Mexické dobrodružství Maxmiliána Habsburského: Cesta na popraviště — Česká televize\nCesta na popraviště (2/2)\nStředa 11. 2. 2015 po půlnoci na ČT2\n00:00:066.7.1832 se na zámku Schobrunn narodil arcivévoda Maxmilián,\n00:00:14mladší bratr rakouského císaře a uherského krále Františka Josefa.\n00:00:19Když se Maxmilián začal zajímat o politiku, kritizoval rozhodnutí\n00:00:25svého bratra:byl přesvědčeným liberálem a nesouhlasil s tím,\n00:00:30jak tvrdě císař zasáhl proti účastníkům revoluce 1848.\n00:00:36František Josef poslal proto bratra do Terstu, k námořnictvu.\n00:00:45V r. 1854 byl Maxmilián jmenován vrchním velitelem rakouské flotily.\n00:00:52O 3 roky později se oženil s belgickou princeznou Charlotou.\n00:00:58Odvedl si ji na zámek Miramare na břehu Jaderského moře.\n00:01:03Císař jej jmenoval guvernérem lombardsko-benátského království.\n00:01:13Maxmiliánovi to však nestačilo.\n00:01:16Když mu roku 1863 nabídla konzervativní mexická šlechta\n00:01:21korunu nově zřizovaného mexického císařství, přijal.\n00:01:28V dubnu 1864 se s manželkou vydal na palubě fregaty Novara do Mexika.\n00:01:37O šest týdnů později se před lodí objevil mexický přístav Veracruz.\n00:02:15Veracruz byl považován za bránu do Mexika a i dnes je nejvýznamnějším\n00:02:20mexickým námořním přístavem, kde se potkávají lodi z celého světa.\n00:02:27Za dob Maxmiliána byl obklopen opevněním, které sahalo až k moři.\n00:02:33Pevnina, kde dnes stojí domy, byla navršena později.\n00:02:41Město bylo postaveno ve španělském koloniálním stylu.\n00:02:51Obyvatelé Veracruzu přijali nového císaře velmi zdrženlivě,\n00:02:59i když město bylo již tehdy známo veselým životem.\n00:03:04I dnes zpříjemňují život místních lidí četné svátky,\n00:03:08např.Den svěcení vlajky.\n00:03:12Ten dovolí lidem zapomenout na starosti všedních dní\n00:03:17a navíc vyhovuje jejich nacionalismu.\n00:03:28I když nebyli přijati příliš vřele, je ve Veracruzu povědomí o pobytu\n00:03:35císařských manželů živé i dnes, po 130 letech.\n00:03:42Maxmilián a Charlota se ubytovali v hotelu Imperial,\n00:03:49kde se tím chlubí dodnes.\n00:04:02"Říká se, že Maxmiliánův příjezd do Veracruzu byl velmi nevlídný.\n00:04:08Císařovna byla skleslá.Jedna dáma jí chtěla zvednout náladu\n00:04:13neváhala kvůli tomu porušit dvorní protokol touto otázkou:\n00:04:20"Nedala byste si, Charlotko, cigaretku?"\n00:04:29Maxmilián si mohl být svou pozicí ve Veracruzu jist.\n00:04:36Bezpečí mu zajišťovala francouzská posádka a pevnost San Juan de Ulúa.\n00:04:42Ta původně chránila město před piráty a pak měla vojenský význam.\n00:04:52Maxmilián během své vlády přispěl k modernizaci jejích opevnění.\n00:05:03Z Veracruzu se císař Maxmilián vydal na cestu do vnitrozemí.\n00:05:09Od pobřeží Atlantického oceánu směřoval do hlavního města.\n00:05:13Během této dlouhé pouti si uvědomil obrovskou rozlohu své nové vlasti.\n00:05:27Poznal i bohatou historii Mexika: španělskou koloniální kapitolu,\n00:05:37a i dávnou minulost spojenou s rozmachem indiánských kultur.\n00:05:45Obdivoval velkolepé starobylé, technicky dokonalé pyramidy.\n00:05:53Maxmilián nebyl povýšený ignorant a nové podněty na něj silně působily.\n00:06:13Nemyslel si jako jiní Evropané, že Indiáni jsou primitivní barbaři\n00:06:19a v úctě se skláněl i před jejich tradičními zvyky.\n00:06:29Od pobřeží směřoval císař do Jalapy dnes hlavního města státu Veracruz.\n00:06:38Jalapa ho přijala mnohem laskavěji, na zdi úřední budovy se objevil\n00:06:46starý habsburský znak, takže Maxmilián zde našel kousek domova.\n00:06:54Dnešní připomínky Maxmiliánova pobytu v Jalapě mu moc nelichotí.\n00:07:02Puebla - jedno z nejvýznamnějších mexických měst - přijala Maxmiliána\n00:07:07s jásotem a velkou pompou.\n00:07:11Ve městě sídlil biskup,katolická církev a konzervativní šlechta\n00:07:20měly velký vliv.\n00:07:23Nádherné kostely a biskupský palác svědčí o úloze, kterou náboženství\n00:07:29mělo a má v životě místních lidí.\n00:07:33Maxmilián a Charlotta, které doprovázeli mexičtí šlechtici\n00:07:39a velitel francouzských vojsk v Mexiku maršál Bazaine,\n00:07:44dostali od starosty Puebly symbolický klíč od města.\n00:07:50Nadšení, se kterým se zde setkali, je přesvědčilo, že udělali dobře,\n00:07:56když korunu Mexického císařství přijali.\n00:07:59Tato země jejich pomoc potřebuje a očekává, říkal si v duchu nadšeně\n00:08:06a možná trochu naivně Maxmilián.\n00:08:10Charlotta uspořádala pro stoupence monarchie slavnostní ples\n00:08:14v paláci Alondigo.\n00:08:17Nádherné róby, vídeňská hudba a španělská etiketa\n00:08:23vytvářely skvělý rámec pro rodící se nový stát.\n00:08:2912.6. 1864 dorazil císařský pár do hlavního města Ciudad de Mexico.\n00:08:38I zde byli nadšeně přijati a to umlčelo jejich poslední pochyby.\n00:08:44Město bylo vyzdobeno květinami, ulice lemovali francouzští vojáci.\n00:09:02"Císařští manželé přijeli do hlavního města Mexika 12.6.1864.\n00:09:08Země, kterou projeli, i město samotné je naplnily nadšením.\n00:09:12Maxmilián začal spřádat plány, jak město přebuduje v moderní rezidenci\n00:09:24Ale už první noc, kdy přespal v Národním paláci, který stojí na\n00:09:28hlavním náměstí zvaném Zócalo, jej vrátila do reality.\n00:09:34Všech víc než 1100 pokojů bylo zničeno.\n00:09:37Noc strávil na kulečníkovém stole, protože jej trápily štěnice."\n00:09:41Ze všeho nejdříve se Maxmilián pustil do budování vlastního dvora,\n00:09:47Jeho jádro tvořili příslušníci rakouské šlechty,\n00:09:53kteří s nimi přijeli z Evropy.\n00:09:57Císař a jeho žena však chtěli získat i mexickou šlechtu:\n00:10:08už na palubě Novary jmenovala Charlotta svou dvorní dámou\n00:10:12manželku generála Almonteho. Dvorní dámou se stala i Indiánka.\n00:10:30Maxmilián promýšlel každý detail dvorního ceremoniálu:\n00:10:39nechal vyrobit nádobí se svým znakem.Většina skla byla vyrobena\n00:10:48v Čechách, porcelán v Anglii, stříbrné příbory, mísy a podnosy\n00:10:56vyrobily pařížské klenotnické firmy.\n00:11:07Za hlavní úkol považoval Maxmilián přestavbu mexického hlavního města.\n00:11:15Pozval architekty, kteří vypracovali plány na vybudování\n00:11:21nejen reprezentačních paláců, ale i škol,parků a sociálních domů.\n00:11:29Nejprve se musel postarat, aby měl kde bydlet se svým dvorem.\n00:11:35Začal proto přestavovat zámek Chapultepec, bývalé letní sídlo\n00:11:42španělských místokrálů postavené na místě aztéckého královského paláce.\n00:11:52Císař z něho chtěl udělat centrum císařské moci a honosně je vybavil.\n00:12:03Hrad Chapultepec je pro Mexičany důležité místo,\n00:12:08kde se spojují mýty a historie.\n00:12:21Byl sídlem králů před španělskou kolonizací,sídlem císařské vlády,\n00:12:25vlády nezávislého Mexika a vlád revolučních.\n00:12:33Dnes slouží Chapultepec jako Národní muzeum mexické historie\n00:12:38a připomíná pohnuté osudy země, invaze, revoluce a občanské války.\n00:12:51V současné době v něm probíhá celková rekonstrukce,\n00:12:57kdy se opravuje stavba samotná, ale i četné památky.\n00:13:07Pracují na nich s velkou opatrností zkušení restaurátoři.\n00:13:16Je pozoruhodné,jaký význam přikládá mexická vláda kulturnímu dědictví,\n00:13:24kolik prostředků vynakládá na údržbu historických památek,\n00:13:31na činnost muzeí a galerií. Tím také snižuje velkou nezaměstnanost.\n00:13:57"Je to zvláštní pocit, stát před zámkem Chapultepec,\n00:14:00kde prožila krásné i tragické chvíle má příbuzná,\n00:14:02mexická císařovna Charlotta.\n00:14:05Tím spíš, že na jeho opravě se podílel architekt G. Kayser,\n00:14:07který řídil rekonstrukci hradu Hardegg,\n00:14:11a kde jsou památky na císaře Maxmiliána.\n00:14:17Druhou stavbou, které Maxmilián věnoval velkou pozornost,\n00:14:21byl Palacio Nacional - královský palác na náměstí Ciudad de Mexico.\n00:14:27Dnes je sídlem mexického prezidenta a zčásti je přístupný veřejnosti.\n00:14:38Nástěnné malby trochu schematicky zachycují složité mexické dějiny.\n00:14:44I pohnutou dobu druhého císařství a postavu Maxmiliána Habsburského.\n00:14:57Císař obě stavby propojil nově vybudovanou třídou,\n00:15:02nazvané Avenida de Emperador, ale po porážce Maxmiliána\n00:15:07byla přejmenována na Avenida Reforma.\n00:15:12Dodnes je dopravní páteří města, ale málokterý z milionů\n00:15:20jejích uživatelů ví, kdo a kdy ji vybudoval.\n00:15:31Maxmiliánovo úsilí se neomezovalo jen na hlavní město,\n00:15:36chtěl vybudovat stát na celém území Mexika.Vypracoval liberální ústavu\n00:15:44která občanům zaručovala základní lidská práva. Pak zavedl\n00:15:48nové symboly země: státní znak a státní vlajky, které sám promýšlel\n00:15:56a uzákonil zvláštním dekretem.\n00:16:02Maxmilián vydal vlastní peníze, založil mexickou národní banku\n00:16:08a promýšlel systém povinného a bezplatného školství.\n00:16:21"Maxmilián byl pilný člověk: denně vstával ve 4 hodiny ráno, posnídal\n00:16:31a se svým tajemníkem José Luisem Blasiem pracoval na korespondenci.\n00:16:39Jeho kočár byl zařízen jako úřad, takže pracoval i na cestách.\n00:16:50Odpoledne se Maxmilián věnoval společenským povinnostem,\n00:16:58ale začínala pracovat Charlotta, která byla noční člověk.\n00:17:07Chudák Blasio se během druhého císařství pořádně nevyspal."\n00:17:20Za jeden ze svých hlavních úkolů pokládal Maxmilián\n00:17:23zvýšení kulturní úrovně Mexika.\n00:17:26V katastrofálně zadlužené zemi nechal založit Národní muzeum,\n00:17:31Národní divadlo, Mexickou akademii věd a umění a Národní banku.\n00:17:37Záleželo mu také na osudech původního obyvatelstva.\n00:17:50"Vydal velmi významné zákony\n- např. zákon kolonizační\n00:17:54a zákon osvobozující nádeníky. Ve stejné době reformoval školství\n00:18:03- zavedl povinnou školní docházku, která byla poskytována zdarma.