný rok, měsíc a poté den, během něhož k deníkovému záznamu došlo. V předkládané edici jsme každý záznam opatřili plným datem včetně dne v týdnu, pokud byl pisatelem uveden. Některé záznamy jsou psány značně zkratkovitě, proto jsme některá slova (nejčastěji slovesa) dle smyslu věty doplnili jsou psána v hranatých závorkách. Taktéž zkratky jsou rozepisovány v hranatých závorkách. Evidentní překlepy a gramatické chyby byly opraveny tak, aby neměnily původní smysl textu. V edici nejsou zobrazena hojná podtržení, která jsou nejspíše dílem vyšetřovatelů Státní bezpečnosti. 2. července 1945 Dnes schůzka presidia soc[iálně] dem[okratických] právn[íků] v sekretariátu. Stylisace provolání. Pičman přinesl vlastní návrh, základem jednání můj. Někteří (Tobolka, Táborský, Tržický 1 ) menší změny. Na konec jsme všechno spojili. Dal [jsem] Krausovi 2 moje memorandum o Prozat[ímním] Nár[odním] shromáž[dění]. 3 Smluvili jsme [se], že okolo 13. VII. [bude] v mém bytě porada o parlamentu a volbách, na kterou by přišel Fierlinger, 4 někteří ministři a úředníci z ministerstev [a] Vilím. 5 Včera i dnes jsem celé dopoledne s Vlastou 6 rozepisoval toto memorandum. Zatím [jsem ho] dal Rálišovi, 7 také pro Stránského, 8 Krausovi také pro Šoltésze, 9 Zdence pro Laušmana. 10 Včera u mně Bušek, 11 později Ráliš. Oba pracují na návrhu vysoké školy politické. 12 Bušek už předložil spolu s Roučkem 13 návrh. Oba počítají se mnou. S B[uškem] také o poměrech na pražsk[é] 1) Míněn nejspíše František Tržický ( ), sociálně demokratický funkcionář a právník, za nacistické okupace vězněný, v letech působil jako prokurátor Národního soudu. V roce 1950 donucen odejít ze státní služby, o 4 roky později zatčen a odsouzen k 25 letům vězení, propuštěn v roce ) Míněn patrně sociální demokrat a právník František Kraus ( ), který se specializoval na problematiku sociálního pojištění. V únoru 1948 vystupoval pro KSČ. 3) Jednokomorový zákonodárný sbor Československa, ustanovený na základě volby delegátů národních výborů a správních komisí. Tvořilo jej 300 poslanců 40 zákonodárců zastupovalo každou ze stran Národní fronty a 60 poslanců reprezentovalo zájmové a odborové organizace. Jeho předsedou byl Josef David. 4) Zdeněk Fierlinger ( ), politik a diplomat, od r působil jako vyslanec v SSSR. Zásadním způsobem přispěl k československo-sovětskému sblížení za druhé světové války. Od předseda první vlády Národní fronty, po obnovení Československé strany sociálně demokratické její předseda. Po únoru 1948 převedl soc. dem. do KSČ, v letech člen ÚV KSČ (v letech člen předsednictva ÚV KSČ). 5) Blažej Vilím ( ), novinář a sociálně demokratický politik, za nacistické okupace hlavní představitel odbojové organizace Národní hnutí pracující mládeže, od r do konce války vězněn. V letech působil jako generální tajemník sociální demokracie, byl blízkým spolupracovníkem Bohumila Laušmana. Po únoru 1948 odešel do exilu. 6) Míněna manželka Zdeňka Pešky Vlasta, rozená Hložánková. 7) Míněn právní teoretik Antonín Ráliš (1898?), odborník na trestní právo. Stejně jako Peška působil ve 30. letech na Komenského univerzitě v Bratislavě. 8) Míněn nejspíše Jaroslav Stránský ( ), právník a politik národně socialistické strany, ministr spravedlnosti čs. exilové vlády v Londýně, od dubna do listopadu 1945 ministr spravedlnosti, později ministr školství. Po únoru 1948 odešel do exilu. 9) Jozef Šoltész ( ), slovenský právník a politik, před válkou člen sociální demokracie, za války vstoupil do komunistické strany, v letech ministr sociální péče. 10) Bohumil Laušman ( ), přední funkcionář sociálně demokratické strany, za války působil nejprve v domácím a posléze v zahraničním odboji, jako vládní delegát se účastnil Slovenského národního povstání. V l působil jako ministr průmyslu, na brněnském sjezdu v listopadu 1947 byl zvolen jako reprezentant středu předsedou sociální demokracie. 11) Vratislav Bušek ( ), právník a politik národně socialistické strany, za okupace vězněn, po únoru 1948 odešel do exilu. 12) Míněna Vysoká škola politická a sociální v Praze, která byla zřízena dekretem prezidenta republiky ) Nejspíše míněn František Rouček ( ), právník, specialista na obchodní právo, v letech rektor Vysoké školy politické a sociální v Praze, po únoru 1948 odešel do exilu, kde působil jako poradce etiopské vlády /01 paměť a dějiny\n7 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv práv[nické] fakultě. Oba tam budeme přikázáni činností, časem jmenováni. Na koho spolehnouti [se] ve sboru? Dnes také u Hrabánka 14 v ČTK, zejména o právnické fakultě a politické škole. Slíbil [jsem] mu materiál nebo text druhého článku o práv[nické] fakultě pro Mladou frontu. 15 Včera [jsem] napsal minist[erstvu] informací dva dopisy: že chci vydati brožurku o naší dnešní ústavě (prozatímní) 16 a že třeba vydávati odborný časopis právnický. Pak [jsem] slyšel, že už se něco děje ve spravedlnosti a v sociální péči. Včera [byl] Ráliš dost pesimistický o našem poměru k SSSR. V Bratislavě se dosud opakují loupeže a znásilnění rusk[ými] voj[áky]. 17. července 1945, úterý Od včerejška v nemocnici. Včera přišla Vlasta, vyřizovala, že telefonoval Hrabánek, že je už asi 50 návrhů na to, aby se zřídili tři zemské sněmy vedle Nár[odního] shromáždění. Vzkázal [jsem] mu, aby mně návrhy poslal a je-li co důležitého, aby mě navštívil. Čech návrh na reformu právnického studia, který měl v sobotu rozmnožiti, ještě nedodal. 28. července 1945, sobota Včera [jsem byl] u Laušmana. V podstatě [jsme] se domluvili, že budeme připravovati novou ústavu. Napíšu článek do Světa práce 17 o dvoukomorovém zřízení, jako počátek ankety o té věci. L[aušman] by byl pro senát národnostní, tj. pro paritní zastoupení Čechů a Slováků, malý sbor odborníků atd. Pokud jde o volby, L[aušman] je pro většinové zastoupení. Hned jsem mu řekl, že bych nesouhlasil. Vázané kandidátky 18 považuje za odbyté. Sejdeme se k důkladnému rozhovoru o tom. Pak [jsem byl] u Vaňka. 19 Chce články ode mě, také od jiných právníků. Pak u děkana Matějky. Řekl, že sbor vzal na vědomí atd. Také s Horáčkem [jsem] mluvil, velmi naříkal na přetížení zkouškami, za 7 neděl 500 kandidátů. 5. srpna 1945, neděle Včera tu byl Šoltész s manželkou. Říkal, jaké obtíže [jsou] ve vládě s právnickými otázkami. Procházka 20 rýpe do právnických věcí, neprávníky ve vládě různé subtilnosti málo zajímají. Nejlépe zříditi radu právníků jako orgán poradní, kde odborníci by upravovali osnovy. Ze Slovenska dostal špatné zprávy. V některých místech demonstrace proti N[árodní] r[adě], 21 protože [je] hlad. Řekl: já se jim nedivím. Naši lidé v Bratislavě by se měli trochu více hýbati a něco dělati. Hlad [je] způsoben dopravními obtížemi. Např. v Košicích dost potravin, na Vysokých Tatrách, v T[určanském] Martině atd. [je] hlad. 14) Míněn novinář a specialista na tiskové právo Jan Hrabánek ( ). 15) Deník Svazu české mládeže, vycházející od května 1945 pod vedením Jaromíra Hořce (1921). 16) Zdeněk Peška publikoval k připravované ústavě v r dvě knihy Za demokratický právní řád. Příspěvek k diskusi o nové československé ústavě (vydala Čs. sociální demokracie) a Jakou republiku? Úvahy o naší nové ústavě (vydal Rudolf Rejman). 17) Časopis vydávaný od r Československou sociálně demokratickou stranou, od r týdeník Revolučního odborového hnutí. 18) Kandidátní listiny používané ve volebním systému předmnichovské republiky, které znemožňovaly volbu jednotlivých kandidátů preferenčními hlasy. Systém vázaných kandidátek byl ostře kritizován zejména pravicovou opozicí. 19) Míněn nejspíše Jan Vaněk ( ), novinář a překladatel, v letech šéfredaktor ústředního listu sociální demokracie Právo lidu, člen ústředního výkonného výboru a představenstva sociálně demokratické strany. 20) Patrně míněn Adolf Procházka ( ), právník a politik Čs. strany lidové, v l ministr zdravotnictví, po únoru 1948 významný představitel čs. demokratického exilu, manžel neteře bratří Čapků političky Heleny Koželuhové. 21) Míněna Slovenská národní rada, nejvyšší zastupitelský a zákonodárný sbor na Slovensku, který vzešel ze Slovenského národního povstání a sdružoval zástupce všech povolených politických stran na Slovensku. paměť a dějiny 2008/01 137\n8 30. srpna 1945, čtvrtek V úterý odpoledne v sekretariátu. Vilím [říkal], že potřebují pro P[rozatímní] Nár[odní] Shrom[áždění] odborníka v ústavních věcech, že se mnou počítají. Nevědí ještě, bude-li mezi stranickými členy nebo mezi tzv. odborníky. Ale bude mně přikázán některý okres, o který se budu starati. Slíbil jsem to. Včera v sekretariátu schůze předsedů komisí, velká účast. Příprava sjezdu, program. 23. září 1945, neděle O mém vstupu do N[árodního] s[hromáždění] se mluví jako o hotové věci, ač sám [jsem] nic neříkal. 22 Minulý týden jsem byl u Fierlingera. Že až se sejde N[árodní] s[hromáždění], je třeba, abych se ujal ústavních věcí. V pondělí [jsem] telef[onoval] Pajdlovi (Orbis), jak dalece moje kniha. 23 Ale že to vůbec nemůže vyjíti. Že podrobnosti [má] Hlaváč v min[isterstvu] informací, důvody jsou politické. Hned jsem informoval Vilíma, slíbil promluviti s Kopeckým. 24 V úterý u Hlaváče: ve věci zasáhl ministr, souvisí se sporem orientace západní a východní. Informoval [jsem] Pajdla, pak hned k Dvořákovi do presidia m[inisterské] r[ady]. Slíbil informovati Fierlingera. Odpoledne telefonoval, že Fierlinger knížku četl a jednal s Kopeckým. Ten [považuje] za nedostatek, že tam [není] nic o národních výborech. Může vyjíti, připojí-li se vložka o národních výborech. Informoval [jsem] hned Hlaváče a ve středu Pajdla, slíbil [jsem] rukopis vložky do pátku. Ve středu [jsem byl] u presidenta. Začal hned, že byl podrobně informován o mém zatčení. Že četl moje články a že to dělám dobře. Dal jsem mu knížku. Dlouho mluvil o otázce kontinuity. Že spořádanost poměrů v emigraci působila velmi dobrým dojmem: dohoda stran, parlament 25 bylo něco nebývalého. Vymohl uznání diplomatické nejen pro vládu, ale pro celé státní zřízení (Státní radu atd.). Pak o chystaném sociálně demokrat[ickém] programu. Ohledně postavení presidenta souhlasí, teoreticky, ale ne prakticky, by považoval za správnější volbu lidem. V odstavci o právech si přeje vyzvednouti především občanské povinnosti. V menšinové otázce nebezpečno dávati zvláštní postavení Polákům a Ukrajincům. Poláci jsou horší násilníci než Němci. 26 Ukrajinci, mladá demokracie, to je vždy výbojný nacionalismus. Ti, kteří zde zůstanou, sami se počeští. Skončil, že kdykoliv se chci-li s ním poraditi a znáti jeho názor o některé věci, je ochoten mě přijmouti. Ve čtvrtek referoval [jsem] o tom v ústavně právní komisi: Usneseno škrtnouti odstavec o slovanských menšinách. V pondělí [jsem] odevzdal Madarovi 27 návrh novely jednacího řádu. Ve středu u Madara na čaji s Vlastou. Říkal, že má velmi zlé informace o doc. Krajinovi. 