\n00:18:09To bylo pro 2. polovinu 19.století velmi důležité.\n00:18:15Zavedl také zákon o prostituci,prý na ochranu francouzských vojáků.\n00:18:23To všechno mi připadá velmi pokrokové.\n00:18:31Všechny jeho zákony, dekrety a nařízení jsou uloženy v archívech.\n00:18:39Tvoří 8svazkový soubor, který byl poslán Napoleonovi III.\n00:18:45Podle mého názoru je největší Maxmiliánova zásluha v tom,\n00:18:49že pomáhal domorodým obyvatelům. Vždy Indiány podporoval.\n00:19:01Měl domorodce rád a oni mu odpověděli oddaností.\n00:19:04Domorodý Mexičan byl Maxmiliánovi oddaný."\n00:19:12Od budování nové říše však Maxmiliána odváděla občanská válka.\n00:19:20S pomocí francouzské armády se zatím dařilo Juarezovy jednotky\n00:19:24držet dost daleko od středu země.\n00:19:29Ale podle smlouvy uzavřené s Napooleonem III. se Francouzi měli\n00:19:36postupně stahovat zpět do Evropy.\n00:19:41Jejich místo měla zaujmout císařská armáda - její jádro tvořili\n00:19:46dobrovolníci z Rakouska a Belgie.\n00:19:53Oba císařští manželé se snažili získat sympatie svých poddaných.\n00:19:59Maxmilián se často oblékal do mexického národního kroje -\n00:20:04rád prý nosil široké sombrero, jezdecké kalhoty zdobené penízky,\n00:20:09vysoké boty s ostruhami.\n00:20:14Maxmiliánovi se určitě velmi ulevilo, když 30.12.1864\n00:20:20přistála ve Veracruzu první loď s dobrovolníky z Rakouska.\n00:20:26Za ní pak následovaly další a v květnu 1865 dorazil poslední\n00:20:32oddíl - spolu s Rakušany se v Mexiku vylodili i vojáci z Belgie.\n00:20:38Dobrovolníci postupně přebírali pozice francouzské armády,\n00:20:48která se začala stahovat do Evropy.\n00:20:50Velitelem rakouských dobrovolníků byl příslušník české šlechty\n00:20:54František hrabě Thun-Hohenstein. Statečností se vyznamenali také\n00:20:58major Kodolič a plukovník Khevenhüller-Metsch.\n00:21:04Rakouští dobrovolníci byli ukáznění, dobře vycvičení\n00:21:09a pro Maxmiliána znamenali velkou pomoc.\n00:21:17"Tady na náměstích a ulicích Querétara chodili, ale také umírali\n00:21:26příslušníci rakouského dobrovolnického sboru,\n00:21:29kteří pomáhali císaři udržet vládu nad touto vzdálenou exotickou zemí.\n00:21:36Rakouský dobrovolnický sbor čítal asi 6 500 mužů,\n00:21:40Čechů a Moravanů bylo asi 1000.\n00:21:45Je třeba říct, že to nebyli zločinci nebo vyvrhelové.\n00:21:52Byla to skupina schopných a energických lidí\n00:21:56se sklonem k dobrodružství.\n00:21:59Císařská vyhláška stanovila, že členem se může stát každý muž\n00:22:04mladší 40 let, zdravý, nezpustlý, neženatý.\n00:22:11Do sboru vstupovali lidé vyučení některému řemeslu,\n00:22:18lidé se středoškolským vzděláním a několik vysokoškolsky vzdělaných.\n00:22:23Česká vlastenecká společnost neměla ráda tento odliv schopných lidí\n00:22:29a Národní listy opakovaně vybízely dobrovolníky, aby zůstali doma.\n00:22:34Nebylo to nic platné - hlásili se noví schopní lidé, protože motivace\n00:22:41pro odchod do zahraničí byla velká\n- žold byl mnohem vyšší\n00:22:45než v rakouské armádě a důstojníci měli hodnost o 1 stupeň vyšší."\n00:22:54Služba pod horkým mexickým sluncem byla opravdu nebezpečná,\n00:22:58zejména poté, co císař vydal v říjnu 1865 "krvavý dekret".\n00:23:08Ten prohlásil všechny, kdo bojovali proti císařství, za zločince,\n00:23:12kteří mají být potrestáni smrtí. Tento rozkaz byl dvojsečný:\n00:23:19stejně se začali chovat i mexičtí republikáni.\n00:23:23Mnoho mladých mužů z Rakouska na mexických pláních zahynulo.\n00:23:28Důchodní Benesch ze Slavkova u Brna měl smutný úděl: jeden z jeho synů\n00:23:35zemřel v bitvě u Hradce Králové, druhý padl u mexického Querétara.\n00:23:47Češi zanechali v Mexiku stopu, která je patrná dodneška.\n00:23:53Mezi dobrovolníky bylo mnoho českých hudebníků.\n00:24:05"Mexická hudba, hlavně písně, jsou u nás velmi oblíbené,\n00:24:07mně se zdá, že nás fascinuje. Kladu si otázku, proč tomu tak je.\n00:24:11Ona je pro nás exotická, cizí, ale zároveň je nám blízká -\n00:24:17tím, že v ní cítíme jakoby ozvuk českých melodií,\n00:24:22třeba v té písni Las Maňanitas\n- Svítáníčko, která se zpívá,\n00:24:27když má někdo svátek.\n00:24:29A kromě toho v mexické hudbě je něco, co jinde v latinské Americe\n00:24:32není - housle a křídlovka.\n00:24:42Vypadá to, že ke styku naší a mexické hudby došlo v době,\n00:24:46kdy tam byl Maxmilián císařem.\n00:24:49Vzal si s sebou rakouskou vojenskou kapelu.\n00:24:53Po jeho smrti se asi rozešli po Mexiku,\n00:24:58dali se dohromady s mexickými muzikanty\n00:25:02a vnášeli tam ty naše prvky."\n00:25:24"Čeští hudebníci měli v 2. polovině 19. století velkou příležitost\n00:25:28v rakouské armádě - skoro na polovině významných postů\n00:25:36vojenských kapelníků byli Češi a 2/3 řadových hudebníků byly\n00:25:40z českých zemí. Víme, že čeští hudebníci se objevovali už dřív\n00:25:46v Texasu, v již. státech USA, ale také v Argentině a jiných\n00:25:58Velmi zde zpopularizovali určitý typ hudby - např. polku."\n00:26:21V Maxmiliánových službách působilo hodně Čechů:\n00:26:27jeho osobním lékařem byl dr. Samuel Basch.Největší proslulosti dosáhl\n00:26:33dr. František Kaska, Maxmiliánův dvorní lékárník.\n00:26:49"Byl to Čech pocházející z Horažďovic, čerstvý absolvent\n00:26:53farmacie a doktor chemie. Byl mladý, svobodný, a proto se asi\n00:26:57rozhodl začít kariéru a nový život v dalekém Mexiku.\n00:27:03Díky svému velkému vzdělání, nadání a zájmu o přírodní vědy se dostal\n00:27:09do okruhu přátel císaře a dokonce se stal dvorním lékárníkem.\n00:27:17Když pak Maxmiliána zastřelili a byla velká razie na Rakušany,\n00:27:27byla Kaskova situace dost složitá\n- víme, že vystupoval pod cizím\n00:27:34jménem - Nathaniel Davidson- a několik let se probíjel,\n00:27:41jak se dalo.\n00:27:43Kaska kdysi přísahal císaři Maxmiliánovi věrnost\n00:27:48a byl jeden z mála, kdo slib dodržel.\n00:27:54Vášnivě sbíral památky na císaře a shromáždil spoustu věcí\n00:28:03z původní císařské domácnosti.\n00:28:07Kaska zůstal svobodný a celý zbytek života strávil v Mexiku\n00:28:13jako bohatý, vlivný lékárník.\n00:28:16Na konci života odkázal celou sbírku do Prahy,\n00:28:24do Národního muzea."\n00:28:31Vojenská situace v zemi se pro Maxmiliána vyvíjela nepříznivě.\n00:28:38R. 1865 skončila válka v USA, kde zvítězil průmyslový Sever.\n00:28:53"Podívejte, mexické dobrodružství lze pochopit jen v souvislosti\n00:28:55s americkou občanskou válkou. Ta v Evropě působila velké pohnutí\n00:29:04a v této válce byla blízká vazba mezi mezi Jihem a Evropany."\n00:29:14Bohatí severoameričtí průmyslníci neměli zájem, aby v sousedství USA\n00:29:20vznikl silný stát, nezávislý na jejich vůli a penězích.\n00:29:28Začali proto podporovat vládu republikánského prezidenta Juáreze.\n00:29:35Dodávali mu moderní zbraně a další pomoc.\n00:29:39Maxmiliánovy síly se naopak stále oslabovaly. 11.3.1866 opustily\n00:29:46Mexiko francouzské oddíly. Císař Napoleon III. se rozhodl zcela\n00:29:54vycouvat z mexického dobrodružství\n- oslabovalo jeho pozici doma.\n00:30:04I mezinárodní situace se začala měnit v Maxmiliánův neprospěch:\n00:30:09Rakousko mělo mocného nepřítele v Prusku kancléře Otty von Bismarcka.\n00:30:18František Josef I. si nemohl dovolit zhoršené vztahy své říše\n00:30:22s jinými státy a ustoupil tlaku USA, které protestovaly proti\n00:30:26novému náboru dobrovolníků do Mexika, a zakázal jej.\n00:30:37Válka v r. 1866 dopadla pro Rakousko katastrofálně.\n00:30:43V bitvě u Hradce Králové byla rakouská armáda drtivě poražena.\n00:30:48Maxmiliána ale potěšilo, že rakouské loďstvo porazilo\n00:30:55v bitvě u ostrova Lissu silnější italskou flotilu.\n00:31:01Jeho přítel admirál Tegetthoff dokázal v praxi úspěšnost reforem,\n00:31:09které Maxmilián v loďstvu provedl.\n00:31:14"Čím byla občanská válka prudší, tím byl císař nešťastnější.\n00:31:18Nepřijel přece do Mexika, aby si hrál na vojáky,\n00:31:21a dokonce bojoval proti svým poddaným.\n00:31:25Chtěl celou zemi modernizovat, provést řadu potřebných reforem\n00:31:35a uplatnit své liberální názory.\n00:31:37Když mu bylo těžko a potřeboval si odpočinout, odjel sem,\n00:31:41do letoviska Cuernavaca, vzdáleného 72 km od hlavního města.\n00:31:44Měl zde krásný pohodlný dům a velkou zahradu, kterou začal\n00:31:48přestavovat na zahradu botanickou.\n00:31:51Pomáhal mu v tom český přírodovědec Vilímek.\n00:31:55Bavili se spolu o botanice, entomologii a mohli vynechat\n00:32:00politiku, válku a jiné nepříjemnosti.\n00:32:06Podle tradice zde císař prožil milostné dobrodružství s krásnou\n00:32:12Indiánkou jménem Bonita, která mu údajně porodila syna.\n00:32:20Tato legenda se nikdy nepotvrdila a patří do říše fantazie."\n00:32:33Lidová tradice proměnila Maxmiliána ve velkého donchuana.\n00:32:41Indiáni si vyprávěli, že v paláci se dělo mnoho milostných schůzek.\n00:32:48Cásařova bývalá ložnice slouží dnes jako galerie.\n00:32:57Průvodci ukazují zazděná dvířka, kudy prý si Maxmilián vodil milenky\n00:33:14"Existují legendy o Maxmiliánově manželství se Charlottou.\n00:33:17Ty legendy vznikly hlavně v Mexiku, protože Mexičané nechápali,\n00:33:27proč mají oddělené ložnice. V aristokratických kruzích\n00:33:40nejen v Rakousku, ale i v jiných zemích to bylo obvyklé,\n00:33:45protože v obrovských zámcích mohl mít každý své soukromí.\n00:33:53Druhým důvodem bylo, že neměli děti.\n00:33:57A to byl přirozeně pro dynastii velký problém."\n00:34:09Je skutečností, že Maxmilián se Charlottou neměli žádné potomky.\n00:34:16Maxmilián chtěl přesto vytvořit císařskou dynastii, a proto\n00:34:20adoptoval syna prvního mexického císaře Augustína de Iturbide.\n00:34:27Chtěl tak současně navázat na národně osvobozeneckou tradici\n00:34:32Mexičanů a využít jejich vlastenectví ve svůj prospěch.