28 Byl u něj [ ], 29 který viděl sám protokol, ve kterém K[rajina] sliboval pověděti, co ví, když mu bude slíbena beztrestnost ) Zdeněk Peška byl zvolen členem Prozatímního národního shromáždění a na jeho první schůzi složil poslanecký slib. Stal se členem rozpočtového, ústavně-právního a zahraničního výboru. 23) Míněna s největší pravděpodobností kniha Naše nové státní zřízení, kterou Zdeňku Peškovi vydalo v r nakladatelství Orbis. 24) Václav Kopecký ( ), novinář a vysoký funkcionář KSČ, v letech ministr informací. 25) Míněna Státní rada, poradní sbor prezidenta v exilu, který měl vykonávat některé funkce parlamentu. V jejím čele stál Rudolf Bechyně ( ) a později Prokop Maxa ( ). 26) Jedná se o projev Benešovy averze vůči Polákům v podobném smyslu se vyjadřoval ve svém soukromí již v r Viz např. KOURA, Petr: Československo-polská konfederace v názorech domácího odboje. In: Česká a polská historická tradice a její vztah k současnosti. Pardubická konference (18. až 20. dubna 2002). Univerzita Karlova v Praze, Praha 2003, s ) Míněn právník Josef Madar, který od r vykonával funkci generálního tajemníka Národního shromáždění. 28) Vladimír Krajina ( ), přírodovědec a politik, za nacistické okupace přední činitel domácího odboje, šifrant ilegální vysílačky Sparta I. V letech jako generální tajemník národně socialistické strany ostře vystupoval proti snahám komunistů o ovládnutí politického života. Dne odešel do exilu, kde působil především jako botanik. 29) Nečitelné jméno. 30) Vladimír Krajina byl zatčen gestapem v Turnově a jako čestný vězeň byl do konce války internován v Terezíně. Pochybnosti o jeho chování ve vězení gestapa, které vycházely především z okruhu KSČ, se /01 paměť a dějiny\n9 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv Hovořil [jsem] s presidentem o zahájení Prozatím[ního] Nár[odního] shromáždění, o jeho potvrzení. 31 Říkal, že měl v úmyslu podati přehled celé své politické práce počínaje Mnichovem. Ale že komunisté prohlásili, že by v tom případě precizovali své vlastní hledisko na události. Řekl: Nemohl jsem vésti válku. Uvnitř nebylo možno spoléhati na agrárníky, na fašisty. Na Slovensku byli autonomisté. Francie a Anglie nás opustili. Rusko nechtělo dáti žádný závazný slib. Usiloval jsem o to, ale marně. Byli by nám pomohli jako Španělsku, pak by si byli umyli ruce. Označil to jako zcela důvěrné. 21. března 1946, čtvrtek Odpoledne u presidenta. Nejprve projednal otázku opravy ústavního zákona o schválení dekretů presidenta. Trval na opravě. Slíbil jsem, že jeho přání bude respektováno, ale vylíčil věc ze svého hlediska. Trvá na tom, aby v podobných případech byla věc vždycky projednána s referentem N[árodního] s[hromáždění]. Pak řada dotazů. Řekl, že má obavy o budoucnost: že nevěří komunistické straně, nevytvoří-li čtvrtou internacionálu. Je otázka, jak dopadnou volby. Nebude jmenovati jinou vládu než vládu Národní fronty. Říká právě tak pravici, že není možná vláda bez komunistů, a levici, že není možná vláda bez pravice. Co kdyby komunisté a sociální demokraté [měli] asi 52% většinu? Řekl jsem, že by nebylo možno založiti vládu na tak slabé většině, že by to bylo neštěstím národa, vedoucím k občanské válce nebo intervenci cizích mocností. Přeje si, aby po volbách nebylo už libovůle a nezákonných aktů. Řekl jsem, že situace v tom se lepší. 30. března 1946, sobota Večer vraceje se potkal [jsem] Macka, 32 doprovázel [jsem] ho kus k Bráníku. Velmi silně proti Laušmanovi, že je demagog a ctižádostivý, nejde mu o věc. Nacionalisace průmyslu se nemůže podařit za systému více politických stran. Trnec (odb[orový] předn[osta]) prý je ještě větší alkoholik než Laušman. Macek se stává čistě knižním člověkem. 16. dubna 1946, úterý Včera [jsem] byl u Vilíma. Mám kandidovati na Táborsku na 3. místě. Asi 2 [a] půl mandátu, tak bych přišel do 2. skrutinia. Očekává, že dostaneme v českých zemích celých 50 mandátů. 33 Na prvním místě v T[áboře] bude Linhart, na druhém nějaký zemědělec, který ale se hned vzdá mandátu. Fierlinger hledá několik schopných lidí na vyslanecká místa. Zmiňoval se také o mně. Vilím se mě ptal, co bych tomu říkal. Odpověděl jsem, že mě těší práce v Národním shromáždění a že myslím, že v nejtěžších letech tam mohu udělati leccos užitečného. 20. dubna 1946, sobota Včera [jsem] byl u Bečko. 34 Domluvili jsme, že Strana práce 35 a sociální demokracie vypracují podrobný program o ústavních otázkách česko-slovenských. Dnes porada se Šimákem, 36 Tobolkou, Štajgrem. 37 Uspořádáme sjezd soc[iálně] dem[okratických] právníků 29. a 30. VI. Dále připravíme objevovaly prakticky po celou dobu třetí republiky a též po r a bezesporu souvisely s jeho politickou angažovaností. 31) Míněno potvrzení Edvarda Beneše ve funkci prezidenta, které Prozatímní národní shromáždění uskutečnilo jednomyslně na své druhé schůzi ) Míněn Josef Macek ( ), národohospodář a publicista levicové orientace, v l poslanec za sociálně demokratickou stranu. V r odešel do USA, kde působil jako vysokoškolský učitel. 33) Sociální demokracie získala v květnových volbách r v českých zemích 37 mandátů. 34) Ján Bečko ( ), slovenský sociálně demokratický politik, v l poslanec, v l působil jako ministr sociální péče a zdravotnictví v exilové vládě, po válce funkcionář Strany práce. 35) Slovenská politická strana, založená představiteli sociální demokracie, kteří nesouhlasili se spojením slovenské části sociálně demokratické strany s Komunistickou stranou Slovenska v r Strana práce získala v parlamentních volbách v r ,1 % hlasů. Po únoru 1948 byla sloučena s KSČ. 36) Míněn sociálně demokratický novinář a redaktor Práva lidu Miloslav Šimák, který byl v r komunistickým režimem uvězněn. 37) Míněn patrně profesor civilního práva František Štajgr ( ), který před druhou světovou válkou působil stejně jako Zdeněk Peška na univerzitě v Bratislavě, v letech přednášel na UK v Praze. paměť a dějiny 2008/01 139\n10 memorandum o postupu v ústavních otázkách a memorandum o česko-slovenských věcech (společně se Stranou práce). Odpoledne byl u mě Dérer. 38 Čeká, že na Slovensku nejsilnější budou demokraté. 39 Strana práce asi 5 6 mandátů. Jeho plán, který předložil presidentu, některým členům vlády a sekretariátu strany: zdůrazniti, že [existují] nejen dva národy, ale že tvoří vyšší etnický celek. Žádný dualismus ani zvláštní postavení Slovenska. Jedno Národní shromáždění, ale poslanci volení v jednotlivých zemích by zároveň fungovali jako zemský zákonodárný sbor (já jsem navrhoval totéž, jen že Čechy a Morava společně). Ministři by byli jednak pro společné věci, pro ostatní by byli pro každou zemi zvláště, takže by byli např. 3 ministři vnitra. Všichni by byli členy ústřední vlády a odpovědni jen ústřednímu Nár[odnímu] shromáždění. 14. května 1946, úterý Nic se nedělo, všechno koncentrováno na volby. Jen se zákonem o 9. květnu trochu starostí. Přepracoval jsem osnovu, aby [byla] jen 1hodinová oslava uvnitř závodu. Laušman velmi souhlasil, Erban (E) 40 také. Dal [jsem jej] Fierlingerovi, ten do ministerské rady. Ta zásadně souhlasila, ale pro letošek svátek. Ve výboru Slováci proti mému znění, že prý 29. srpen má pro ně příliš velký význam. Celkem výbor souhlasil, ale poněvadž už pozdě přijat, vládní návrh beze změny. Ústavně právní komise strany vypracovala memorandum o přípravě ústavy. 1. Zřízení ministra nebo státního tajemníka pro přípravu ústavy. 2. Zřízení parlamentní komise. Koukal, 41 J. Zelenka pro obojí. Dnes u Červíčka. 42 Říkal, že 1. je politicky nemožné, neboť každá strana by to chtěla zadarmo, ale žádná jako položku v účtu mocenské posice. Ale souhlasil, že možno to vést v evidenci jako eventualitu. Považuje za možné řešení, že by se udělala komise odborníků z koaličních stran, její předseda členem vlády s poradním hlasem. Jmenování koordinační komise: chce, aby navrhla presid[entská] kancelář a P[řípravné] N[árodní] s[hromáždění] po jednom členu. Předsednictvo vlády navrhne Meissnera. 43 Dopoledne u Němce. 44 Odvolal kandidaturu po celonočním rozhovoru s Vilímem, aby nezatěžoval stranu, že byl v Národním výboru dne 15. března. 45 (Ačkoliv tam byl za stranu i Nečas 46 a Va- 38) Ivan Dérer ( ), slovenský právník a politik, vysoký představitel sociální demokracie na Slovensku, ministr v několika prvorepublikových vládách. Po válce byl zvolen čestným předsedou Strany práce, působil též jako prezident Nejvyššího soudu. V l a byl vězněn. 39) Míněni stoupenci Demokratické strany, založené v r na programových základech křesťanského sociálního reformismu a agrárnictví. V jejím čele stál Jozef Lettrich. V r zvítězila tato strana se ziskem 62 % hlasů ve volbách na Slovensku. 40) Míněn Evžen Erban ( ), odborový funkcionář a politik, na sklonku války se zúčastnil květnového povstání, poté generální tajemník Ústřední rady odborů. V l člen představenstva ústředního výkonného výboru sociální demokracie, stoupenec Fierlingerovy politiky spolupráce s KSČ. Po únoru 1948 zastával vysoké funkce v KSČ. 41) Míněn Karel Koukal, brněnský funkcionář sociální demokracie, v 50. letech vězněný. 42) Patrně míněn právník Bohumil Červíček, člen sociálně demokratické strany a pracovník úřadu vlády, který později vstoupil do KSČ a v letech působil jako přednosta Kanceláře prezidenta republiky. 43) Alfréd Meissner ( ), právník a politik, jeden z autorů první čs. ústavy z r. 1920, v l vězněn v terezínském ghettu. V rámci poválečné sociální demokracie patřil k opozici vůči Zdeňku Fierlingerovi. 44) Míněn František Němec ( ), sociálně demokratický politik, za nacistické okupace účastník domácího i zahraničního odboje, v l ministr exilové vlády. Jako vládní delegát pro osvobozené území se dostal v r do konfliktu jak se slovenskými komunisty, tak se sovětskými orgány na Podkarpatské Rusi. Od r pobýval jako čs. velvyslanec v Kanadě, kde po únoru 1948 setrval. 45) Míněn Český národní výbor, vytvořený českými fašistickými politiky 15. března 1939 v budově parlamentu a aspirující na převzetí politické moci v Čechách po příjezdu německé armády. Jeho členy se ze strategických důvodů stali i někteří demokratičtí politikové. Výbor ukončil činnost 19. března, když se od něj distancovaly orgány tvořící se nacistické okupační správy. 46) Jaromír Nečas ( ), sociálně demokratický politik a národohospodář, po působil v odbojovém hnutí a zároveň v protektorátní vládě jako předseda Nejvyššího cenového úřadu. Na jaře 1940 uprchl do zahraničí a vstoupil do exilové vlády /01 paměť a dějiny\n11 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv verka, 47 byl [tam] na výslovný rozkaz Hamplův, 48 zmařit fašistický převrat). Neúčastnil se jednání v Moskvě, protože s ním nesouhlasil. Považuje to za upřílišněné, i ústupky Slovákům. Chce dále ve straně pracovat, nechce se mu do Kanady. Volební schůze velký úspěch. 31. května 1946, pátek jsem byl v Táboře, jezdil po schůzích. Tamější lidé působí velmi dobrým dojmem: Filip, trochu flegmatický (Hanák!), Apentauer, Faltis. [ ] 49 byl nešťastná kandidatura, poloviční blázen, lidé se mu smějí. Ve středu v Táboře obrovská účast, neustále potlesk, velký úspěch. 26. ve straně velké zklamání. Viděl [jsem] Vojtu Erbana 50 a Laušmana, když docházely zprávy z venkova: sotva mluvili. 51 Boj o druhé skrutinium. Když se sestavovala kandidátka pro první skrutinium (na zastupitelstvu strany) při poradě [...] 52 o táborské kandidátce, V. Erban výslovně prohlásil, že já musím přijít do druhého skrutinia, že ústavodárný sbor nemůže býti beze mne. V úterý jsme s Johnem 53 v sekretariátu počítali volební výsledky, zjistili [jsme] přesně, že 10 mandátů v 2. skrutiniu. Odpoledne jsem telefonoval do Tábora, jaké stanovisko k tomu zaujmou. Filip odpověděl, že se už uradili, že budou žádat dva mandáty a nebude-li to možno, jeden, a sice pro mě. Že druhý den přijede deputace k Vilímovi. Ve středu byl jsem s deputací u Vilíma. Ten slíbil pracovat pro jeden mandát pro Táborsko. Pak řekli (Faltis a Apentauer), že já se jim líbím a že chtějí, abych byl táborským poslancem. Při odchodu Vilím ještě zavolal Faltise. Ten mně pak řekl, že se ho ptal, zda-li si to kraj skutečně přeje, a on ho ujistil, že je to tak. Nám ale Vilím odpověděl dosti vyhýbavě, že až jaké bude celkové rozvržení mandátů. Viděl jsem, že něco není v pořádku. Šel jsem se proto ihned po obědě poraditi s Dr. Koukalem. Ten, jak to slyšel, sedl do auta a jel se mnou za Fierlingerem. Ale v sekretariátu už zasedalo představenstvo strany a nedostal se k němu. F[ierlinger] mu ale vzkázal, že o 2. skrut[iniu] se bude jednati až druhý den. Ráno (ve čtvrtek) šel Koukal k Fierlingerovi do Obecního domu, kde se zasedalo, odevzdal mu dopis s výtahem o mé osobě. Zatím Madar (celkem bez mé iniciativy) o mně mluvil s Vilímem, říkal, že jsem byl duší ústavně právního výboru atd. Ten řekl, že toho použije v představenstvu strany. Avšak na kandidátce, sestavené představenstvem, jsem nebyl. Za Tábor Lindauer, 54 jako právník Bernard 55 (Hradec Králové). Ve výkonném výboru velký skandál pro Bernarda, poněvadž H[radec] Kr[álové] chtěl zemědělce. Na konec H. K. dostal své, Bernard na 8. (pravděpodobně nezvolitelné místo). Zdá se mi, že Bernarda, ačkoliv v P[řípravném] n[árodním] s[hromáždění] nic nedělal, prosazoval za každou cenu Fierlinger, poněvadž býval v Moskvě jeho tajemníkem. 56 Dnes v ústavně právní komisi jsem prohlásil, že resignuji na všechny funkce, prohlásil jsem, že nemohu pracovat, pokud nedostanu satisfakci za to všechno a strana se nepostará o možnosti, 47) Míněn Leopold Vaverka ( ), sociálně demokratický politik a novinář. 48) Antonín Hampl ( ), sociálně demokratický politik, v l předseda sociálně demokratické strany, za druhé republiky předseda Národní strany práce. Zemřel v nacistickém vězení. 49) Nečitelné jméno. 50) Vojta Erban (Eckstein) ( ), politik a publicista, v létě 1939 odešel z protektorátu do SSSR, kde vstoupil do čs. vojenské jednotky a navázal kontakty se sovětskými zpravodajskými orgány. V l byl zástupcem generálního tajemníka sociální demokracie, po únoru 1948 se podílel na sloučení této strany s KSČ. 51) Československá strana sociálně demokratická získala spolu se sesterskou slovenskou Stranou práce 12,76 % hlasů a stala se tak nejslabší českou politickou stranou. 52) Jedno slovo nečitelné. 53) Oldřich John ( ), právník a politik, v l starosta Prostějova, za okupace vězněn pro odbojovou činnost v koncentračním táboře, po válce stoupenec levicového proudu v sociální demokracii. 54) Míněn Jaroslav Lindauer, představitel levice v sociální demokracii a poslanec Ústavodárného národního shromáždění, který se v únoru 1948 podílel na vyakčňování sociálně demokratických poslanců. 55) Vilém Bernard ( ), sociálně demokratický politik a novinář, za druhé světové války pobýval v SSSR, kde od r působil na čs. velvyslanectví. Od dubna do října 1945 zastával funkci přednosty politického odboru předsednictva vlády. 56) Původně byl Bernard skutečně stoupencem Fierlingerovy linie, později se s ní však rozešel. Po komunistickém převratu odešel do exilu a pracoval zde jako novinář, v letech vykonával funkci předsedy exilové sociální demokracie. paměť a dějiny 2008/01 141\n12 abych mohl pracovati na nové ústavě. Komise se usnesla vyslati deputaci k Fierlingerovi: Šimák, Tobolka, Koukal. Stojí plně za mnou. 3. června 1946, pondělí V sobotu [jsem] navštívil Chába 57 v N[árodním] o[svobození]. 58 Říkal, že bude velmi rád, budu-li do N. O. psát. O soc[iální] dem[okracii] říkal, že v květnu vedoucí lidé se dohadovali s komunisty a dohodli, že nejlepší by byla jednotná strana. Ale protože nelze čekat, že všichni soc[iální] dem[okraté] [půjdou] ke komunistům, že bude samostatná soc[iální] dem[okracie], ale úzce spojená s komunisty. Od legionářů, kteří ve SNB na Slovensku, [má] tyto zprávy: komunisté agitovali tím, že Slovensko má patřiti k SSSR a že to Češi maří, demokraté že Slovensko za války jako samostatný stát mělo skvělé mezinárodní postavení a všem se dobře vedlo a že to Češi zmařili. Dnes jsem navštívil Dr. Jínu. 59 V předsíni [jsem] potkal Vojtu Beneše. 60 Ten, že to, co mě strana udělala, je neslýchaná sprostota, že Dr. Meissner tím byl nesmírně pobouřen. 61 Že budeme musiti usilovati o změnu ve straně. Pak u Jíny. Zdá se, že je deprimován celou situací, a je zklamán Fierlingerem. Říkal, abych nepřestával pracovati, že zase mohu dostati mandát. Pochybuje, bude-li toto ústavodárné shromáždění schopno vytvořiti ústavu, nebude-li třeba je rozpustiti. Potkal v tramway Tobolku, který [mluvil] o výsledku intervence u Fierlingera. Všelijak to omlouval, byl u toho Červíček, ten prý je chtěl umluviti. Na státní tajemnictví není vyhlídky, poněvadž by to bylo nepopulární. Ale bylo by možno zříditi komisi expertů, jejímž bych byl předsedou, dají-li tomu ostatní strany souhlas. Ale proti mé osobě je sekč[ní] šéf Körbel 62 a bylo by třeba nejprve odstraniti jeho odpor. Prý bylo proti mně také hodně stížností z jiných stran, tedy patrně od komunistů. 16. června 1946, neděle Včera pozván k Vilímovi. Začal otázkou, zda-li vzhledem k mým článkům v N[árodním] o[svobození] 63 se nezměnilo moje stanovisko ke straně. Že ty věci mají býti projednány na vnitrostranickém foru, ne veřejně v tisku. Vysvětloval mně, že prý poněvadž budu míti možnost jinak se účastniti vypracování ústavy, že se snažili do N[árodního] s[hromáždění] dostat především lidi, kteří (za dnešní situace) budou především pracovat agitačně. Bernarda prý potřebují, protože jim dělá všechny sylaby a jiné věci, bude nyní také pověřen výchovou. Když jsme mluvili o způsobu přípravy ústavy, on si představoval, že bude zvolena v N[árodním] s[hromáždění] nějaká subkomise a ta bude zváti experty. Pak jsme přišli na plán komise expertů. Upozornil jsem, že asi komunisté budou proti tomu, protože resortně věci náležejí vnitru a budou se brániti jeho oslabení. Na to řekl: O minist[erstvu] vnitra ještě nepadlo poslední slovo. 57) Václav Cháb ( ), novinář, spisovatel a překladatel, za 1. světové války příslušník čs. legií, redaktor časopisů Legionářský směr a Národní osvobození. 58) Deník vycházející v letech pod vedením novináře Lva Sychravy (viz pozn. č. 113), který se programově hlásil k masarykovskému pojetí demokracie a k legionářské tradici. Po válce bylo Národní osvobození obnoveno, po únoru 1948 jeho vydávání zastaveno. 59) Jan Jína ( ), diplomat, právník a vysoký státní úředník, za nacistické okupace čelný představitel odboje, v letech vězněn. Od listopadu 1945 přednosta politické sekce Kanceláře prezidenta republiky. V 50. letech opět vězněn. 60) Vojta Beneš ( ), sociálně demokratický politik a novinář, bratr dr. Edvarda Beneše, za druhé světové války působil mezi českými krajany v USA a Kanadě, po válce byl představitelem antifierlingerovského křídla v sociální demokracii. Na podzim 1948 odešel opět do USA, kde působil proti komunistickému režimu. 61) Míněna skutečnost, že Zdeněk Peška nebyl nominován ve 2. skrutiniu do Ústavodárného národního shromáždění. 62) Míněn patrně Pavel Körbel ( ), právník a úředník, který v letech působil jako přednosta právního a legislativního odboru předsednictva vlády. 63) Míněny patrně články Sociální demokracie dnes a zítra (publikován ) a Obnovení národních výborů (publikován ), ve kterých Zdeněk Peška kritizoval politiku sociální demokracie /01 paměť a dějiny\n13 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv 19. června 1946, středa Odnesl jsem Chábovi do N[árodního] o[svobození] dva články. Říkal, že mu chodějí do redakce sociální demokrati a pláčou, že strana včera hlasovala pro Zápotockého. 64 Pak dvě hodiny u Vojty Beneše. Vypravoval, jak [vypadalo] jednání včera v klubu. Jednalo se asi dvě hodiny. Byla ochota v užší volbě odevzdati prázdné lístky. Na konec s tím souhlasil i Fierlinger i Laušman. Ale pak přišla zpráva, že přes ujednání lidovci nechtějí ani v prvé volbě postaviti svého kandidáta. Toho využily radikální živly, poukazovalo se na věrolomnost pravice atd. Při hlasování byly 3 hlasy pro Davida, 65 asi 10 nehlasovalo, ostatní pro Zápotockého. Osobně Beneš je tím velmi deprimován, klub nevyhověl ani, aby směl odejíti při volbě. Dnes ráno už telefonovali z Plzně, proč hlasoval pro Zápotockého, chtěli by, aby do všech důsledků pro Davida. 66 Cháb také říkal, že president si přál Davida a že při celé cestě se Zápotockým slovo nepromluvil (když ho Z[ápotocký] odváděl do směnovny). V. Beneš charakterizoval v rozmluvě Bechyni: 67 člověk, který miluje hru pro hru, kterému nešlo o socialistické zásady. 