\n00:34:37Maxmilián ve své snaze vybudovat silné císařství narážel\n00:34:42stále častěji na nepřekonatelné překážky.\n00:34:46Republikánská armáda dosahovala úspěchů každý den.\n00:34:57K tomu se přidávaly i finanční problémy:\n00:35:01dobrovovolníci museli přejít pod francouzské velení,\n00:35:05protože Maxmilián neměl peníze na vyplácení žoldu.\n00:35:14Císař přijímal vděčně každou příležitost, kdy mohl odjet\n00:35:18z hlavního města a zapomenout na válku a panovnické povinnosti.\n00:35:24Jeho oblíbeným sídlem byla hacienda El Lencero.\n00:35:39"Nacházíme se v domě generála Santa Anny, který zde žil v l.1842-1856.\n00:35:45Později zde pobýval císař Maxmilián a řešil zde své vládní problémy,\n00:35:51protože tohle krásné místo je vhodné k odpočinku.\n00:35:57Z této doby se dochovala císařská koruna a monogram císařství."\n00:36:07Nakonec se Maxmilián dostal do úplné politické izolace.\n00:36:12Církev očekávala, že jí vrátí majetek, který předtím zabavil\n00:36:18prezident Juárez. Ale ač věřící,\n00:36:20s návratem církevního majetku Maxmilián nesouhlasil.\n00:36:25Svými názory popudil i konzervativní šlechtu.\n00:36:32Očividně se od něj odvrátil i císař Napoleon III,\n00:36:36který celou tuto dobrodružnou akci vymyslel.\n00:36:40Císařovna si uvědomovala vážnost situace, nechtěla ale ustoupit.\n00:36:47Když Maxmilián uvažoval o tom, že se mexické koruny vzdá,\n00:36:52rozhodně mu to vymlouvala.\n00:36:56Charlotta 9.7.1866 odplula do Evropy, aby našla pomoc.\n00:37:02Nejprve jela do Paříže k Napoleonovi III.\n00:37:06Neuspěla však. Pak se vypravila k papeži, ale ani ten jí nepomohl.\n00:37:14U vyčerpané ženy se objevily příznaky duševní choroby,\n00:37:18které se nakonec proměnily ve skutečné šílenství.\n00:37:24Když se Maxmilián dozvěděl o nemoci své ženy, rozhodl se,\n00:37:26že se vzdá trůnu a odjede do Evropy.\n00:37:30Nepochybně už začal spřádat nové politické plány,\n00:37:33protože Herzfieldovi, svému spolupracovníkovi, uložil,\n00:37:38aby pro něj zakoupil zámek Artstetten v Dolních Rakousích.\n00:37:54"Za mými zády vidíte zámek Artstetten.\n00:37:57Je v něm muzeum arcivévody Františka Ferdinanda a také hrobka\n00:38:05v níž následník trůnu spočívá.\n00:38:08Spojení s Maxmiliánem Mexickým je zajímavé: prodal mu jej arcivévoda\n00:38:14Karel Ludvík, bratr císaře Františka Josefa I. a Maxmiliána.\n00:38:23Splnil tak Maxmiliánovi přání v dalekém Mexiku:\n00:38:30mít v Rakousku útočiště jako soukromá osoba."\n00:38:40Maxmilián opustil hlavní město a přesídlil do Orizaby.\n00:38:45Ta je na poloviční cestě do Veracruzu, kde se chtěl nalodit.\n00:38:49Útočiště našel u blízkých přátel na haciendě, která stojí dodnes.\n00:38:54Mexičtí konzervativci a církev jej přesvědčili, aby v zemi zůstal.\n00:39:0212. prosince 1866 císař oznámil, že v Mexiku zůstává.\n00:39:09Pak odjel do města Querétaro\n- generálové mu tvrdili,\n00:39:13že je vhodnější k obraně.\n00:39:18Querétaro již tehdy patřilo k nejvýznamnějším městům.\n00:39:23Leží 220 km severozápadně od Mexico-City a jeho dominantou\n00:39:29je 1,5 km dlouhý akvadukt, postavený Španěly.\n00:39:35Ve městě je hodně kostelů a klášterů, výstavných budov\n00:39:40a také divadlo, proslulé elegantním interiérem.\n00:39:45Ve srovnání s únorem 1867, kdy zde Maxmilián našel poslední útočiště,\n00:39:51počet obyvatel vzrostl ze 40 na 700 tisíc.\n00:39:57Republikánskou armádu vedl generál Escobedo.\n00:40:02Obklíčila Querétaro zcela neprodyšně.\n00:40:05Císařští postavili v ulicích barikády a hájili každý kus země,\n00:40:10ale neměli šanci zvrátit osud - jejich porážka byla otázkou času.\n00:40:17Republikáni prolomili opevnění a vnikli do města.\n00:40:22Maxmiliánovi vojáci se však bránili dál.\n00:40:25Až zradou císařského plukovníka Lopeze se podařilo obránce porazit.\n00:40:38Maxmilián uznal porážku a Escobedovi se vzdal.\n00:40:45Byl zatčen a uvězněn v klášteře, kde měl v té době svůj hlavní stan.\n00:40:50Mexický orel ztratil svou korunu, mexické císařství už neexistovalo.\n00:41:14"Během obléhání Querétara byl v této cele císařův hlavní stan.\n00:41:18Po obsazení města 15.5.1867 zde byl 2 dny vězněn.Pokusil se uprchnout."\n00:41:25Maxmilián využil chvilkové nepozornosti stráží\n00:41:30a chtěl prchnout, byl však dopaden hned na schodišti.\n00:41:38Republikáni jej proto převezli do kláštera svaté Terezy.\n00:41:46Maxmilián nepřestal s pokusy o útěk. Největší šanci měla akce\n00:41:53princezny ze Salm-Salmu, která byla manželkou Maxmiliánova důstojníka,\n00:42:00ale taky americkou občankou a měla proto svobodu pohybu.\n00:42:03Žila v paláci na Avenida Hidalgo.\n00:42:08Princezna navázala kontakt s velitelem stráže\n00:42:13a nabídla mu půl milionu dolarů. Důstojník k tomu žádal\n00:42:17i její milostnou přízeň, v poslední chvíli ale ztratil odvahu a utekl.\n00:42:26Prezident Juarez se rozhodl zajatého císaře potrestat.\n00:42:32Maxmilián a generálové Miramón a Mejía měli být souzeni.\n00:42:39Místem procesu, který začal 13.6.1867, se stalo divadlo.\n00:42:47Tribunál sestavil 50 obvinění, jež formou otázek předal obviněným.\n00:42:53Měli odpovědět buď ano, nebo ne. Když obžalovaný vinu přiznal,\n00:42:58zaznamenala se odpověď do protokolu, když odmítl,\n00:43:02kterýkoli ze soudců mohl vystoupit a zapsala se jeho odpověď.\n00:43:08Císař se odmítl líčení zúčastnit, proces ale probíhal i bez něho.\n00:43:1415.6.1867 vynesl rozsudek: Maxmilián i jeho generálové\n00:43:19dostali trest smrti.Přestěhovali je do Kapucínského kláštera,\n00:43:26kde čekali na popravu.\n00:43:35Ve světě vyvolal rozsudek velké pohnutí - Juárezovi začaly docházet\n00:43:40prosby, aby dal odsouzeným milost.\n00:43:43Intervenoval papež, americký prezident Johnson,\n00:43:48dokonce francouzský spisovatel Victor Hugo, který mexickou akci\n00:43:54odmítal, prosil teď o Maxmiliánův život.\n00:43:59Benito Juárez, se narodil v indiánském kmeni Zapotéků.\n00:44:07Pocházel z chudých poměrů a neuměl španělsky, ale vystudoval práva.\n00:44:15Jako advokát si věhlas získal tím, že hájil ty nejchudší.\n00:44:21V roce 1858 byl zvolen prezidentem, ale občanská válka mu znemožnila,\n00:44:27aby se ujal funkce.\n00:44:30Když konzervativci zvolili Maxmiliána, požádal jej písemně,\n00:44:36aby této výzvy neuposlechl.\n00:44:40Nyní byl na Juáreze vyvíjen tlak, aby mu poskytl milost.\n00:44:45Mezi těmi, kdo prosili o život bývalého panovníka, byla opět\n00:44:49princezna Salm-Salmová, kterou přijal v soukromé audienci.\n00:44:57Prý již váhal a chtěl jí vyhovět, ale zasáhl ministr Lerdo Tejala,\n00:45:04který jeho slabou chvilku odvrátil.\n00:45:19"Po vynesení rozsudku v divadle byli císař Maxmilián a jeho\n00:45:21generálové převezeni do kapucínského kláštera.\n00:45:23Tam čekali na popravu, která byla stanovena na 12.6.1867\n00:45:26v 15 hodin odpoledne.\n00:45:29Těsně předtím ji Juárez odložil na 19.6. na 7 hodin ráno.\n00:45:33Všichni, kdo si přáli svobodu a život císaře, byli nadšeni.\n00:45:37Doufali, že je to první krok k jeho osvobození.\n00:45:40Ale prezident na popravě trval. Noc před popravou byla klidná.\n00:45:45Maxmilián napsal 3 dopisy - jeden adresoval své matce,\n00:45:49druhý bratrovi, císaři Františku Josefovi a třetí svým vojákům\n00:45:54a důstojníkům, kterým poděkoval za statečnost a věrnost.\n00:46:00Ve 4 hod v noci se konala mše svatá\n00:46:04Těsně před 7. hodinou přišel důstojník republikánské armády\n00:46:09s páskami, kterými chtěl odsouzeným zakrýt oči.\n00:46:12Ti to odmítli. V 7 hodin vyšel průvod z kláštera.\n00:46:17U dveří se generál Miramón obrátil na císaře:\n00:46:21Sire, ukažte nám naposledy svou zmužilou odvahu,\n00:46:24my vás budeme následovat.\n00:46:27Z kapucínského kláštera přišli na tehdy holý vrch\n00:46:31Cerro de las Campanas (Zvonkový vrch).\n00:46:34Tady bylo zřízeno primitivní popraviště.\n00:46:38Císař rozdal vojákům popravčí čety zlaté dukáty\n00:46:41a požádal je, aby mířili na jeho hruď a ne do obličeje.\n00:46:45Potom každý z odsouzených pronesl krátký projev.\n00:46:49Císař se v něm vyznal ze své lásky k Mexiku\n00:46:52a ze své dobré vůle přispět k jeho rozvoji.\n00:46:55"Nikdy bych se neujal císařské koruny,\n00:46:57kdybych nebyl ujištěn, že si mexický lid mou vládu přeje."\n00:47:12Když zmlkl, zazněla salva popravčí čety.\n00:47:19Generálové padli mrtvi hned, císař ještě chvíli žil\n00:47:23- údajně mu musela být zasazena rána z milosti. Tak se v 35 letech\n00:47:28skončila pozemská pouť mexického císaře z rodu Habsburků."\n00:47:43"Maxmilián zemřel jako hrdina: neodešel, ani když mohl.\n00:47:51Ve vězení i na popravišti se choval s velkou odvahou.\n00:48:13Když jdou obžalovaní za sebou, začnou zvonit zvony a Maxmilián\n00:48:16nabídne své místo generálu Miramónovi a postaví ho doprostřed.\n00:48:23Než ho má zasáhnout kulka, rozepne si kabát a vypne hrudník\n00:48:27s nenuceností šlechtice. Byla to romantická postava."\n00:48:48Nejznámějším obrazem, který zachycuje smrt císaře Maxmiliána,\n00:48:51je dílo francouzského malíře Maneta, který byl odpůrcem\n00:48:56Napoleona III a mexického dobrodružství.\n00:49:02Přesto s ním smrt mladého císaře otřásla.\n00:49:05Namaloval obraz Maxmiliánova poprava, kde měla popravčí četa\n00:49:16mexické uniformy. Pak dal vojákům francouzské uniformy.\n00:49:22Tím vyjádřil svůj názor, že za smrt Maxmiliána nese odpovědnost\n00:49:32Obraz se nedochoval, ale téma Maneta přitahovalo.\n00:49:41Namaloval obraz znovu a trochu jinak.\n00:49:59"Je docela normální, že po čase posuzují lidé věci mnohem klidněji.\n00:50:09A proto je vidí v historických souvislostech.\n00:50:16Kladou si otázku, co ten člověk udělal dobrého.