25. června 1946, úterý Byl jsem v Brně, v pátek večer jsem tam přednášel Demokracie a Československo. Byl tam Dérer, Ečer, 68 [ ] 69 a j. Dérer mně soukromně říkal, že je velmi nespokojen, že nejsem v Ústavodárném N[árodním] s[hromáždění], že to ukazuje, že Fierlinger a jiní to vůbec neberou seriosně. Ečer při debatě protestoval, že v Úst[avodárném] N[árodním] s[hromáždění] nejsou odborníci v ústavních věcech. Byl jsem tam po všech stránkách velmi spokojen. V Bratislavě [jsem] mluvil s [ ], 70 býv[alým] soc[iálním] dem[okratem]. Říkal, že 90 % strany v Bratislavě přešlo k demokratům, protože nechtějí komunismus. Teď nechtějí jíti do Strany práce, protože si myslí, že beztak bude hlasovati pro komunisty. V Brně si také soudruzi stěžovali na Dr. Johna, že se všemi prostředky dere kupředu a chce býti za každou cenu ministrem. Uváděli případ, že vystoupil v zemském výboru strany určitým způsobem, když myslel, že se to bude líbiti, ale pak v ústředním výkonném výboru zcela opačně. Dnes Vlasta mluvila s Dr. Zdenkou Müllerovou. Ta říkala, že ve výkonném výboru, když byly hlasy, že bych měl býti pojat do 2. skrutinia, aby tam byl někdo pro vypracování ústavy, vstal Dr. John a řekl: Jsem tady přece já a Dr. Bernard. 30. srpna 1946, pátek Ve středu byl jsem u Fierlingera. Začal: Mám ale málo času, protože právě sem přišel dánský vyslanec. Ale hlavní jsem s ním projednal. O přípravě ústavy řekl, že vláda se usnesla zříditi dvě komise: právní a politickou. Řekl, že se mnou počítá pro komisi politickou, s Meissnerem pro právní, že to navrhne ve čtvrtek představenstvu. Ve věci rozsudku byl nerozhodný. Upozornil jsem ho na situaci ve straně a na to, že lidé chtějí míti klid, ne stálé rozčilování. 64) Míněno zvolení Antonína Zápotockého předsedou Ústavodárného národního shromáždění Národní socialisté nominovali na tuto funkci Josefa Davida, což byli komunisté ochotni akceptovat pouze za předpokladu, že tato mocenská pozice bude započtena národním socialistům do celkového rozdělení státních funkcí a přijdou tak o jednoho ministra. Teprve po přijetí tohoto komunistického požadavku Zápotocký rezignoval a jeho nástupcem byl zvolen Josef David. 65) Josef David ( ), novinář a politik národně socialistické strany, za okupace působil v zahraničním odboji a účastnil se moskevských jednání ohledně poválečného uspořádání Československa. Předseda Prozatímního a později též Ústavodárného národního shromáždění. Po únoru 1948 odešel z politického života. 66) Sociálně demokratičtí funkcionáři plzeňského kraje přijali po volbách rezoluci, která ostře kritizovala vedení strany za spolupráci s komunisty. 67) Míněn Rudolf Bechyně ( ), sociálně demokratický politik a novinář, za první republiky zastupoval sociální demokracii v tzv. Pětce a zasedal v několika vládách. Za války byl činný v zahraničním odboji. 68) Bohuslav Ečer ( ), sociálně demokratický politik a právník, generál justiční služby. V letech náměstek brněnského starosty, za okupace působil jako poradce ministra spravedlnosti exilové vlády, později byl vedoucím čs. delegace při Mezinárodním vojenském tribunálu v Norimberku. 69) Nečitelné jméno. 70) Nečitelné jméno. paměť a dějiny 2008/01 143\n14 V úterý ministerská rada schválila statut obou komisí pro přípravu ústavy. Teď se jedná o jejich obsazení. 9. září 1946, pondělí V pátek jsem byl v Plzni, přednášel Čsl. demokracie a Slovensko. Jsem spokojen účast byla celkem malá, poněvadž zároveň koncert J[armily] Novotné. 71 Dnes odpoledne mně Dr. Koukal se ptal, budu-li v politické nebo právnické komisi pro přípravu ústavy. Řekl jsem, že nejraději v obou. Říkal, že to asi bude neslučitelno. Prý bych měl býti předsedou právnické komise, ale Nosek 72 tam tlačí Hoffmana. Významnější je ale politická komise, ve straně se říká, že budu stranu v ní zastupovati. Večer oslava Modráčkova. 73 Mnoho známých. Vojta Beneš děkoval mně za knížku, kterou chválil. Jeden sekretář říkal, že z Vilímovy kanceláře dostali pokyn, aby telegraficky vyzvali redakce, aby neotiskovali můj článeček z poslední korespondence, poněvadž prý neodpovídá intencím strany, ale oni tj. propagační kancelář, to neudělali. 12. září 1946, čtvrtek Dnes ráno s Madarem u Davida. M[adar] velmi rozčilen. Fierlinger prý řekl, že N[árodní] s[hromáždění] je jen schvalovací sbor. Chtějí žádat vládu, aby obě komise pracovaly jako poradní orgány N[árodního] s[hromáždění]. Mně vytýkal, že sedím na dvou židlích; chce, abych nebral členství ve vládních komisích. To jsem odmítl: je věc vlády a N[árodního] s[hromáždění], aby rozřešily, kdo má zákony připraviti. Já nejsem členem ani tu ani tam. Kdybych byl členem N[árodního] s[hromáždění], zasáhl bych, ale takto nemohu zasahovat. Davidovi se velmi líbily moje články v Nár[odním] osvoboz[ení]. Žádal, abych tam dále psal, že by bylo třeba z toho učiniti neodvislý, levě orientovaný časopis. 15. září 1946, neděle Včera bylo zastupitelstvo strany. Fierlinger mluvil velmi špatně. Za to Laušman formálně dobře a dovedl vystihnouti náladu obecenstva. Hodně lidí mluvilo vysloveně oposičně, Remeš, 74 zástupci Ostravy atd. Vytýkali, že jsme si od komunistů dali všechno líbit. Přišel ke mně John a říkal, že prý byl představenstvem jmenován předsedou ústavně právní komise. Řekl jsem to jednomu z členů, který šel za Vilímem. Sám jsem šel později k Vilímovi a řekl mu, že komise má býti vyslechnuta, a mimo to, že jsem komisi celý rok vedl, poněvadž Kraus neměl mnoho času, že bych se tím cítil dotčen. Vilím [řekl], že nic ještě není definitivně dohodnuto. Pak s Krausem. Ten, že se vůbec nevzdal a že domluvil, že po čase, kdy povedu sociálně pol[itickou] komisi (místo Zelenky, který odjede na čas do Švýcar), povede to místopředseda. Jen subkomisi pro ústavní věci by vedl John. Velmi se zlobil, že je v tom všem takový zmatek. Pak přišel John ještě jednou, že souhlasí, abych vedl subkomisi pro ústavní věci, a že bude jen spojovacím článkem k předsednictvu a N[árodnímu] s[hromáždění]. Dohodli jsme se, že přijdu za 3 týdny do představenstva k rozpravě o nové ústavě. 71) Jarmila Novotná ( ), operní pěvkyně, v době nacistické okupace působící v USA a vystupující na podporu čs. zahraniční akce, po únoru 1948 odešla opět do exilu. 72) Míněn Václav Nosek ( ), komunistický politik, za druhé světové války působil v Londýně, mimo jiné ve funkci místopředsedy Státní rady. Od dubna 1945 ministr vnitra. 73) Míněna oslava 75. narozenin Františka Modráčka ( ), významného sociálně demokratického publicisty a politika. 74) Míněn sociálně demokratický politik Antonín Remeš ( ), v letech poslanec, za války vězněn v koncentračním táboře, po r představitel opozice vůči Fierlingerovi, v r odsouzen k 15 letům žaláře, zemřel ve věznici v Leopoldově /01 paměť a dějiny\n15 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv 20. září 1946, pátek Mluvil [jsem] s Vilímem. Říkal, že ani sám nečekal, že to tak vyhrají s ústavou v Nár[odním] Shrom[áždění]. Mnozí soudruzi se toho lekli. Je teď na nás velká odpovědnost. Jakmile naše komise bude hotova s návrhem, věnuje se tomu schůze představenstva, případně výkonný výbor. John mně říkal, že ve středu [bude] schůze předsednictva N[árodního] s[hromáždění], která definitivně rozhodne, jak se bude postupovati. 24. září 1946, úterý Madar mně říkal, že komunisté jsou proti tomu, aby parlamentní ústavní výbor přizval experty, patrně aby znemožnili jeho práci. Vilím chce, aby ten výbor měl celý vlastní sekretariát, snad i s konceptními úředníky právníky. Navrhoval jsem Madarovi, aby byl zřízen sekretariát jen z pomocných sil (písařky, jeden aktuár) a jeden knihovník. 25. září 1946, středa Byla schůze subkomise pro ústavní věci (v sekretariátu strany). Vše šlo dobře. Přišel John a vyložil, jak postupuje jednání v parlamentu. Bude asi zvláštní výbor pro ústavní věci. Hodlá navrhnouti zřízení sboru stálých expertů: univ[erzitní] profesoři, zástupci min[isterstva] vnitra, spravedlnosti, presid[entské] kanceláře a presidenti obou nejvyšších soudů a ještě za každou stranu jeden člen. Takže od nás bych tam byl já, Dérer a Meissner jako zástupci strany. Pak byla schůze úst[avně] právního výboru strany. Když jsem chtěl zahájiti, John prohlásil, že chce předsedati, protože byl určen představenstvem strany k tomu. Působilo to velmi trapně. Řekl jsem, že Vilím mně řekl, že věc není rozhodnuta. Pak chtěl, abych předsedal, ale já jsem odmítl. 30. září 1946, pondělí Dnes byla schůze přípravného výboru právnického (soc[iálně] dem[okratického]) sjezdu. Po vyřízení věcí jsem jim přečetl prohlášení, které chci učiniti ve středu ve schůzi ústavně právní komise proto, že John nám byl oktrojován za předsedu. Všichni (Koukal, Štajgr, Tobolka, Šimák) mě velmi přemlouvali, abych neresignoval na členství v komisi, aspoň ne dokud tato věc není projednána. Že bych tím oslabil svou politickou pozici a případně se vyloučil z účasti na přípravě ústavy. Slíbili, že se za mě postavějí, a smluvili jsme postup pro středu. 3. října 1946, čtvrtek Včera intervenoval Koukal u Fierlingera ve věci předsednictví ústavně právní komise strany. F[ierlinger] o ničem nevěděl, ihned telefonoval V[ojtovi] Erbanovi. Ten mu sdělil, že jde jen o technické opatření, které není namířeno proti mé osobě. F[ierlinger] řekl Koukalovi, aby to urovnal (podle K[oukala]). Dopoledne John mně telefonoval, abych odpoledne přišel do směnovny. Tam se mně omlouval, že to nebylo myšleno proti mně, pak ale zase řekl, že když jsem napsal článek do N[árodního] o[svobození] (Sociální demokracie dnes a zítra), nemohu zastávati oficiální funkci. Přišel také J. Zelenka a V. Erban. V[ojta] E[rban] ujišťoval, že proti mé osobě není žádných námitek. J[ohnovi] záleželo nejvíce na tom, aby nebyl blamován odvoláním z té funkce. Dohodli se na tom, že John pro forma zůstane předsedou, já povedu komisi jako místopředseda a John po nějaké době podá resignaci a budu zvolen za předsedu. V 6 hod. schůze komise. Nebylo jim vhod, že předseda nebyl komisí volen, na konec schválili usnesení představenstva se státoprávním ohražením pro budoucnost. Musíme se dát do přípravy ústavy. Mluvil [jsem] ve sněmovně s několika poslanci. Zdá se, že je bezradnost, není dost lidí, kteří by byli schopni vypracovati ústavu. Zelenka říkal, že národní socialisté ve straně už mají hotový plán. paměť a dějiny 2008/01 145\n16 15. října 1946, úterý Nedávno mně řekl Dundr, 75 že Görnerovi 76 řekl jeden komunistický poslanec, že jsem byl zbaven mandátu na žádost komunistické strany. Řekl jsem na to, že s takovou politikou by se mohla strana rovnou jít utopiti do Vltavy. Odpoledne jsem mluvil s Vojtou Erbanem. Říkal, že sjezd měl příznivý ohlas mezi inteligencí. O dvouletce: upuštěno od formy ústavního zákona. My jsme trvali na omezení nařizovací moci. Nár[odní] soc[ialisté] rozděleni. Zenkl 77 by byl ustoupil za kontrolu v národní bezpečnosti. Ripka 78 byl pro nařízení s mocí zákona. Drtina 79 šel s námi, byl pro omezení nařizovací moci. Lidovci i demokrati šli celkem s nár[odními] soc[ialisty]. Gottwald ustoupil. Budou jen speciální prováděcí nařízení a vyjmuty věci, k nimž třeba zákona. 18. listopadu 1946, pondělí Dnes konference předsedů komisí. Včera u Koláčka. Velmi [ ] 80 na dvouletku. Říká, že přijatá industrializace ve prospěch SSSR. Zemědělství se rozrušuje. SSSR velmi špatně platí za naše průmyslové výrobky. U nár[odních] soc[ialistů] dva dny zasedalo skoro nepřetržitě rozšířené představenstvo strany a jednalo o dvouletce. Cháb v red[akci] N[árodního] o[svobození] mně vypravoval o aféře Hagibor, konc[entračního] tábora, o kterém nikdo nic neví. 81 Je v Praze na Floře. Angl[ický] poslanec Stokes o tom napsal dopis, který námi nebyl vyvrácen. Ch[áb] má zjištěny dva případy, kdy tam lidé byli skutečně vězněni. Nějaký hoch na Slovensku se s kýmsi pohádal, v Praze byl zatčen, držen 10 neděl. Jemu z min[isterstva] zahraničí zakazovali o tom psát, řekl, že mu nemají co poroučet. Drtina mu vytýkal, že také jeho do toho namáčejí ale nakonec řekl, že v pátek v ministerské radě udělá kraval. V tom táboře je stále asi 170 osob, v půl 6. ráno je odvážejí do práce. 20. listopadu 1946, středa V pondělí řekl Fierlinger své sestře, že prý jsem znamenitým člověkem, jakých je u nás málo. Škoda, že to neřekl také na výkonném výboru strany dne 3. června. 4. prosince 1946, středa Cháb říkal, že podle informací jednoho polského žurnalisty [existuje] rozvětvená organisace Slováků za hranicemi proti republice. V čele [je] Ďurčanský. 82 Má vatikánský diplom[atický] pas 75) Vojtěch Dundr ( ), politik a novinář, v letech senátor a generální tajemník sociálně demokratické strany, za okupace krátce vězněn. Hlavní představitel opozice vůči Fierlingerovi, na sklonku r zatčen a v procesu s dr. Miladou Horákovou odsouzen k 15 letům vězení, zemřel v Leopoldově. 76) Míněn Vladimír Görner ( ), sociálně demokratický politik a novinář, vězněný nacisty v letech , po válce předseda pražské organizace sociální demokracie a stoupenec antifierlingerovského křídla. V r odsouzen jako hlava skupiny bývalých soc. dem. politiků k doživotnímu žaláři, propuštěn ) Petr Zenkl ( ), vysoký funkcionář národně socialistické strany, za okupace vězněn v koncentračním táboře. V letech předseda národně socialistické strany, od července 1946 náměstek předsedy vlády Klementa Gottwalda, v srpnu 1948 odešel do exilu. 78) Hubert Ripka ( ), novinář a politik národně socialistické strany, za války přední činitel zahraničního odboje, v letech ministr zahraničního obchodu. Po únoru 1948 odešel do exilu. 79) Prokop Drtina ( ), právník a politik národně socialistické strany, blízký spolupracovník Edvarda Beneše, v letech ministr spravedlnosti, od března 1948 do r vězněn. 80) Jedno slovo nečitelné. 81) Míněn sběrný tábor pro pražské Němce, který fungoval na místě bývalého nacistického internačního tábora pro Židy, umístěného v prostorách sportovně-rekreačního areálu pražské židovské obce na Vinohradech. 82) Míněn Ferdinand Ďurčanský ( ), slovenský právník a politik, čelný představitel Hlinkovy slovenské ľudové strany (HSĽS), v letech ministr zahraničí Slovenské republiky. Od jara 1945 pobýval v Rakousku, později žil v Argentině a západním Německu. V roce 1947 odsouzen v nepřítomnosti Národním soudem k trestu smrti /01 paměť a dějiny\n17 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv a tajně [žije] v Paříži. V Římě v čele Sidor. 83 A více jiných. Na Slovensku mají zorganisováno asi mužů. Dnes ráno telefon[oval] Krouský 84 obšírně o tisk[ovém] zákoně. Mimo jiné, že byla porada Dr. Levita, 85 Hrabánka a ještě někoho, tam dohodnuto, že je třeba zkrotit tisk. V důsledku toho tiskové zákony. Odpoledne [jsem] navštívil Jínu. Odevzdal [jsem] mu pro presidenta dosavadní elaborát úst[řední] pr[ávní] komise jako přísně důvěrné. Informoval mě o návštěvě úst[avního] výboru u presidenta. M[imo] j[iné] ptal se jich, co soudí o referendu. Na to lidovec hned vyskočil a řekl, že si nepřejí referenda při volbě presidenta. Nár[odní] soc[ialisté] (Horáková 86 ), že se o tom uvažovalo u nich z různých stran. President [řekl], že nemyslí jen volbu, že [myslí] legislativní referendum, když president vetuje zákon, a ten má jen těsnou většinu ve sněmovně. Snažil jsem se navázat rozhovor o volbě presidenta, ale J[ína] nereagoval. O Fierlingerovi říkal, že měl velmi nešťastný projev k legionářům. Že se z něj stal tlučhuba, který úplně přehlíží skutečnost. Není informován, nevěděl, že Nejedlý 87 a Kopecký mívají v radiu projevy o zahraniční politice. Má dojem, že poslanci si netroufají zaujmouti stanovisko k nějaké otázce, poněvadž nemají pokyn nebo souhlas svých sekretariátů. Takže je otázka, zda-li boj za přenesení přípravy do N[árodního] s[hromáždění] měl smysl. 16. prosince 1946, pondělí V sobotu a v neděli [jsem byl] v Brně. V neděli [jsem] přednášel osvětovým pracovníkům. Když [jsem] byl hotov, šel [jsem] se podívat na zemskou konferenci soc[iálně] dem[okratických] zemědělců. Velká účast, dobrá nálada. Tymeš, 88 na předsednické tribuně, když mě viděl, hned seběhl dolů a zůstal se mnou po celou dobu. Vypravoval, že v parlamentu se tvrdí, že John nechce experty v úst[avním] výboru, poněvadž je žárliv. Domů [jsem] jel se Steinhardtem 89 a Nicholsem, 90 kteří tam někde stříleli bažanty. S[teinhardt] vypravoval historky ze své diplomatické služby, N[ichols] hlavně mlčel. V pátek jsem byl dekorován válečným křížem a medailí za statečnost. Na slavnosti dekoraci bylo asi 20, polovic in memoriam přišla také Dr. Horáková. Říkala, že Burian 91 už 3x podal v úst[avním] výboru návrh na povolání expertů, ale John to vždycky zmařil. 31. prosince 1946, úterý Odpoledne v klubu s Kostiukem. 92 Souhlasí s mým vyjádřením o osnově o organisaci zemědělců pro Smejkala. 93 Tvrdí, že Fierlinger cosi slíbil komunistům a Smejkal ho poslouchá, ačkoliv země- 83) Karol Sidor ( ), slovenský politik a novinář, šéfredaktor časopisu Slovák a velitel Hlinkových gard v letech V rámci HSĽS prosazoval orientaci na Polsko, v letech slovenský velvyslanec ve Vatikánu, po roce 1945 žil v Itálii a Kanadě. 84) Míněn nejspíše právník a nakladatelský pracovník Otakar Krouský ml. ( ). 85) Míněn nejspíše odborník na ústavní a správní právo Pavel Levit ( ), který po r publikoval řadu studií o tzv. lidově demokratickém právu (např. ucelený výklad socialistické ústavy z r vypracovaný se Z. Jičínským). 86) Míněna dr. Milada Horáková ( ), politička národně socialistické strany, za nacistické okupace vězněná, po válce poslankyně Prozatímního i Ústavodárného národního shromáždění a členka jeho ústavně- -právního výboru. V září 1949 zatčena a posléze odsouzena jako hlava údajného záškodnického spiknutí k trestu smrti. 87) Zdeněk Nejedlý ( ), historik a komunistický politik, po válce jeden z hlavních kulturně-historických ideologů KSČ, v letech ministr školství a osvěty, od r zastával funkci ministra práce a sociální péče. 88) František Tymeš ( ), funkcionář sociálně demokratické strany, za okupace vězněn v koncentračním táboře, v letech člen představenstva soc. dem. strany a vedení Národního shromáždění. 89) Míněn americký diplomat Laurence Steinhardt ( ), v letech velvyslanec USA v Praze (předtím působil mimo jiné v SSSR). Zemřel r při letecké nehodě v Kanadě. 90) Míněn patrně britský diplomat Philip B. Nichols, působící za války jako velvyslanec u čs. exilové vlády v Londýně, poté jako velvyslanec v Československu. 91) Míněn poslanec za národně socialistickou stranu Gustav Burian. 92) Míněn patrně František Kostiuk ( ), zemědělský odborník a úředník ministerstva zahraničí, v r odsouzen na 15 let vězení, propuštěn v roce ) Míněn zemědělský odborník Oldřich Smejkal ( ), původně člen agrární strany, poté sociální demokrat, poslanec a zapisovatel Ústavodárného národního shromáždění. paměť a dějiny 2008/01 147\n18 dělská komise strany je proti tomu. Stěžoval si, že zemědělská komise udělá představenstvu nějaký návrh a pak představenstvo usnese něco docela opačného. O Smejkalovi má špatné mínění. 2. ledna 1947, čtvrtek S Vaňkem [jsem] domluvil, že okolo 10. bude schůzka redakt[ora] P[ráva] l[idu] se mnou o redaktorském zákoně. Jínovi [jsem] odevzdal elaborát úst[řední] pr[ávní] komise o ústavě pro presidenta. Slíbil, že mě ohlásí po 8. [lednu] k návštěvě. Řekl: Mnoho lidí, se kterými mluvím, žehrá, že nejsi v Ústavodárném N[árodním] s[hromáždění]. 4. ledna 1947, sobota Odpoledne u Frant[iška] Němce, který odjíždí jako vyslanec do Kanady. Dívá se na vývoj velmi pesimisticky a čeká velkou hospodářskou krisi. Žijeme jako stát i jednotlivci nad poměry. Pokud máme možnost vyvážet, státy nemají možnost nám zaplatiti. Bude nespokojenost a z toho politické nesnáze. Východiskem bude utvoření jednotné strany ze soc[iální] dem[okracie], levice nár[odních] soc[ialistů] a pravice komunistů, která zaujme místo Labour party. Ale u nás je nebezpečí v lidech, kteří byli nebo jsou pro nejužší spolupráci s komunisty a oportunisticky se přizpůsobují jakékoliv situaci. Komunistická strana v nejkratší době se octne ve velké krisi, křídlo radikální a reální. Dnešní mocenský poměr obou nezná. Nedoceňuje se pomoc UNR[R]A. 94 V minulém roce 8 miliard, letos není náhrady, vše se musí dovést a zaplatit. Když se vrátil, dva měsíce neměl žádný příjem. Nyní by mu zbývalo jen státi se sekretářem strany, je otázka, zda-li by ho chtěli, a je to málo. Jako vyslanec bude míti možnost pozorovat věci z dálky, psáti a neopotřebuje se. 11. ledna 1947, sobota Ve čtvrtek mně Madar říkal, že Peroutka 95 chce v Dnešku napsati článek, kritický, o přípravě ústavy. Sestavili jsme společně pro něj informace o dosavadním postupu. Koukal mně půjčil výtahy z protokolů subkomise ústavního výboru N[árodního] s[hromáždění] poslední tři schůze. Působí to tristním dojmem. Nevědí, jak do toho, referent nedovede ani formulovati, místo toho, aby prodebatovali hlavní zásady ústavy, debatují o tom, má-li se republika nazývat demokratická a sociální nebo lidově demokratická. To je výsledek asi měsíční práce! 17. ledna 1947, pátek Ve středu Zelenka referoval v komisi o jednání o ústavě v ústavním výboru. Předložil všechny tři návrhy. Že věc zase je politicky ožehavá, protože ve výboru se nedohodli na znění prvních paragrafů ústavy. Ve čtvrtek ráno [jsem] telefonoval Madarovi. Ten o tom věděl; předsednictvo nemůže nijak zakročit, protože mají plnou hlavu Ďuriše. 96 Telefonoval Koukalovi, ten slíbil informovat Laušmana a Fierlingera. V pátek dopoledne u presidenta k pohovoru o soc[iálně] dem[okratickém] návrhu ústavy. O presidentově postavení: kompetence přiměřená. Výhodou je, že při silné osobnosti dostatečně široká, bude-li slabá osobnost, přenese se to vše na jiné. Dosti pružný systém. Nikdy nepředsedá vládě, jen v kritických dobách. R[oku] 1938 vláda sama bez něj nechtěla nic dělati. Souhlasí, aby k ratifikaci mezinár[odních] smluv vždy byl potřebný souhlas N[árodního] s[hromáždění]. Dříve to nebylo mož- 94) UNRRA mezinárodní organizace pro pomoc zemím postiženým druhou světovou válkou, financovaná z velké většiny USA a označovaná komunisty za jejich mocenský nástroj. Československu byla z prostředků UNRRA poskytnuta pomoc ve výši 270 milionů dolarů, tedy asi 13,5 miliardy tehdejších korun. 