\n00:50:22Maxmilián se dnes jeví sympaticky a je hodnocen přátelsky."\n00:50:37Když Maxmilián klesl mrtev k zemi, stříhali si lidé jeho vlasy.\n00:50:46Dochovaly se například v prstenu uloženém v muzeu v Hardeggu.\n00:50:55Maxmilián chtěl,aby se jeho tělo vrátilo do Rakouska.\n00:51:04Udělali jeho posmrtnou masku a tělo bylo nabalzamováno.\n00:51:30Pak byla rakev dopravena do přístavu Veracruz, kam pro ni\n00:51:36přijela 25.11.1867 jeho milovaná fregata Novara.\n00:51:43Provázel ji Maxmiliánův přítel admirál von Tegetthoff.\n00:51:54Byl sepsán protokol o vydání těla a rakev byla naložena na palubu.\n00:52:04Lodní deník Novary píše: Krásné počasí. V 8: 30 bylo z člunu\n00:52:12vytaženo tělo Jeho Veličenstva a uloženo do kaple.\n00:52:22Maxmiliánovy ostatky byly uloženy do honosné rakve.\n00:52:39Novara přivezla rakev s Maxmiliánovým tělem do Terstu,\n00:52:42pak byla vlakem převezena do Vídně.\n00:52:46Císař František Josef uspořádal bratrovi dvorní pohřeb:\n00:52:51jeho tělo bylo uloženo k ostatním Habsburkům\n00:52:55do Kapucínské krypty.\n00:52:59Těla Maxmiliánových generálů Mejíi a Miramóna zůstaly v Mexiku.\n00:53:16Oba jsou pohřbeni na čestném hřbitově v hlavním městě Mexika.\n00:53:30Juárezovi nic nebránilo, aby se ujal moci a vykonával svůj úřad.\n00:53:44Zemřel v roce 1872 a byl pohřben na stejném hřbitově jako generálové,\n00:53:51které nechal popravit.\n00:54:23Na místě popravy někdo postavil kříž a v roce 1901 nechala mexická\n00:54:31vláda postavit malou kapli.\n00:54:36Byla to podmínka pro obnovení diplomatických styků mezi Mexikem a\n00:54:41Rakousko Uherskem. Kaple zde stojí dodnes.\n00:54:53Nikdo z těchto dětí ale neví, proč tu byla postavena\n00:54:56a kdo byl císař Maxmilián.\n00:55:01Jdou kolem kaple dál, na Zvonkový vrch, kde stojí socha\n00:55:10prezidenta Juáreze a dívá se dolů na město Querétaro.\n00:55:16A to je konec příběhu o císaři Maxmiliánovi Mexickém.\n00:55:24Jeho manželka Charlotta opravdu zešílela. Nikdy neuvěřila,\n00:55:29že její muž už nežije. Přežila ho o 60 let, zemřela v roce 1927\n00:55:38v rodné Belgii.\n00:55:42Život v Mexiku jde dál,\n00:55:48neohlíží se na zklamané naděje a plány dávno mrtvých hrdinů.\n00:55:55Lidé se zde rodí, pracují, radují i trápí a nezabývají se minulostí.\n00:56:08Když se dívají na svinování státní vlajky, myslí na budoucnost\n00:56:14a na to, co přinese příští den.\nNarození: 6. 7. 1832\nÚmrtí: 19. 6. 1867\nV roce 1832 se na zámku Schobrunn narodil arcivévoda Maxmilián, mladší bratr rakouského císaře a uherského krále Františka Josefa. Když se Maxmilián začal zajímat o politiku, kritizoval rozhodnutí svého bratra: byl přesvědčeným liberálem a nesouhlasil s tím, jak tvrdě císař zasáhl proti účastníkům revoluce 1848. František Josef poslal proto bratra k námořnictvu do Terstu. V roce 1854 byl jmenován vrchním velitelem rakouské flotily a o tři roky později se oženil s belgickou princeznou Charlotou. Císař jej jmenoval guvernérem lombardsko-benátského království. Maxmiliánovi to však nestačilo. Když mu nabídla konzervativní mexická šlechta korunu nově zřizovaného mexického císařství, přijal. V dubnu 1864 se s manželkou vydal na palubě fregaty Novara na cestu a po šesti týdnech se před nimi objevil Veracruz, nejvýznamnější mexický přístav, kde se dodnes potkávají lodi z celého světa.\nZdrženlivé, nebo nadšené přijetí?\nMexiko podle evropského vzoru\nBudování ve stínu občanské války\nI když město bylo již tehdy známo veselým životem, říká se, že obyvatelé Veracruzu přijali nového císaře velmi zdrženlivě. Jedna dáma chtěla skleslé císařovně zvednout náladu a neváhala kvůli tomu porušit dvorní protokol otázkou: „Nedala byste si, Charlotko, cigaretku?“ Navzdory tomu je ve Veracruzu povědomí o pobytu císařských manželů živé i dnes; chlubí se tím například v hotelu Imperial, kde se ubytovali.\nZ Veracruzu se císař Maxmilián vydal na cestu do hlavního města. Během dlouhé pouti si uvědomil obrovskou rozlohu své nové vlasti a poznal bohatou historii Mexika: španělskou koloniální kapitolu i dávnou minulost spojenou s rozmachem indiánských kultur. Obdivoval velkolepé starobylé, technicky dokonalé pyramidy. Maxmilián nebyl povýšený ignorant a nové podněty na něj silně působily. Nemyslel si, jako jiní Evropané, že Indiáni jsou primitivní barbaři a v úctě se skláněl i před jejich tradičními zvyky.\nMnohem laskavěji ho přijala další města, která během cesty navštívil. Na zdi úřední budovy v Jalapě, dnešním hlavním městě státu Veracruz, se objevil starý habsburský znak, takže zde Maxmilián našel i kousek domova. S jásotem a velkou pompou byl přivítán v Pueble, kde se Charlottou dostali od starosty symbolický klíč od města. Nadšení, se kterým se zde setkali, je přesvědčilo, že udělali dobře, když korunu Mexického císařství přijali. Charlotta tu dokonce uspořádala pro stoupence monarchie slavnostní ples v paláci Alondigo. Nádherné róby, vídeňská hudba a španělská etiketa vytvářely skvělý rámec pro rodící se nový stát.\n12. června 1864 dorazil císařský pár do hlavního města Ciudad de Mexico. I zde byli nadšeně přijati a to umlčelo jejich poslední pochyby. Město bylo vyzdobeno květinami, ulice lemovali francouzští vojáci. První noc, kdy přespával v Národním paláci stojícím na hlavním náměstí zvaném Zócalo, jej ale vrátila do reality. Všech víc než 1100 pokojů bylo zničeno, a noc nakonec strávil na kulečníkovém stole, protože jej trápily štěnice.\nMaxmilián hned začal spřádat plány, jak město přebuduje v moderní rezidenci evropského typu. Pozval architekty, kteří vypracovali plány na vybudování nejen reprezentačních paláců, ale i škol, parků a sociálních domů. Ze všeho nejdříve se ale pustil do budování vlastního dvora. Jeho jádro tvořili příslušníci rakouské šlechty, kteří s párem přijeli z Evropy. Císař a jeho žena však chtěli získat i mexickou šlechtu, a tak se dvorní dámou se stala i manželka generála Almonteho, který Maxmiliánovi nabídl korunu, a jedna Indiánka.\nJako sídlo si zvolil zámek Chapultepec, postavený na místě aztéckého královského paláce. Císař z něho chtěl udělat centrum císařské moci a honosně je přestavěl a vybavil. Pro Mexičany je to důležité místo, kde se spojují mýty a historie: byl sídlem králů před španělskou kolonizací, sídlem císařské vlády, vlády nezávislého Mexika a vlád revolučních, dnes slouží jako Národní muzeum.Druhou stavbou, které věnoval velkou pozornost, byl Palacio Nacional – královský palác na náměstí Ciudad de Mexico, dnes sídlo mexického prezidenta. Obě místa propojil nově vybudovanou třídou Avenida de Emperador (později Avenida Reforma), která je dodnes dopravní páteří města.\nMaxmiliánovo úsilí se neomezovalo jen na hlavní město. Vypracoval liberální ústavu, která občanům zaručovala základní lidská práva, zavedl nové symboly, vydal vlastní peníze, založil mexickou národní banku a promýšlel systém povinného a bezplatného školství. Za jeden ze svých hlavních úkolů pokládal Maxmilián zvýšení kulturní úrovně Mexika. V katastrofálně zadlužené zemi nechal založit Národní muzeum, Národní divadlo a Mexickou akademii věd a umění. Záleželo mu také na osudech původního obyvatelstva. Vydal velmi významné zákony, například zákon kolonizační a zákon osvobozující nádeníky.\nA navzdory tomu, že se Charlottou Maxmilián neměl děti, chtěl zde založit císařskou dynastii, a proto adoptoval syna prvního mexického císaře Augustína de Iturbide. Chtěl tak současně navázat na národně osvobozeneckou tradici Mexičanů a využít jejich vlastenectví ve svůj prospěch.\nOd budování nové říše však Maxmiliána odváděla občanská válka, při které proti monarchii bojovali republikáni vedení Benitem Juárezem. Ten se narodil se v indiánském kmeni Zapotéků a neuměl španělsky, ale vystudoval práva a jako advokát si věhlas získal tím, že hájil ty nejchudší. V roce 1858 byl zvolen prezidentem, ale občanská válka mu znemožnila, aby se ujal funkce. Když konzervativci zvolili Maxmiliána, požádal jej písemně, aby této výzvy neuposlechl.\nMexiko bylo do poloviny 19. století liberální republikou, avšak jeho dluhy u evropských zemí se staly podnětem pro francouzskou intervenci. Armáda císaře Napoleona III. se ve svém mexickém tažení mohla opřít o pomoc místní šlechty a nakonec vyhlásila císařství.\nS pomocí francouzské armády se zatím dařilo Juárezovy jednotky držet dost daleko od středu země. Podle smlouvy uzavřené s Napooleonem III. se ale Francouzi měli postupně stahovat zpět do Evropy. Jejich místo měla zaujmout císařská armáda tvořená hlavně dobrovolníky z Rakouska a Belgie. Maxmiliánovi se určitě velmi ulevilo, když koncem roku 1864 dorazila první loď. Rakouští dobrovolníci byli ukáznění, dobře vycvičení a pro Maxmiliána znamenali velkou pomoc. Jejich velitelem byl příslušník české šlechty František hrabě Thun-Hohenstein. Statečností se vyznamenali také major Kodolič a plukovník Khevenhüller-Metsch.\nRakouský dobrovolnický sbor čítal asi 6500 mužů, Čechů a Moravanů bylo asi 1000. Nebyli to zločinci nebo vyvrhelové, byla to skupina schopných a energických lidí se sklonem k dobrodružství. Do sboru vstupovali lidé vyučení některému řemeslu, lidé se středoškolským vzděláním a několik vysokoškolsky vzdělaných. Česká vlastenecká společnost neměla ráda tento odliv schopných lidí a Národní listy opakovaně vybízely dobrovolníky, aby zůstali doma. Nebylo to nic platné – hlásili se noví schopní lidé, protože motivace pro odchod do zahraničí byla velká – žold byl mnohem vyšší než v rakouské armádě a důstojníci měli o stupeň vyšší hodnost.\nSlužba pod horkým mexickým sluncem byla opravdu nebezpečná, zejména poté, co císař vydal v říjnu 1865 tzv. krvavý dekret. Ten prohlásil všechny, kdo bojovali proti císařství, za zločince, kteří mají být potrestáni smrtí. Stejně se ale začali chovat i mexičtí republikáni. Mnoho mladých mužů z Rakouska na mexických pláních zahynulo.