95) Ferdinand Peroutka ( ), novinář a vydavatel časopisu Přítomnost, za nacistické okupace vězněn v koncentračním táboře, po válce zasedal v Prozatímním národním shromáždění, šéfredaktor periodik Svobodné noviny a Dnešek. Po únoru 1948 odešel do exilu. 96) Míněna politická krize v souvislosti s jednáním komunistického ministra zemědělství Julia Ďuriše ( ), který organizoval veřejnou diskusi o jím navržených zemědělských zákonech ještě předtím, než tyto zákony projednával parlament a vláda. Zemědělský výbor Ústavodárného národního shromáždění označil jeho jednání za protiústavní a navrhl 8. ledna 1947 Ďurišovo odvolání /01 paměť a dějiny\n19 Ve vládě s komunisty nebudeme míti žádný vliv no pro Němce a Maďary to odpadlo. Volbu presidenta lidem považoval za teoreticky správnější, ale myslí, že je při tom větší risiko, že se dostane v čelo státu nevhodná osoba. O Slovensku: čekal, že komunisté přijdou s návrhem jednostranné autonomie, poněvadž sami o sobě [jsou] velmi centrističtí. Ptal se na soc[iálně] dem[okratické] stanovisko k zemskému a krajskému zřízení. Stanovisko soc[iální] dem[okracie] rozhodne. O expertech: že považuje za nutné, aby ihned byli přizváni k pracem na výboru. President působí unaveným dojmem. Když jsem se loučil, měl jsem dojem, že mu působí obtíž vstáti ze židle. 20. ledna 1947, pondělí 97 Včera u Madarů. Byli tam Müllerovi. Zdenka mně vypravovala: Když byl výkonný výbor, který rozhodoval o druhém skrutiniu, šla k Vojtovi Erbanovi a říkala mu, že bych měl býti na listině. Vojta odpověděl: Peška tam nemůže býti, protože nás nesprávně informoval (nebo protože jeho informace se ukázaly nesprávné). Nejvíce byl prý proti mně Dr. John. Ptala se mě na Dr. [...] 98. Popsal jsem jí obtíže s ním v ústavně právní komisi a jak Vilím se usilovně za něj stavěl. Také jak Melichar nedávno řekl, že ho vyhodí ze sekretariátu, ale že tam pořád je. Řekla na to: To asi Vilímovi zprostředkoval nějaký obchod na Slovensku. 24. ledna 1947, pátek Ve středu samosprávná komise o zemském či krajském zřízení. 12:4 pro zemské zřízení. V ústavně právní komisi John: obtíže se znalci, protože komunisté proti. Jinak všichni pro to. On sám je považován za odpůrce expertů, ale ve skutečnosti je pro ně. Příští týden se rozhodne. Subkomise společně s komisí představenstva projedná ústavní věci. Včera porada v N[árodním] s[hromáždění], svolal Klimeš, o nové revui pro politickou vědu. Vesměs pro to, zvolen přípravný výbor. Plichta 99 mně říkal, že Procházka řekl Madarovi, že já nesmím býti jako znalec při dělání ústavy. Dnes Plichta říkal, že David v předsednictvu N[árodního] s[hromáždění] ve věci Ďurišově mluvil zcela nerozhodně. Madar prý řekl, že byl poražen. 25. ledna 1947, sobota Madar telefonoval, že s komunisty je už srovnána záležitost expertů. Prý u něj seděli asi do půl 12. v noci, řekl, zda-li chtějí míti novou porážku jako u Ďuriše. Předloží to Gottwaldovi. O Johnovi: komunisté prohlédli jeho povrchnost. Madar řekl, abych si naň dal pozor, že je člověk dvojí tváře. Ptal jsem [se], kdo za ním stojí. Řekl jsem, že především Fierlinger, také Vilím ho forsíroval. Slíbil, že si u sebe schová všechny protokoly úst[avního] výboru, aby je mně pak mohl dáti. Archiv Státní rady bude teď přístupen studiu. 31. ledna 1947, pátek Obědval [jsem] u Laušmana. Upozornil jsem ho na otázku dílčích zkoušek a žádal, aby vláda nezaujímala stanovisko bez slyšení druhé strany. O ústavě. Vypravoval jsem o stavu práce a o obtížích. Závěr: strana musí se snažit o urychlení práce a přibrání expertů. Napíšu kritický interview pro Svět práce nechtěl jsem, třikrát mě o to žádal, ještě v autu na zpáteční cestě. Vláda: myslí, že vláda bez komunistů dnes nemožná. Ale je možno, že bude demise a jmenována vláda nová, s výměnou osob. Komunisté se chtějí zbavit Nejedlého, ale držet Ďuriše a zatím Kopec- 97) Tento den chybně uveden jako 18. leden. 98) Nečitelné jméno. 99) Dalibor Plichta (1920), politolog, publicista a básník, v letech tajemník ústavně-právního výboru Ústavodárného národního shromáždění, v letech pracoval jako redaktor. V 70. a 80. letech perzekvován. paměť a dějiny 2008/01 149\n20 kého. Gottw[ald] o K.: 100 ještě ho potřebujeme. Je možno, že nár[odní] soc[ialisté] by šli do oposice, lidovci a demokraté nikdy. Také my bychom mohli jíti do oposice, kdyby byla vůči oposici naprostá loyalita. My bychom dovedli dělati státotvornou oposici. Úřednická vláda nebo nové volby nepravděpodobné. 5. února 1947, středa Porada v posl[aneckém] klubu. Hladký, 101 John, Bernard, Koukal, Hrabánek a já. Konstatování: Strana má zájem na brzkém vyřízení ústavy, protože občanstvo chce uklidnění a právní bezpečnost. Stejně asi lidovci a nár[odní] soc[ialisté]. Komunisté chtějí ústavu, ale rádi by ji oddálili. Demokraté myslí, že dejme tomu za pět let bude pro ně nejvýhodnější situace (John tvrdí, že to zní zcela positivně), ale dají si říci. Experti mohou usnadniti vytvoření ústavy. Podařilo se přiměti komunisty k tomu, aby přijali experty. Ale nechtějí připustit, aby se ústava projednávala po etapách s experty. Aspoň jim bude ústava dodávána po částech a oni písemně se vyjádří. Až bude celek hotov z první vody, bude se projednávat spolu s experty ústně definitivní formulace. Koukal i já jsme říkali, že to není příliš výhodný kompromis. Ale John a Bernard se bojí přehlasovati komunisty, aby nezahájili pasivní resistenci nebo neabstinovali. Ukazovali jsme jim, že komunisté se nevzdají pro tuto formální věc vlivu na ústavu vůbec. John má také námitky technické, že by to zabralo příliš času a že není možno paralelně jednat s experty a vedle toho projednávat další partie ústavy. Je pravděpodobno, že bude expertů příliš mnoho. Komunisté, nár[odní] soc[ialisté] a demokraté by chtěli počet expertů podle poměrného zastoupení. Naproti tomu John chce za každou stranu jednoho a několik osob z revolučního N[árodního] s[hromáždění] V posl[aneckém] klubu byla dopoledne porada s komunisty, kteří žádají na soc[iálních] dem[okratech] pomoc při prosazování hospodářských klausulí v ústavě. 8. března 1947, sobota V úterý 4. byla nám do ústavně právní komise doručena osnova zákona o politických stranách ihned vyjádřiti. Improvisoval jsem vyjádření, po schůzi hned nadiktoval. Dal [jsem] zprávu o osnově do Nár[odního] Osvobození. Ve středu porada v posla[neckém] klubu: Bernard, Tymeš, Půlpán, Hrabánek. Přijali mé úterní vyjádření. Bernard také proti klausuli v referátu o ústavě. Ve čtvrtek [měl] Meissner přednášku Politické strany v nové ústavě, dosti ostře proti chystané osnově. Zpráva ve Svobod[ných] Novinách 102 odpovídá průběhu. Napsal jsem článek do N[árodního] o[svobození] ostře proti osnově. Zároveň [jsem] doplnil vyjádření pro stranu a připojil vlastní osnovu. Dnes jsem byl v Plzni na manifestaci pro plzeňskou universitu. Naši studenti mě chtěli jako právníka. Vilím vzkázal, abych také za výkonný výbor. Mluvil jsem pro decentralizaci školství a pro malé university. Byl tam V[ojta] Beneš, jeli [jsme] spolu domů. Smlouvali [jsme] akce na Plzeňsku. Říkal, že bylo dobře, že jsem tam byl a dobře mluvil. Slíbil, že mě vezme s sebou na politické projevy. Stěžuje si, že není zdráv stižen gangrénou. U nás se skoro 14 dní netopilo. Pracuji v ministerstvu zahraničí na expertise o federalizaci Německa. 15. dubna 1947, úterý Včera porada přípr[avného] výboru Kulturní jednoty, také o chystaném tiskovém zákoně. Kozák 103 zahájil, že by byl možný plán: nakladatelství by měla odpovědného lektora. Nakladatelé sdruženi ve veřejnoprávním svazu. Svazu by byli odpovědni lektoři i jednotliví nakladatelé za to, co vy- 100) Patrně míněn Václav Kopecký (viz pozn. č. 24). 101) Míněn Jaroslav Hladký ( ), funkcionář sociální demokracie, za války činný v odboji, od r vězněn. Po válce představitel levice v sociální demokracii a předseda jejího poslaneckého klubu, podílel se na sloučení strany s KSČ. 102) Svobodné noviny periodikum vycházející od r pod vedením Ferdinanda Peroutky a navazující na prvorepublikové Lidové noviny. Svobodné noviny vystupovaly proti pokusům komunistů o ovládnutí politického prostoru a vedly též polemiky s Rudým právem. 103) Míněn filosof a protestantský teolog Jan Blahoslav Kozák ( ), politicky činný v národně socialistické straně, v letech děkan Filozofické fakulty UK. V r publikoval program Kulturní jednoty /01 paměť a dějiny


Novinky firmy SKF - březen 2014 - MotoFocus.cz\n› Výrobci › Novinky firmy SKF - březen 2014\nRSz , 19. března 2014, 20:54\nSada rozvodového řemene VKMA 01255/01259\nTato sada je používána u VAG motorů 2.0 TDI a 2.0 TDI 16V u oblíbených modelů jako je Škoda Octavia, Audi A4, Seat Leon, VW Golf a mnoha dalších. Jako u všech spojovacích prvků je potřeba měnit šrouby a svorníky vždy při výměnách celých systémů, čímž se vyhnete přílišnému prodloužení svorníku (šteftu) během jeho utahování a předcházíte tak možné poruše.\nPro utahování takových šroubů a svorníků byste také měli použít správný nástroj, který zabraňuje poškození na bloku motoru a závitech šroubů při utahování a demontáži starého dílu. Poškozené závity mohou způsobit poruchu celého motoru.\nDíky svému zastoupení v OE vyrábí SKF na tento nový model Fordu už celou řadu dílů. Některé z nich jsou vyráběny přímo pro OE, ale nyní jsou již dostupné i pro aftermarket.\n1 sada horního uložení zadní nápravy – VKDA 40434 T\n2 sady vodních čerpadel – VKPC 83259 a VKPC 84217\n1 sadu kolového ložiska – VKBA 6653*\n6 kladek a sad pro rozvody – VKM 23121*, VKM 13316, VKM 14224*, VKMC 03316, VKMA 03316, VKMA 04225\n4 kladky a sady pro plochý řemen – VKMA 33165, VKM 34219, VKM 33164, VKMV 6PK976\nKity označené hvězdičkou jsou vyráběny SKF i do OE.\nAuto roku 2014 Peugeot 308 je na evropských silnicích od listopadu 2013. SKF pro toto vozidlo nabízí ucelenou řadu náhradních dílů.\n2 sady kolových ložisek – VKBA 7034 a VKBA 7036*\n1 sadu vysouvacího ložiska spojky VKC 2523\n2 sady vodních čerpadel VKPC 83812 a VKPC 83259\n5 sad a kladek pro rozvody – VKMC 03316, VKMA 03316, VKM 23305*, VKM 23121* a VKM 13316\n18 sad a kladek pro plochý řemen – VKMC 33410, VKMA 33410, VKMA 33165, VKMA 33179, VKMA 33222, VKM 33100, VKM 33400, VKM 33062, VKM 33111, VKM 33164, VKMV 6PK1070, VKMV 6PK684, VKMV 6PK905, VKMV 6PK1020, VKMV 6PK802, VKMV 6PK966, VKMV 6PK976, VKM 93311.


Středočeský pohár - Nymburk 13.4.2013 - info pro domácí plavce :: Lokomotiva Nymburk - plavecký oddíl\nÚvodní stránka > Středočeský pohár - Nymburk 13.4.2013 - info pro domácí plavce\nStředočeský pohár - Nymburk 13.4.2013 - info pro domácí plavce\nMuche, Berná Zuzka, Bostl Jan, Brázdová Nikča, Červinka Jakub, Dobrkovská Simča, Drahokoupilová Adéla, Hájek Michal, Hanousek Michal, Jeřábková Barča, Lovětínský Marek, Němec Adam, Pergel Vojtěch, Scholz Tobiáš, Šnídlová Gabča, Špetlová Johana, Tamášová Johana, Vejtruba Matyáš, Vohradská Bára, Wolf Richard, Žárský Ondřej\nVíce zde: https://lony-plavani.webnode.cz/news/cena-mesta-pribrami-23-3-2013-info/\nMuche, Berná Zuzana, Bostl Jan, Brázdová Nikola, Červinka Jakub, Dobrkovská Simona, Drahokoupilová Adéla, Hájek Michal, Hanousek Michal, Jeřábková Bára, Lovětínský Marek, Němec Adam, Pergel Vojtěch, Scholz Tobiáš, Šnídlová Gábina, Špetlová Johana, Tamášová Johana, Vejtruba Matyáš, Vohradská Bára\nSraz plavců je v 8:00 před hlavním vchodem na bazén - v žádném případě nechoďte přes plavčíkárnu!!!\nRodiče žádáme, aby respektovali nařízení a nechali lavičky na galerii pro přihlášené plavce a jejich trenéry! Pro diváky je vyhrazen prostor za nimi\nDo trojice plavců se domluvte a připravte si zámek na skříňku. Zámky se nepůjčují.\nDo tašky si zabalte: oddílovou ústroj - tričko, soupravu ( kdo nemá oddílovou, vezme si jakoukoliv jinou), 2-3x plavky, plav. brýle, ručník, pantofle, dostatek pití, svačinu, výtečnou formu!\nPolední přestávku můžete využít pro občerstvení doma, ale musíte znát přesný čas návratu, který bude oznámen v průběhu dopoledního programu!\nBez souhlasu trenérů žádný plavec neopustí bazén!!!!\nProsíme rodiče o pomoc při úklidu bazénu po ukončení závodů. Čím víc nás bude, tím dřív se dostaneme domů.


(Ne)rozlučná dvojice: virová hepatitida a virus HIV | uLékaře.cz\nuLékaře.cz Články (Ne)rozlučná dvojice: virová hepatitida a virus HIV\nVirová hepatitida 10.2.2010\nVirová hepatitida a infekce virem HIV poměrně úzce souvisí. Mají totiž mnoho společného. Jak u virových hepatitid, tak i u infekce virem HIV je nejčastějším zdrojem nákazy kontakt s infikovanou krví nebo přenos při pohlavním styku. Procento lidí, kteří jsou nakaženi oběma těmito viry, se ve vyspělých zemích pohybuje okolo 35 % z pacientů trpících jednou nebo druhou nemocí.\nDva muži, AIDS, gay,homosexuál\nVirová hepatitida a infekce virem HIV poměrně úzce souvisí. Mají totiž mnoho společného.\nSpolu přišli, spolu škodí?\nJak u virových hepatitid, tak i u infekce virem HIV je nejčastějším zdrojem nákazy kontakt s infikovanou krví nebo přenos při pohlavním styku. Procento lidí, kteří jsou nakaženi oběma těmito viry, se ve vyspělých zemích pohybuje okolo 35 % z pacientů trpících jednou nebo druhou nemocí. Je to způsobeno tím, že většina lidí se nakazí buď při nechráněném pohlavním styku, nebo při nitrožilním užívání drog. K nákaze pak může dojít buď oběma patogeny zároveň, nebo i postupně.\nZátěž pro játra\nObě infekce působí velmi neblaze na játra, potažmo na jaterní buňky. Používají k tomu ale odlišný mechanismus. Zatímco žloutenkové viry působí na jaterní tkáň přímo, u HIV infekce je situace o něco složitější. U této infekce totiž vir nenapadá přímo jaterní buňky (jelikož se specializuje na bílé krvinky), ale játra poškozují především léky, které proti tomuto viru bojují. Jak už bylo prokázáno v mnoha studiích, léčba HIV pozitivních pacientů zapříčiňuje velmi rychlou progresi virové hepatitidy C, protože urychluje přestavbu zdravé jaterní tkáně na cirhotickou a to společně s působením viru hepatitidy vede k jaternímu selhání. Proto je třeba při léčbě HIV pozitivních pacientů na toto myslet a vybírat takové léky, které játra tolik nezatěžují a nepoškozují.\nDeprese jako společný jmenovatel?\nKlinické studie například prokázaly, že u osob trpících oběma infekcemi se daleko častěji vyskytují deprese v porovnání s pacienty trpícími jednou nebo druhou nákazou. Navíc i hůře spolupracují s lékaři a ošetřujícím personálem. Koinfikovaní pacienti také většinou mívají daleko vyšší virovou nálož viru hepatitidy C a to znamená, že je u nich léčba méně účinnější. Vyléčit se, resp. kompenzovat stav, se podaří pouze u 20 % pacientů s VHC 1. typu a 50–70 % pacientů s typem 2.\nHIV má v léčbě přednost\nPokud je pacient nakažen oběma viry a má už játra těžce poškozena, měla by být jako první zahájena léčba infekce virem HIV. Pokud se totiž HIV neléčí po dobu 6–12 měsíců, může to mít velmi vážné následky. Navíc kvůli poškození jater některými léky je třeba zahájit léčbu co nejdříve. Pokud je však počet bílých krvinek ještě relativně vysoký, je možné začít léčit jako první i hepatitidu. Játra pak totiž mohou být díky své regenerační schopnosti chráněna před účinky léků proti HIV.\nCirhoza jater Jaterní cirhoza Souchotě wiki Hepatitida Virus chřipky


Parní žehlička na vlasy rowenta – Připojení elektrického sporáku\nVerze pro domácí použití. Systém Steampod představuje jedinečný high-tech nástroj, parní uhlazující . Popis produktu – Loreal revoluční parní žehlička STEAM POD PRO Loreal revoluční parní žehlička STEAM POD PRO Žehlička na vlasy SteamPod s parou. Jedině parní systém Steampod . Rowenta jsou nepostradatelným pomocníkem pro krásně rovné vlasy již po jediném tahu žehličky.\nTitanové destičky jsou pro větší tepelný výkon, rychlost a přesnost opatřeny keramickým potahem obohaceným o turmalín. Díky ionizační jednotce dosahuje žehlička dokonalé povrchové úpravy, zabraňuje . Objevila jsem BOMBU – parní žehličku SteamPod od L´Oréalu. Nejenže vlasy neničí, ale naopak jim pomáhá. V kombinaci vysokého tlaku páry a Pro-Keratin technologie, pomáhá zkrotit krepaté a nepoddajné vlasy , zanechává je hedvábně hladké, lesklé, jemné a zároveň je chrání před teplem.\nDnešní žehlička na vlasy při správném používání vlasy neničí. Nejčastěji má keramickou žehlicí plochu, která může být obohacena vitamínovou emulzi. Vybrali jsme pro Vás Žehličky na vlasy.\nC a °C, Parní , Příslušenství. Tato nabídka od prodejce martikula byla archivována dne 02. Prohlédněte si podobné aktuální nabídky na Aukru! Parní žehlička na vlasy Funkce napařování: vlasy u narovnávání hydratuje (nádržka 8ml) Titanokeramický.\nIHNED k odeslání, u Vás již 30. Firma Rowenta obecně vyrábí velmi kvalitní žehličky a tento model není výjimkou. Disponuje LCD displejem, na kterém vidíte své nastavení. Teplotu můžete regulovat . Já mám tyto, obě mi přijdou kvalitní, tak první je lepší a novější.\nAle žehlička , která by nezanechala na vlasech následky (při častém používání) podle mého názoru neexistuje. Kamarádka si chválí parní žehličku a má opravdu krásné vlasy (ta poslední), já zkušenost nemám, neteř mi jí roztřískala 😕 Malý náhled žehličky na vlasy Babyliss ST387E. Chcete mít stále upravené vlasy?\nPořiďte si žehličku na vlasy. Nejdůležitějším kritériem pro výběr žehličky na vlasy je povrch žehlící plochy, který. Okamžité narovnání suchých či mokrých vlasů – žehlička na vlasy Rowenta EXPRESS LISS z řady For Elite Model Look.\nUnikátní patentovaný povrch kombinuje pro-protein a minerály: KERATIN A TURMALÍN. Keratin je základní složkou vlasu, Turmalín přirozeně vyzařuje ionty, což přináší lesk a antistatický efekt. Příjemným bonusem pro majitelky rovných vlasů je to, že žehlička zvládne i uvolněné lokny, které jsem také vyzkoušela. Chudinky do večera nepřežily, ale .