\nMezi dobrovolníky bylo mnoho českých hudebníků hrajících v rakouské vojenské kapele. Po smrti císaře se rozešli po Mexiku, dali se dohromady s místními muzikanty a vnášeli do jejich hudby naše prvky. Od té doby je v mexické hudbě něco, co jinde v latinské Americe není – housle a křídlovka.\nOsobním lékařem císaře byl pražský rodák rakousko-židovského původu Samuel Basch, dvorním lékárníkem byl František Kaska čerstvý absolvent farmacie a doktor chemie pocházející z Horažďovic. Kaska přísahal císaři Maxmiliánovi věrnost a byl jedním z mála, kdo slib dodržel. Vášnivě sbíral památky na císaře a shromáždil spoustu věcí z jeho původní domácnosti. Když Maxmiliána zastřelili a probíhala velká razie na Rakušany, vystupoval pod fiktivním jménem Nathaniel Davidson a několik let se probíjel, jak se dalo. Nakonec celý zbytek života strávil v Mexiku jako bohatý, vlivný lékárník. Svou maxmiliánskou sbírku na konci života odkázal do pražského Národního muzea.\nV Cuernavaca měl Maxmilián pohodlný dům a velkou zahradu, kterou začal přestavovat na botanickou zahradu. Pomáhal mu v tom český přírodovědec Vilímek. Bavili se spolu o botanice, entomologii a mohli vynechat politiku, válku a jiné nepříjemnosti.\nMaxmilián ve své snaze vybudovat silné císařství narážel stále častěji na nepřekonatelné překážky. Republikánská armáda dosahovala úspěchů každý den. K tomu se přidávaly i finanční problémy: dobrovolníci museli přejít pod francouzské velení, protože Maxmilián neměl peníze na vyplácení žoldu.\nZvlášť nepříznivě se vojenská situace v zemi začala pro Maxmiliána vyvíjet, když v USA v roce 1865 skončila válka severu proti jihu. Vítězní severoameričtí průmyslníci neměli zájem, aby v sousedství USA vznikl silný stát, nezávislý na jejich vůli a penězích. Začali proto podporovat vládu republikánského prezidenta Juáreze a dodávat mu moderní zbraně a další pomoc. V březnu 1866 opustily Mexiko poslední francouzské oddíly. Na jejich místo už ale nepřicházeli noví dobrovolníci. Rakouský císař a Maxmiliánův Bratr František Josef I. si totiž v kontextu nepřátelství s Pruskem a jeho kancléřem Otto von Bismarckem nemohl dovolit zhoršené vztahy své říše s jinými státy a ustoupil tlaku USA, které protestovaly proti novému náboru dobrovolníků do Mexika, a zakázal jej.\nČím byla občanská válka prudší, tím byl císař nešťastnější. Nepřijel přece do Mexika, aby si hrál na vojáky, a dokonce bojoval proti svým poddaným. Chtěl celou zemi modernizovat, provést řadu potřebných reforem a uplatnit své liberální názory. Nakonec se ale dostal do úplné politické izolace. Církev očekávala, že jí vrátí majetek, který předtím zabavil prezident Juárez. Ale ač věřící, s návratem církevního majetku Maxmilián nesouhlasil. Svými názory popudil i konzervativní šlechtu.\nCísařovna si uvědomovala vážnost situace, nechtěla ale ustoupit. Když Maxmilián uvažoval o tom, že se mexické koruny vzdá, rozhodně mu to vymlouvala. V červenci 1866 Charlotta odplula do Evropy, aby našla pomoc. Neuspěla u Napoleona ani u papeže. Nakonec se u vyčerpané ženy se objevily příznaky duševní choroby, které se nakonec proměnily ve skutečné šílenství. Když se Maxmilián dozvěděl o nemoci své ženy, rozhodl se, že se vzdá trůnu a odjede do Evropy. Nepochybně už začal spřádat nové plány, protože jednomu svému spolupracovníkovi uložil, aby pro něj koupil zámek Artstetten v Dolních Rakousích. Opustil hlavní město a přesídlil do Orizaby, ležící na půli cesty do Veracruzu, kde se chtěl nalodit. Konzervativci a církev jej však přesvědčili, aby v zemi zůstal.\nJeho posledním útočištěm se stalo Querétaro, ležící 220 km na severozápad od Mexico-City. Generálové mu tvrdili, že je vhodnější k obraně. Republikánská armáda, vedená generálem Escobedem, ho však zcela neprodyšně obklíčila. Císařští postavili v ulicích barikády, hájili každý kus země, a teprve až zradou císařského plukovníka Lopeze se je podařilo porazit. Nakonec Maxmilián uznal porážku, Escobedovi se vzdal, byl zatčen a v klášteře, kde měl v té době svůj hlavní stan, uvězněn. Mexický orel ztratil svou korunu, mexické císařství už neexistovalo.\nMaxmilián využil chvilkové nepozornosti stráží a chtěl prchnout, byl však dopaden hned na schodišti. Ani po převozu do kláštera sv. Terezy s pokusy o útěk nepřestal. Největší šanci měla akce princezny ze Salm-Salmu, která byla manželkou Maxmiliánova důstojníka a americkou občankou, díky čemuž měla svobodu pohybu. Princezna navázala kontakt s velitelem stráže a nabídla mu půl milionu dolarů. Důstojník k tomu žádal i její milostnou přízeň, v poslední chvíli ale ztratil odvahu a utekl.\nPrezident Juárez se rozhodl zajatého císaře a dva jeho generály postavit před soud. Tribunál sestavil 50 obvinění, jež formou otázek předal trojici obžalovaných. Měli odpovědět buď ano, nebo ne. Když vinu přiznal, zaznamenala se odpověď do protokolu, když odmítl, kterýkoli ze soudců mohl vystoupit a zapsala se jeho odpověď. Císař se odmítl líčení zúčastnit, proces ale probíhal i bez něho. O dva dny později dostali všichni tři trest smrti. Přestěhovali je do kapucínského kláštera, kde čekali na popravu.\nVe světě vyvolal rozsudek velké pohnutí – Juárezovi začaly docházet prosby, aby dal odsouzeným milost. Intervenoval papež, americký prezident Johnson, dokonce francouzský spisovatel Victor Hugo, který mexickou akci odmítal, prosil teď o Maxmiliánův život. Mezi těmi, kdo Juáreze prosili o život bývalého panovníka, byla opět princezna Salm-Salmová. Prý již prezident váhal a chtěl vyhovět, ale zasáhl ministr Lerdo Tejala, který jeho slabou chvilku odvrátil.\nMaxmilián napsal před popravou tři dopisy – jeden adresoval své matce, druhý bratrovi, císaři Františku Josefovi a třetí svým vojákům a důstojníkům, kterým poděkoval za statečnost a věrnost. Ve 4 hodiny v noci se konala mše svatá a v 7 hodin vyšel průvod z kláštera na Zvonkový vrch (Cerro de las Campanas), kde bylo zřízeno primitivní popraviště. Císař rozdal vojákům popravčí čety zlaté dukáty a požádal je, aby mířili na jeho hruď a ne do obličeje. Potom každý z odsouzených pronesl krátký projev. Císař se v něm vyznal ze své lásky k Mexiku a ze své dobré vůle přispět k jeho rozvoji: „Nikdy bych se neujal císařské koruny, kdybych nebyl ujištěn, že si mexický lid mou vládu přeje.“ Když zmlkl, zazněla salva popravčí čety.\nTak se v 35 letech skončila pozemská pouť mexického císaře z rodu Habsburků. Maxmilián zemřel jako hrdina: ve vězení i na popravišti se choval s velkou odvahou. Když klesl mrtev k zemi, stříhali si lidé jeho vlasy. Dochovaly se například v prstenu uloženém v muzeu v Hardeggu.\nMaxmilián chtěl, aby se jeho tělo vrátilo do Rakouska. Udělali jeho posmrtnou masku a tělo bylo nabalzamováno. Pak byla rakev dopravena do přístavu Veracruz, kam pro ni přijela v listopadu 1867 jeho milovaná fregata Novara. Ostatky přivezla do Terstu, pak byla vlakem převezena do Vídně. Císař František Josef uspořádal bratrovi dvorní pohřeb: jeho tělo bylo uloženo k ostatním Habsburkům do Kapucínské krypty. Generálové jsou pohřbeni na čestném hřbitově v hlavním městě Mexika.\nJuárezovi nic nebránilo, aby se ujal moci a vykonával svůj úřad. Zemřel v roce 1872 a byl pohřben na stejném hřbitově jako generálové, které nechal popravit. Na místě popravy někdo postavil kříž a v roce 1901 nechala mexická vláda postavit malou kapli. Byla to podmínka pro obnovení diplomatických styků mezi Mexikem a Rakousko-Uherskem. Ovšem na Zvonkovém vrchu stojí socha prezidenta Juáreze a dívá se dolů na město Querétaro.\nMaxmiliánova manželka Charlotta opravdu zešílela. Nikdy neuvěřila, že její muž už nežije. Přežila ho o 60 let, zemřela v roce 1927 v rodné Belgii.


Lampa do projektoru SONY VPL-EX147\nLampy do projektoru SONY VPL-EX147 Produktové číslo lampy: LMP-E211\nLampy pro svůj projektor SONY VPL-EX147 si u nás vyberete ve variantách: lampy s modulem i samotné výbojky od originálních i neoriginálních výrobců.\nLampy s modulem do projektoru SONY VPL-EX147\nOriginální lampa s modulem do SONY VPL-EX147 je lampa od originálního výrobce a je dodána včetně plastového montážního modulu lampy. Doporučujeme pro maximální spolehlivost a snadnou výměnu lampového modulu.\nDiamond lampa s modulem do SONY VPL-EX147 je originální výbojka v modulu od Diamond Lamps, jde tedy o značkovou generickou lampu. Jedná se o vysoce spolehlivé řešení. Doporučujeme jako alternativu k originálním lampovým modulům.\nGenerická lampa s modulem do SONY VPL-EX147 je výbojka od některého z OEM výrobců (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) usazená v modulu od alternativního výrobce. Jedná se o velmi spolehlivé řešení, které je levnější než originální varianta. Doporučujeme pro spolehlivost a výhodnou cenu.\nKompatibilní lampa s modulem do SONY VPL-EX147 je lampa včetně montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Jde o levnější řešení, které doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.\nLampy bez modulu do projektoru SONY VPL-EX147\nOriginální lampa bez modulu do SONY VPL-EX147 je výbojka od některého z OEM výrobců (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR), určená pro výměnu lampy ve vašem stávajícím lampovém modulu. Toto řešení je levnější než lampa s modulem, ale vyžaduje manuální zručnost a zkušenosti. Doporučujeme zákazníkům, kteří již mají s výměnou holé lampy zkušenosti.\nKompatibilní lampa bez modulu do SONY VPL-EX147 je holá lampa bez montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Výměna lampy v modulu vyžaduje manuální zručnost a nářadí. Jde o nejlevnější variantu, kterou doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.