Systém soudní moci v členských státech - Portugalsko\nTento oddíl vám poskytne přehled soudního systému v Portugalsku.\nSoudy – obecné zásady\nČlánek 202 a další články portugalské ústavy definují zásady, jež tvoří základ pro organizaci soudní moci a fungování soudů v Portugalsku. Soudy jsou svrchované orgány s pravomocí vykonávat spravedlnost ve jménu lidu. Odpovídají za ochranu zákonných práv a zájmů občanů, brání porušování demokratického právního řádu a projednávají veřejné nebo soukromé spory.\nSoudy jsou nezávislé a jsou vázány pouze zákonem. Jejich rozhodnutí jsou závazná pro všechny veřejné i soukromé subjekty a jsou nadřazena rozhodnutím všech ostatních institucí.\nSoudní jednání jsou veřejná, s výjimkou případů, kdy je nutno ochránit osobní důstojnost nebo veřejnou mravnost nebo kdy je nutno zajistit řádný průběh jednání, přičemž o neveřejném jednání daný soud rozhodne prostřednictvím písemného odůvodnění.\nOrganizace soudnictví – systém soudní moci\nÚstava Portugalské republiky (článek 209 a další) stanoví dvě kategorie soudů: občanské a správní (jurisdição civil e administrativa). Existuje též jurisdikce Ústavního soudu (Tribunal Constitucional) a Účetního dvora (Tribunal de Contas) a dále jurisdikce rozhodčích soudů (tribunais arbitrais) a smírčích soudů (julgados de paz).\nV rámci občanského soudnictví mají obecnou soudní pravomoc v občanskoprávních a trestněprávních věcech soudy tří úrovní, hierarchicky uspořádané od nejvyššího stupně s největší zeměpisnou působností po nejnižší stupeň s nejmenší zeměpisnou působností takto: Nejvyšší soudní dvůr (Supremo Tribunal de Justiça; celostátní působnost), odvolací soudy (tribunais da Relação; jeden v každém soudním obvodu a dva v soudním obvodu města Porto) a okresní soudy (tribunais judiciais de comarca; soudy prvního stupně).\nSoudy prvního stupně se podle předmětu sporu a nárokované hodnoty dělí do tří kategorií: soudy se všeobecnou příslušností, soudy se specializovanou příslušností (trestní vyšetřování, rodinné právo, mladiství, pracovní právo, obchodní právo, námořní právo, výkon trestů) a soudy se specifickou příslušností (soudní kolegia (varas) pro občanskoprávní věci, pro trestněprávní věci nebo se smíšenou příslušností; soudní sekce (juízos) pro občanskoprávní nebo trestněprávní věci; sekce nižšího stupně (juízos de pequena instância) pro občanskoprávní nebo trestněprávní věci).\nSprávní jurisdikce zahrnuje správní a finanční soudy (tribunais administrativos e fiscais; soudy prvního stupně), ústřední správní soudy (tribunais centrais administrativos; jeden pro severní a jeden pro jižní oblast) a Nejvyšší správní soud (Supremo Tribunal Administrativo; celostátní působnost).\nSpory mezi jednotlivými soudy řeší kompetenční soud (Tribunal de Conflitos), jehož činnost je upravena zákonem.\nDruhy soudů – stručný popis\nV portugalském systému soudní moci existují následující kategorie soudů:\nÚstavní soud (Tribunal Constitucional), jehož hlavním úkolem je posuzovat ústavnost nebo zákonnost právních předpisů a ústavnost opomenutí přijmout legislativní akt;\nÚčetní dvůr (Tribunal de Contas), který je nejvyšším orgánem oprávněným k posuzování zákonnosti veřejných výdajů a ke kontrole účtů, jež se mu ze zákona musí předkládat;\nObecné soudy (Tribunais Judiciais) se všeobecnou soudní příslušností pro občanskoprávní a trestněprávní věci, které rovněž vykonávají soudní pravomoc ve všech záležitostech, které nejsou v příslušnosti jiných soudů. Zahrnují Nejvyšší soud, soudy druhého stupně (zpravidla odvolací soudy) a soudy prvního stupně (zpravidla okresní soudy);\nSprávní a finanční soudy (Tribunais Administrativos e Fiscais), jejichž úkolem je řešit spory vyplývající ze správních a finančních vztahů. Zahrnují Nejvyšší správní soud, ústřední správní soudy, obvodní správní soudy a soudy ve věcech daňových;\nSmírčí soudy (Julgados de Paz), které představují soudy se zvláštními znaky a s oprávněním v občanských soudních řízeních, kde hodnota nároku nepřevyšuje 5 000 EUR.\nBěhem válečného stavu mohou být zřízeny rovněž vojenské soudy (Tribunais Militares).\nOdvolací soud Lisabon\nOdvolací soud Porto\nOdvolací soud Coimbra\nOdvolací soud Évora\nOdvolací soud Guimarães\nÚstřední správní soud – jih\nPoslední aktualizace: 29/12/2017


Olive Green part 2 / A2\nVe druhé části filmu Olive Green, speciálně natočeného pro výuku angličtiny, kromě americké a britské angličtiny uslyšíte i angličtinu s francouzským přízvukem. Vždyť jeho tvůrci dostali i prestižní ocenění na festivalu v Cannes. A protože se jazyková obtížnost část od části zvyšuje, teď už se budete učit fráze a gramatiku na úrovni A2.\nKomplikovanější ale není pouze angličtina, ale zamotává se i děj. A znovu se propletou i životy Olive a policisty Davida, který má pro mladou zlodějku více než slabost. A protože Olive neměla krádež v domě Murrayových úplně pod kontrolou a byla při tom viděna samotným Robertem, musí si dávat velký pozor, s kým se stýká a s kým a co sdílí a komu věří.\nA co vy? Věříte nám, že si díky Mooveez můžete ubránit nově získané znalosti angličtiny? Nabízíme vám dvojjazyčný interaktivní scénář, ozvučené kartičky a kvízovou část, díky které si snadno procvičíte způsobová slovesa nebo základní rozdíly mezi minulým a předpřítomným časem.\n*Ono je to složitější!


stáhnout hru LoneWolf 1.2.79 pro android\nHra LoneWolf to není první projekt od vývojářů z FDG Entertainment GmbH & Co.KG, víme, že alespoň jeden populární hra - Banana Kong, který získal více než 50 milionů stažení pouze na android. Nicméně, jejich nový projekt se zásadně liší od naprosté většiny toho, co jsme a budeme rozumět v pořádku.\nHra je hodnocena 18+\nNedivte se, ale "sniper" střelba obdržel rating 18 + ... Co je na tom špatného děje!?\nVývojáři definoval jako "extrémně násilné scény", který se redukuje na to, co budete střílet na ostatní lidi. Žádné roboti, zombie a jiné zlé duchy, obyčejní lidé, které je třeba řešit rozmaru někoho jiného. Již jsme stříleli na lidi, ale všechny z těchto her jsou omezeny v prostoru 12 + nebo 16+, ale z krajní opatření? Možná se mýlím, ale základní krutost leží v ideologii, co se děje, protože nebudeme bojovat s případnými mýtických nepřátel, jako jsou teroristé, zabijeme na zakázku, lidé, kteří nemají nic reprezentují, jsou anonymní pro nás všechny, že musíme - porozumět jeden gól, zbytek není tak důležité. Vývojáři jen zdůraznit skutečnost, že všechny oběti ve hře neodmyslitelně patří rysy lidí, ale lidé nemají. Kromě toho, ne bez krve, který bude bohatě bryzki rozptýlí stěny nebo jiné předměty v blízkosti oběti.\nPlaketa deprese a jiné noir.\nChcete-li volat tuto hru pozitivní nefunguje, ale nezkoušejte. Vývojáři vzali další neobvyklý krok pro žánr - je příběh, který není v pěkné popisu mise, a animovaného filmu sidebars, které vyprávějí o hlavní postavy a jeho povolání. Náš hrdina - nájemný zabiják, který ještě spí s pistolí v ruce, jeho motivy zahalen tajemstvím, každá nová úloha je emocionální stres a morální konflikt, že se cítíte v každém pixelu. Všechny příběh scény jsou vyrobeny v šedé a ponuré, tam je i rozhovor. Nicméně, příběh bude rozvíjet a možná najdete odpovědi na mnoho otázek ...\nohromující styl, nárokovány jako neo-noir\nHra, která je určena pro více než 5 hodin čistého času\nkaždý příběh scéna byla namalovaná rukama\ndvě desítky zbraně\nzpětný ráz, třesoucíma se rukama, změna větru a dokonce návratu, bude obtížné střílet!\nMnoho vestavěné mini-hry\nSečteno a podtrženo: volání hru LoneWolf střelnice je obtížné, spíše se jedná o zajímavý a ponurý příběh, ve kterém budete muset střílet, být sniper. Pokud se ti to líbí - nezapomeňte stáhnout hru velmi hodný!\nverze 1.2.79 (1002079)\nvelikost 69.73 MB


Svátky končí. Policisté radí: Jezděte opatrně! - Chebský deník\nSvátky končí. Policisté radí: Jezděte opatrně!\nZápadní Čechy - Největší nápor na silnicích čekají policisté po šestnácté hodině\nNa provoz na silnicích na západě Čech i během Velikonočního pondělí dohlíží posílené policejní hlídky. Strážci zákona předpokládají, že na silnicích bude velmi silný provoz zejména mezi 16. a 20. hodinou, kdy se budou lidé vracet domů z končícího prodlouženého víkendu.\nUpozorňují proto všechny motoristy, aby vyjížděli s časovou rezervou, případně vyrazili na silnice mimo uvedenou kritickou dobu.\nŘidiči by měli být za volantem maximálně opatrní a ohleduplní. Na silnicích se totiž pohybují i sváteční řidiči. Navíc od pátku už se na Plzeňsku stalo několik vážných dopravních nehod, z nichž jedna si dokonce vyžádala lidský život.


Oslovili jsme 4 tisíce praktických lékařů a představili WC kartu\nV průběhu července 2021 jsme oslovili celkem 4 000 praktických lékařů pro dospělé a praktických lékařů pro děti a dorost z celé republiky.\nV úterý 8. června 2021 se uskutečnilo jednání Pacientské rady při MZ ČR. Jednání se konalo v prostorách nového Pacientského hubu.\nDotazník – vliv Crohnovy choroby na pracovní schopnost\nProsíme o pomoc studentce s vyplněním dotazníku k diplomové práci na téma: Vliv Crohnovy choroby na pracovní schopnost nemocného jedince. Dotazník je zcela anonymní a…\nDotazník na očkování proti COVID-19 pro pacienty s IBD\nIBD specialisté z různých částí světa byli osloveni s žádostí o zapojení se do projektu, který mapuje například postoj pacientů k očkování, výskyt eventuálních nežádoucích účinků…\nVážení členové a členky spolku Pacienti IBD. Právě odesíláme e-maily s žádostí o úhradu členského poplatku pro rok 2016 ve výši 200 korun. V e-mailu najdete číslo účtu 2600595086/2010 a…\nSnažím se žít naplno, IBD navzdory!\nHerec Národního divadla Igor Bareš v rámci kampaně organizace Pacienti IBD řekl, jaké je to žít s Crohnovou chorobou. Jeho příběh a příběh dalších…