Největší mýty o krmení psů | Marty — Unleash the Meat Power\nNejvětší mýty o krmení psů\nPatříme k největším milovníkům domácích zvířat na světě – ve více než 40 % českých domácností najdeme minimálně jednoho psa. Ověřte si s námi, jestli co se týče jejich stravy, netíhnete také k některým zažitým pověrám.\n1. Žere trávu – bude pršet\nPsi občas trávu požírají. Někteří téměř denně, a přesto každý den neprší ☺. Pasení psů signalizuje, že ve stravě chybí vláknina, která čistí žaludek. Zkuste přidat do krmné dávky trochu zeleniny (třeba Marty Supplement).\n2. Strava jednou denně\nU dospělých psů je lépe rozdělit krmnou dávku na dvě části, které podáváme ráno a večer. Štěňata a staří psi pak žerou ještě častěji, a to až 5x denně.\n3. Syrové maso podporuje agresivitu a lov\nNe, syrové maso opravdu nepromění vašeho psa v dravou šelmu, která vám půjde po krku! Psi, krmení syrovou stravou (B.A.R.F.), bývají velice vyrovnaní a celá řada jich pracuje u různých skupin handicapovaných osob. Tendence k lovu bývá u psů vrozená bez ohledu na to, co pes jí a lze korigovat dobrým výcvikem.\n4. Lepek nikdy\nObiloviny jsou výborným doplňkem stravy psů, kteří i po spořádání celého přídělu hladově hledí do misky. Celozrnné obilniny (neloupaná pohanka, či celozrnné ovesné vločky) jsou zdrojem vlákniny a jsou vhodné pro psy v rekonvalescenci, či v zátěži. Pokud váš pes ale trpí alergií na lepek, lze přidávat rýži, která má zklidňující vliv na zažívání. Nejste si jisti poměrem masa a rýže? Vyzkoušejte konzervy Louie, které jsou už namíchány v optimálním poměru.\n5. Olizuje stěny – má nedostatek vápníku\nJak Jára Cimrman praví: „Prdlajs vápníku, vápníkem se u nás nikdy nešetřilo, lumpárna to je.“ Psi si na omítce pochutnávají většinou z nudy. Zkuste ho vzít na delší procházku, nebo koupit novou kousací hračku.\n6. Vepřové maso je nezdravé\nVepřové maso pro psy není nezdravé, jen je tučnější. Proto je vhodné pro aktivní či závodící psy, nebo v kombinaci s jinými druhy masa. Není vhodné pro psy seniory a psy se sklony k tloustnutí.\n7. Nedávejte psovi žádné kosti – je to nebezpečné\nJe pravda, že běžným vařením kosti křehnou a jejich úlomky mohou být psům nebezpečné, proto vařené kosti opravdu raději nikdy. Syrová kost je však naprosto bezpečná a představuje nejen skvělou kousací hračku, ale i přirozený zdroj vápníku. Na cesty je pak praktické např. celé kuře Marty v plechovce, která obsahuje 100% maso i s měkčenými kostmi.\nO mýtech a legendách je dobré vědět, abychom nepodlehli některým, byť dobře míněným radám. Krmme s rozumem, protože na psech nám záleží až na prvním místě ❤.


Ruce rodičů - Klub Aktiv, z.s. České Budějovice\npřidáno: 2. 9. 2019 21:50, autor: Klub Aktiv, z.s. České Budějovice [ aktualizováno 2. 9. 2019 21:50 ]\nMladý muž se šel ucházet o důležitou pozici ve velké firmě. Prošel první pohovor a měl se setkat s ředitelem na poslední pohovor. Ředitel viděl jeho životopis, bylo to vynikající uchazeč o práci, přesto se zeptal:\n"Dostal jste stipendium na školu?" chlapec odpověděl: NE. “Byl to váš otec, kdo zaplatil za vaše studie?”: ANO, odpověděl. “Kde pracuje Váš otec?” Můj otec je kovář.”\nŘeditel požádal mladého muže, aby mu ukázal ruce. Ten mladý muž ukázal pár rukou, které byly hebké a dokonalé.\n“Už jste někdy pomáhal rodičům v jejich práci?” “Nikdy, moji rodiče vždycky chtěli, abych studoval a četl další knihy. Kromě toho, otec takovou práci zvládne lépe než já.”\nŘeditel řekl: "Mám prosbu! Až dnes půjdete domů, jděte a umyjte ruce Vašeho otce a přijďte za mnou zítra ráno.”\nTen mladý muž cítil, že jeho šance dostat práci byla vysoká. Když se vrátil do domu, zeptal se svého otce, jestli by mu dovolil umýt mu ruce. Jeho otec se cítil divně i šťastně, ale měl smíšené pocity. Přesto ukázal své ruce svému synovi. Ten mladý muž mu umyl ruce, kousek po kousku. Bylo to poprvé, kdy si pořádně všiml, že ruce jeho otce byly vrásčité a měly tolik jizev. a stop po manuální práci. Některé mozoly byly tak bolestivé, že mu kůže na nich praskala a loupala se, když se jich dotkl.\nTo bylo poprvé, kdy mladý muž poznal, co znamená pro tento pár rukou pracovat každý den, tak aby byl schopen zaplatit za jeho studie. Modřiny a jizvy na rukou byly cena, kterou jeho otec zaplatil za jeho vzdělání, jeho školní aktivity a jeho budoucnost.\nŘeditel si všiml slz v očích mladého muže, když se ho zeptal:\n“Můžete mi říct, co jste udělal a co jste se včera naučil u Vás doma?”\nChlapec odpověděl: "Umyl jsem otci ruce a když jsem skončil, zůstal jsem a uklízel jeho dílnu.”\n"Teď už vím, jaké to je ocenit a poznat, že bez mých rodičů, bych nebyl tím, kým jsem dnes. Tím, že jsem pomohl otci, si uvědomuji, jak těžké je dělat něco sám. Naučil jste mne ocenit důležitost a hodnotu v pomoci mé rodině."\nŘeditel řekl: "To je to, co hledám u mých zaměstnanců. Chci najmout někoho, kdo dokáže ocenit pomoc ostatních,. Člověka, který zná těžkosti, kterými si ostatní prochází, aby dostáli svým úkolům. Člověka, který si uvědomuje, že peníze nejsou jeho jediným cílem v životě ".\nDítě, které rozmazlujeme, chráníme a má vše, co chce, si rozvíjí mentalitu "Mám právo" a vždy preferuje jen samo sebe, ignoruje úsilí rodičů, rodiny a přátel. Pokud jsme tento typ ochranného rodiče, tak opravdu ukazujeme lásku? Nebo pomáháme zničit Vaše děti?\nMůžete dát svému dítěti vlastní pokoj ve velkém domě, dobré jídlo, počítač, tablet, mobilní telefon a velkou televizi, ale když budete mýt podlahu nebo malovat zeď, děti to musí zažít také.\nPo jídle, ať umyje nádobí se svými bratry a sestrami, ať si složí prádlo nebo vaří s Vámi, vytrhá plevel nebo seká trávník. Neděláte to proto, že jste chudý a nemůžete si dovolit pomoc. Děláte to proto, že je milujete a chcete, aby pochopily určité věci o životě.\nDěti se musí naučit ocenit množství úsilí, které je třeba udělat, aby bylo vše jak má být. Musí zažít potíže v životě, které lidé musí překonat, aby byli úspěšní a musí se dozvědět, že přes jeden neúspěch jsou schopni uspět.\nDěti se musí také naučit, jak pracovat a hrát si s ostatními a že nebudou vždy vyhrávat, ale vždy mohou pracovat tvrději, aby dosáhly svých cílů. Pokud udělají, co je v jejich silách, tak mohou být hrdí na své veškeré úsilí.


Ice Warp server 12.2 - Programy ke stažení zdarma - DWN.cz\nDomácí účto Snadné hubnutí Počítej Kalorie Zbrojní průkaz Formuláře ZDARMA DWN.cz Email šablony Omalovánky Pletení Rybář FormOffice Formuláře na PC Recepty doma Hromadné emaily EET Účtenky VařímeRecepty.cz\nStaženo/týden: 2307x / 3x\nPředstavujeme řešení komunikace\nTrend vývoje komunikačních technologií jde neustále kupředu. Server Vám pomůže udržet si náskok. Mezi hlavní vlastnosti našeho produktu patří:\nIntegrovaná ochrana proti nevyžádané poště a virům\nŘešení pro sdílení a kolaboraci s integrovanou podporou synchronizace s aplikací Outlook\nVzdálená synchronizace kalendářů s mobilními telefony\nTextová a hlasová komunikace v reálném čase\nIP Telefonie s PSTN bránou\nNástroje pro sdílení a správu souborů\nFunkčnost, rychlost a spolehlivost\nMezi ostatními produkty dostupnými na Internetu vyniká svou rychlostí, stabilitou a bezpečností. Funkce jako ochrana proti běžným internetovým hrozbám v podobě virů a spamu je samozřejmostí. Důraz je kladen na mobilitu uživatelů, kteří mohou ke svým e-mailům či agendě uložené v kalendáři přistupovat vzdáleně pomocí PC či PDA. Najde tak využití především u:\nKancelářských sítí (segmentu SMB a SME)\nKorporátní sféry při budování jednotného komunikačního řešení\nProjektů ISP či Webhostingových společností (při nutnosti obsloužit větší množství uživatelů)\nVývojářů a Integrátorů\nŠkol a Univerzit\nPodpora internetových protokolů\nMerak Mail server je kompatibilní se všemi protokoly podporujícími internetové standardy pro bezpečnost a bezproblémovou komunikaci.\nSMTP / POP3 / IMAP4 / SIP / HTTP / FTP / LDAP / Jabber / Proxy / SyncML / CalDAV / SNMP\nSSL (128-bit šifrování pro všechny služby)\nKompatibilní s OS Windows a Linux\nFunkce pro archivaci příchozí i odchozí pošty\nPodpora e-mailových klientů Outlook, Outlook Express, Eudora, Bat! a ostatními\nMožnost nasazení jak na 32 bitovém, tak 64 bitovém prostředí\nAntivirové a antispamové funkce\nMerak Mail server přináší kompletní ochranu proti nevyžádané poště využívající technologie SpamAssassin, Bayesiánských filtrů, SPF, Challenge response a vlastní systém velice sofistikovaných statických filtrů jako celek. Produkt je schopný zachytit až 90% nevyžádané pošty na serveru. Stejně tak integrovaný antivirus představuje rychlou a efektivní ochranu proti virům postavenou na osvědčeném produktu Avast! společnosti Alwil Sofware.\nOchrana proti "Open Relay"\nZabezpečená autentifikační schémata\nObsahové filtry a prevence útoku\nAdministrace a vzdálený přístup\nZměny v nastavení serveru je možné provádět pomocí jednoduchého a uživatelsky přátelského administračního rozhraní. Samozřejmostí jsou schopnosti administrátora spravovat server vzdáleně. Má k tomu hned několik cest.\nVzdálená administrační konzole\nWeb administrační rozhraní\nZměna nastavení z příkazové řádky\nAPI (Aplikační rozhraní)\nFunkce pro monitoring a sledování provozu na serveru\nTypy účtů a nastavení\nMerak Mail server přináší možnost provozovat na serveru neomezené množství domén a účtů. Každý takový prvek může používat odlišné nastavení.\nMaling listy a list servery\nVzdálené účty pro stahování zpráv z jiných POP3 nebo IMAP serverů\nFunkce pro pokročilé instalace\nSnažíme se splnit požadavky i těch nejnáročnějších, proto je celé řešení plně škálovatelné.\nPodpora pro load balancing\nMožnost uložení dat do databází MSSQL, MySQL, Oracle, PostgreSQL a dalších s podporou ODBC\nFunkce pro správu vysokého počtu uživatelů\nPokud chcete mít na svém webu odkaz na program Ice Warp server , zkopírujte si následující kód:\nStáhnout Ice Warp server\nPřidejte příspěvek do diskuse k programu Ice Warp server:


Nebeské sutaškové náušnice | Korálky.cz\n/ Nebeské sutaškové náušnice\nVyrobte si krásné sutaškové náušnice.\nnáušnice náročnost šití TOHO, SWAROVSKI svatba, ples\nUstřihneme si 4 kusy sutašek, každý 12 cm dlouhý. Srovnáme je k sobě a asi 4 cm od levého okraje je prošijeme jehlou s nymem.\nProšíváme je drobnými stehy dál tak, aby se nám vytvářel oblouček ve tvaru kapky. Tu si do něj na zkoušku vkládáme a dotvarovávávme přímo do potřebného tvaru. Jakmile máme hotovo, všechny konce sutašek k sobě sešijeme u špičky kapky.\nOtočíme a zezadu kápneme do míst, kde se kapka a sutašky potkávají, lepidlo. Tím nám bude kamínek v sutaškovém lůžku lépe držet. Necháme zcela zaschnout.\nOddělíme 4 pravé konce sutašek a začneme je tvarovat do obloučku, do kterého všijeme 1x TR15.\nOtočíme a konce dobře sešijeme k sobě i k podkladu z rubové strany. Poté je můžeme zastřihnout. Stejný postup opakujeme i u druhé strany.\nJehla nám vychází na lícové straně někde v sutaškovém obšití. Navlékneme 1x TR15 a našijeme na lícovou stranu náušnice.\nStejně našijeme další korálky, rozmisťujeme je náhodně, jak se nám líbí.\nJehla nám vychází při kraji sutašky nedaleko místa, kde se potkávají (odkud se rozbíhají do postranních obloučků). Navlékneme 2x TR15, Swarovski 6431 11,5 mm a 2x TR15. Jehlu píchneme křížem do dalšího okraje sutašek v protilehlém obloučku (zrcadlově).\nJehlu si nyní nastavíme tak, aby nám vycházela z druhého okraje té samé sutašky, v té samé délce. Opět navlékneme 2x TR15 a protáhneme dírkou Swarovski 6431 11,5 mm; stejně do kříže se dvěma TR15 dokončíme krok.\nNa vršek náušnice z rubu našijeme náušnicový háček.\nLehce podlepíme a přitiskneme semišový podklad, který poté obstřihneme do tvaru náušnice.\nZačneme podšívat: velice drobnými a jemnými stehy přichytíme podklad po celém obvodu k sutaškové náušnice. Teď už jen ušít druhou náušnici. :)


Kontrapunkt. Základy hudební interpretace | NAMU\nDoporučená cena 402 Kč\nV knize Kontrapunkt si autor klade za cíl umožnit čtenářům hlubší a širší porozumění polyfonii jako způsobu hudebního myšlení a vyjadřování, které vykrystalizovalo v několikasetletém vývoji evropské hudební kultury.\nŘíká: „Jsem dirigent, a tedy mým hlavním úkolem je dovést interprety k realizaci výsostně vznešeného prožitku hudební krásy.“\nNejen formou kvalifikované, systematické a logicky strukturované informace, ale především\nformou praktického prohlubování schopnosti porozumět polyfonní hudbě v rovině slyšení, představivosti, fantazie a invence vede čtenáře krok za krokem k rozvoji muzikality a současně i k rozšiřování teoretického poznání. Jeho ideálem je tzv. celostní vnímání hudby, které je zároveň aktivní, tedy vědomé.\nPublikace obsahuje velké množství konkrétních příkladů a praktických cvičení. Může být\nzdrojem četných podnětů a inspirací jak pro výchovu a kultivaci polyfonního hudebního\nmyšlení a cítění, tak pro jeho další teoretickou reflexi a prohloubení vědomí o polyfonii\na jejích zákonitostech. Může vyvolat i četné otázky a podněty k další diskusi o otázkách melodiky a polyfonie.\n„Thakarova učebnice kontrapunktu přináší návrh na propojení teorie s praxí tak, aby dávala smysl také – nebo především – interpretům. Aby objevili, že studiem zdánlivě nepotřebné starobylé nauky mohou probudit a systematicky rozvíjet svoji zcela současnou citlivost. Pod vedením autora mají možnost aktivně hledat principy ovládající tonální hudbu. Každé cvičení je osobním emocionálním prožitkem a vede k trvalému osvojení poznatků. Velkým kladem je Příloha vypracovaných příkladů, kde si i zcela bezradný student může krůček za krůčkem konfrontovat svoje rozhodování a uvažování s myšlenkovými pochody autora.\nUčebnice je opatřena odborným komentářem, jenž je určen především pedagogům a odborné hudebněteoretické obci. Upozorňuje na některé odlišnosti v pojetí předmětu od pojetí ustáleného u nás s cílem pomoci pedagogům použít tuto učebnici s nadhledem a některé její slabiny převést na silné stimuly při výuce.\nPokud se interpret, pedagog nebo teoretik zamyslí nad vlastním postojem k tradici, nad vlastním postojem estetickým a nad souvislostmi praxe a teorie ve své konkrétní zkušenosti, splní tato kniha svůj cíl.“\n▸ Strany 199-202\nISBN 978-80-7331-254-1, vydalo Nakladatelství Akademie múzických umění v Praze, Praha 2012, 1. vydání, 376 stran, vazba V4.\nDoporučená cena 402 Kč.


> Všechny koberce>Koberce podle řad>Diamond koberce (B-line)>Dětský kusový koberec Diamond Kids 24224/60\nDětský kusový koberec Diamond Kids 24224/60\nTento koberec se bude líbit jak holčičkám, tak chlapcům. Krásný koberec Diamond Kids 24224/60 je tou pravou volbou do dětských pokoků. Kromě pěkného motivu dinosaurů se koberec může pochlubit i antistatickou a antibatkeriální úpravou, což z něj v kombinaci se snadnou údržbou dělá praktický koberec. Koberec byl vyroben ze 100% polypropylenu typu frisé. Výška vlasu: 13 mm Více informací\n2 129 Kč 2 129 Kčs DPH\nPěkné dětské koberce ze 100% polypropylenu typu frisé s antibakteriální a antistatickou úpravou. To jsou koberce z řady Diamond Kids, které jsou určené pro malé i velké kluky a holky. Tyto koberce se díky nižšímu vlasu snadno čistí, což u koberce pro děti jistě oceníte. Výhodou je i vyšší pevnost a především pak velmi příznivá cena.\nOstatní výrobky ve stejné kategorii: Diamond koberce (B-line) (18)\nZobrazit všechny produkty v kategorii Diamond koberce (B-line)


ČNB mění strategii, po letech začne nakupovat zlato - Euro.cz\nČNB mění strategii, po letech začne nakupovat zlato\nPetra Jaroměřská, 8. 6. 2020\nCentrální banka má poprvé v novodobé historii v úmyslu nakupovat zlato. Dosud ho ve státních rezervách jen ubývalo. Na konci dubna se zlaté rezervy smrskly na 275 tisíc trojských uncí, což je pouhých 11,2 procenta proti stavu při vzniku České republiky. Významnou změnu v přístupu centrálních bankéřů potvrdila týdeníku Euro sama banka.\n„Primárním cílem nového postupu pro držbu zlatých zásob je udržet objem zlata ČNB na určité minimální úrovni. Podíl zlata na devizových rezervách centrální banky však zůstane i nadále nízký,“ řekla týdeníku Euro mluvčí České centrální banky (ČNB) Petra Vodstrčilová. „Budeme dokupovat zlato tak, aby nedocházelo k jeho dalšímu úbytku v devizových rezervách,“ doplnila.\nPrvní úvahy, že by se zlato do rezerv dokupovalo, se objevily v roce 2018. Teprve loni ale záměr schválila bankovní rada. První nákupy proto mohou začít až letos. Vedle významných odprodejů z minulosti dosud zlata ze státních rezerv ubývalo zejména kvůli výrobě mincí. Z trezoru ČNB tak každý rok zmizí stovky kilogramů žlutého kovu. Například loni se zásoby snížily o 764 kilogramů a letos už stihla ČNB spotřebovat dalších 155,5 kilogramu. Dalšímu úbytku už chce nově banka zabránit.\nV objemu držených rezerv se Česko řídí metodikou Mezinárodního měnového fondu. „Z hlediska celkových rezerv by nemělo zlato tvořit více než dvě až tři procenta celkových devizových rezerv centrálních bank,“ vysvětlila Vodstrčilová. Aktuálně se přitom zlato na celkových devizových rezervách podílí z 0,2 procenta. Celkové devizové rezervy ČNB ke konci dubna dosahovaly 145,703 miliardy dolarů.\nRozhodnutí centrálních bankéřů přichází v době, kdy jsou ceny zlata na historickém vrcholu. V českých korunách v květnu překonalo hranici 45 000 Kč za trojskou unci, v dolarech je pak se sumou 1768 USD na nejméně sedmiletém maximu. Výhled Bank of America navíc uvádí, že jeho cena poroste i nadále a příští rok může stát i tři tisíce dolarů za trojskou unci. Z aktuálního rozhodnutí ČNB lze usuzovat, že podobnými výhledy disponují i centrální bankéři.\nAktuálně Česká republika drží v rámci devizových rezerv 7,8 tuny zlata. Ještě ve druhé polovině 90. let to přitom bylo 70 tun. V letech 1997 a 1998 ale po zvážení poklesu významu zlata jakožto rezervního aktiva 56 tun rozprodala. Od roku 2005 se pak zlatý poklad ztenčil o zhruba šest tun.\nVíce o změně strategie ČNB, vysoké poptávce i cenách zlata čtěte v hlavním tématu aktuálního vydání týdeníku Euro (24/2020).\n➡ v elektronické verzi je ke stažení: www.alza.cz/euro\n➡ do schránky s poštovným zdarma: www.send.cz/archiv/euro\n➡ předplatné s dárkem 🎁: www.europredplatne.cz


Masivní selské TV stolky | Nábytek Harmonia - kvalitní nábytek z celé Evropy\nNábytek z masivu\tSelský nábytek\tMasivní selské TV stolky\nSledování televizních pořadů můžete pomocí rustikálního či selského TV stolku povýšit na cosi neobyčejného! S televizním stolkem z masivu přestanete zírat na obrazovku, ale budete vznešeně sledovat televizní vysílání – a vůbec nevadí, že to bude béčkový doják! Zkrátka – na čem stojí vaše kamarádka opravdu záleží! Dopřejte jí poctivé dřevo a nemusíte se bát, že se do něj propadne! Dřevěné televizní stolky jsou pevné, stabilní, voňavé a vnesou do vašeho pokoje luxus skutečné přírody. Zvolit můžete rovnou celou obývací stěnu z masivu!


2022-01-24 - Huhtamaki Česká republika, a.s. - jenprace.cz\nVolná místa v kontrole kvality, nástup možný ihned! - Okříšky, Kraj Vysočina\n2022-01-24 - 100% REWORK s.r.o. - jenprace.cz\nHledáme nové kolegy na vizuální kontrolu dílů. Práce spočívá ve kontrole dílů a drobných opravách. Vašim úkolem bude zrakem nebo pod lupou zkontrolovat zda je dílek správně vyroben. Vizuální kontrolu zvládne každý pečlivý člověk, který má výborný zrak a je pečlivost je... (20000 - 25000 Kč)\nSPECIALISTA BOZP a PO - VYSOČINA - Třebíč\nPopis pracovní nabídky Pro našeho klienta zajišťující BOZP a PO hledáme vhodného kandidáta/ku na pozici SPECIALISTA BOZP a PO – VYSOČINA. Náplň práce ~ zajištění prevence rizik v oblasti BOZP a PO Požadujeme vzdělání technického směru odbornou způsobilost...


Kurz již navštívilo 595 spokojených účastníků. Prohlédni si zpětnou vazbu ⇣\nRafiga Mouradová , před 2 měsíci\nPavlova predanadska je velmi inspirativni a lidská. Jeho povídání mi velice pomohlo,\njakym směrem se vydat a na co se zaměřit. Jsou v ni hodnotné rady, které mne navedly, v cem se posunout a jaké kroky podniknout, abych byla úspěšná. Velice doporučuji.\nGeorge , před rokem\nRenata Kaničárová , před 3 lety\nAnnêtte Baklowicz , před 4 lety\nRadek Zmítko , před 4 lety\nNikol Mikesková , před 4 lety


Doména .me: Two days after tomorow - 404M.COM\nNemohl jsem si odpustit tento nadpis, protože vyjadřuje co se doopravru stalo a zřejmě i bude pokračovat dál. Nová .me doména je na světě už nějaký ten pátek a začíná možná nejsledovanější část nejen lidí, kteří do ní investovali, ale i pro ty kteří chtějí investovat. Právě se začínají dražit premium slova. Konečně se nám do rukou začínají dostávat také nějaká čísla. No ale projdeme si to pěkně postupně.\nGoDaddy: .ME launch “Most successful in History”\nTakto velkolepě se vyjádřila společnost godaddy.com o nové doméně .me. Možná tím chtěli tak trochu zamést pod koberec jejich “menší debakl”, kdy se nedalo takřka nic registrovat v obrovském náporu lidí toužící po slevách. Osobně jsem to po pár minutách čekání vzdal a obětoval 5 USD ve prospěch rychlé a snadné registrace u společnosti dynadot. Ale vraťme se zpět ke GoDaddy. Během 24 hodin provedli registraci více jak 20,000 .me domén.\nNeodpustil jsem si jednoduchý test pomocí site:.me a zjistil kolik je už zaindexovanáo stránek na doméně .me. Celkové číslo je 200,000. Pro porovnání .asia má za celou svou existenci a monstrózní kampaň pouze 518,000. Více o hrátchách s googlem se můžete dočíst zde popřípadě pro český internet zde. Narozdíl od .asia přirozené vyhynutí nedevelopováním nehrozí, protože .me je nárnodní doménou Černé hory.\nAukce premium slov začínají\nV těchto dnech se začínají rozjíždět aukce premium slov. Můžete jí sledovat auctions.domain.me. Pokud vám připomíná rozhraní nápadně aukční systém godaddy TDNAM, tak se nemílíte. Opravdu jim s tím pomáhá největší regsitrátor na trhu. Ostatně právě velká podpora godaddy může mít za následek zvýšená zájem o tuto doménu. Byl to právě jejich nápad udělat z ccTLD jskousi novou gTLD. Viz. jejich heslo .Me is about you. Ale vraťme se zpět k aukcím. Postupně se bude prodávat všechny premium slova. Počáteční cena je 75 USD. Pokud jsem to dobře spočítal tak vždy se bude prodávat naráz 200 domén. V současné době je nejdražší doménou co se draží insure.me (americké slovíčko zabezpečit, popřípadě anglické pojistit). Současná cena je 11,510 USD s celkem 81 příhozy. Do konce aukce zbývá 2 dny 3 hodiny. Hodně lidí čeká právě na konec prvního kola. Tak trochu rozhodne o tom, jestli bude o .me opravdu zájem lidí co mají větší balík peněz. Mimochodem je zajímavé že si můžete koupit například odménu pepsi.me, ačkoliv nikdo nepochybuje o tom, že to je registrovaná značka.\nReakce na forech\nInvestice do domény .me není pro každého. Její cena je v podstatě 3x větší než u klasických gTLD. V současné době je srovnatelná s .cz doménou s tím, že je nutná registrace na 2 roky. To vytváří dojem poměrně dražší investice. Reakce jsou porto různé. Drobní domaineři nehodlají nakoupit 10tky domén, místo toho se soustřeďují spíše na koupi LLLL.com nebo registraci kvalitní LLLL.net domény. Bohatší domaineři v průměru investují kolem 1000 USD do volných .me domén. V podstatě si každý vyčlenil určitý budget na sunrise periodu a pokud se něco nepodařilo zaregistrovat tak teď utrácejí “uvolněné” prostředky. Co jsem vypozoroval tak nějaký flame o zbytečnosti .me se nekonal jako tomu bylo například u .asia domén. Ovšem čeká se na výsledek aukcí.\n.ME ve světě zítřka\nNo upřimně těžko říct. Domaineři to teď nemají zrovna lehké. Možná by stálo za to využít krizi dolaru a nějaké hezké .me domény zaregistrovat. V ČR je ovšem překážkou pro české projekty největší vyhledávač seznam.cz, který .me domény zatím automaticky neregistruje (je nutné poslat mail). Pro České domainery by měla být .me doména výzvou. Jednak máme v současné době velkou výhodu v kurzu USD a také me = mě. Zatím je opravu velmi velké množství kvalitních .me domén volných. V současné době se v ČR obchoduje takřka výhradně s .cz doménami, ale mezi uživateli jsou v oblibě i domain hackové TLD jako například .to nebo .in.\nRubriky Domény Štítky .com, .cz, .me, ccTLD, developování, Domény, godaddy, google, gTLD, seznam.cz Navigace příspěvků\nMenší seznam volných .net domén\nZajímavé .cz domény brzo k mání 6\n1 komentář u „Doména .me: Two days after tomorow“\n22.7.2008 v 15:13\nTa registrace na dva roky je povinna u vsech registratoru? Nebo existuje nejaky, u ktereho lze zaregistrovat .me pouze na rok?


E-commerce Holding investiční skupiny Rockaway vstoupil do eshopu CZC.cz - CzechCrunch\nE-commerce Holding investiční skupiny Rockaway vstoupil do eshopu CZC.cz\nZhruba před 2 měsíci jsme vás informovali, že česká investiční skupina Rockaway, respektive její E-commerce Holding, jehož partnery je i dvojice miliardářů Daniel Křetínský a Patrik Tkáč, si brousí zuby na eshop CZC.cz, tedy českou dvojku na trhu s elektronikou, která loni dosáhla na tržby ve výši 2,414 miliardy Kč.\nTransakce, respektive investiční vstup E-commerce Holdingu do CZC.cz, který měl získat podíl ve výši 35%, se nyní opravdu oficiálně potvrzuje, což znamená, že portfolio E-commerce Holdingu se po eshopech Krasa.cz, Parfemy.cz, BigBrands, Snowboards.cz nebo ProDěti.cz, rozšiřuje o dalšího významného hráče v oboru.\nPřečtěte si takéRockaway investuje do českého startupu ProductBoard\n“E-commerce Holding má za sebou první rok fungování, během kterého se dostal z nuly na 4 miliardy: „Byl to intenzivní rok, který nás stál spoustu sil. Dostavily se ale i výsledky, u klíčových parametrů jako tržby nebo návštěvnost jsme vyrostli o 30 %. Během úvodního roku ECH do svého portfolia integroval 17 e-shopů včetně CZC.cz: “Dlouhodobě směřujeme k tomu, vytvořit pro zákazníky takovou síť e-shopů, ve které si vybere každý. Elektronika jako historicky silná a oblíbená vertikála, proto nemohla chybět,” říká Jan Jírovec, CEO E-commerce Holding.\nMajitel CZC.cz, Josef Matějka k tomu dodává…\n„Vstup strategického investora vnímám jako posun dopředu, jak pro firmu, tak pro mě osobně. E-commerce Holding je jako jeden z mála partnerů schopen podpořit naši pozici specialisty a akcelerovat realizaci plánů na další rozvoj CZC.cz včetně zahraniční expanze,”\nCena transakce jinak zatím odhalena nebyla.


Posuvná střecha - SUBARU LIBERO\nPříspěvekod ix » sob pro 08, 2007 1:13 pm\nzjistil sem příčinu proč nejde posunout - na pravý straně je prasklý ten teflonový (nebo co je to) jezdec, co jezdí v tý kolejničce. nemáte někdo náhradní plus zkušenosti s rozebráním? vůbec nevím jaxe k tomu mám dostat...\nPříspěvekod ix » sob pro 08, 2007 4:20 pm\ntak rozebraný to mám, teď jen čím to nahradit ((\nPříspěvekod ix » sob pro 08, 2007 7:09 pm\ntaxe mi to podařilo stáhnout kouskem kovu. při nasazování ale koukám, že je levá oproti pravý cca o 5 cm dál, taxem s ní zkusil jemně zatáhnout, a praskla mi o centimetr vedle. taxem si chtěl aspoň vyměnit ty plasty kolem řídící tyče (pod volantem). jsou tam ty dva šestihrany, co se musej povolit aby tam ten plast šel nasadit. povolit šly oba, ale měly tak hezky zarezlý špičky, že sem ten jeden ukroutil. samozřejmě nemám sadu na vytahování utrženejch závitů. zasraný japonci\nPříspěvekod ix » sob pro 08, 2007 7:10 pm\nnemáte náhodou někdo toho pavouka co posouvá střechou?\nPříspěvekod peple » sob pro 08, 2007 7:32 pm\nTo je moc otázek najednou. Myslíš stínítko?\nPříspěvekod ix » sob pro 08, 2007 11:08 pm\nne. tím pavoukem myslím motorek a od něj vedoucí bowdeny včetně jezdců v kolejnicích... motorek mám, o ten mi nejde. jen o to ostatní.\nPříspěvekod dědek » pon pro 10, 2007 7:21 am\nKdyž "odloupněš" záslepku v čalounění stropu skoro úplně vzadu, dostaneš se k místu, kde lze ručně posouvat celý skleněnný šíbr. Motorek jde opravit .S největší pravděpodobností možná bude stačit výměna "uhlíků" či upadlý drátek. Já to ještě rozebraný neměl, ale žádná věda to nebude. Jinak lyžiny kde "putují" unašeče šíbru chce často čistit. Obzvlášť, když se to často otvírá a nalítá tam sajrajt. A bacha na vazalínu, ta ti bordelu nachytá mnohem víc, než když to jen pořádně vyčistíš. Dědek\nPříspěvekod Karel » pon pro 10, 2007 8:27 am\nS největší pravděpodobností možná bude stačit výměna "uhlíků" či upadlý drátek. Já to ještě rozebraný neměl, ale žádná věda to nebude.\nPorovnáš-li čas co naběhá motorek předního stěrače a motorek střechy , tak ten střešní bude nafurt.V uhlíkách bych určitě nehledal. Nebo až zcela nakonec.Zkontroloval bych napájení toho motorku.Taky bych prověřil koncové spínače. A motorek taky musí být uzeměnej.\nPříspěvekod Martin H. » pon pro 10, 2007 6:46 pm\nTak jsm kdysi toužil mít tu krásnou, skleněnou, elektrickou, šibovací střechu. Nějak už netoužím.\nPříspěvekod ix » pon pro 10, 2007 8:49 pm\npánové, kdybyste pozorně četli, všimli byste si, že v prvním příspěvku popisuju, že mám prasklej ten jezdec co drží a posouvá tu střechu, a ve třetím příspěvku píšu, že mi po opravě praskl znovu, tentokrát o centimetr vedle. motorek mi jede, ale musím tu střechu na druhý straně táhnout nebo tlačit, protože jeden jezdec to logicky neutáhne. takže nějaký ruční točení šroubem mi tak maximálně utrhne i ten druhej co ještě prasklej není. prostě potřebuju toho pavouka, pač si nejsem jistej, jestli ten jezdec půjde v tý kolejničce nějak vyměnit. (btw: ty levý šoupačky co mi nešly otevřít zvenčí už mi otevřít jdou, ale zase nejdou zavřít (podaří se to třeba na pátej pokus) a nejdou zamknout... ještě že se mi to nestalo v Praze ale v Doksech...\nPříspěvekod dědek » úte pro 11, 2007 8:37 am\n8.prosince jsi psal: motorek mám a ten mi nejde.- Proto moje "rada"jak to řešit. A Karlovi dávám za pravdu. motorek je používán pouze sporadicky a tak asi příčina bude spíš v koncáku. Unašeč jde vyrobit , ale problém u tebe bude v tom, že se šíbr "špracuje" jakoby do zatáčky. Musíš najít příčinu- někde je příliš velký odpor. Jinak občas chce šíbrem "zacukat" i v zimě a čistit vodící lyžiny a pak je tahle část Libera naprtosto v pohodě. Dědek\nPříspěvekod Karel » úte pro 11, 2007 10:26 am\nNějak už netoužím.\nAle když je v cajku, tak v létě paráda\nPříspěvekod ix » úte pro 11, 2007 10:52 am\n8.prosince jsi psal: motorek mám a ten mi nejde. Dědek\nale kdepak, psal jsem: "motorek mám, o ten mi nejde. jen o to ostatní."\nVypínání pohonu posuvné střechy (šibr)\nPříspěvekod Jaroslav Manych » čtv čer 12, 2008 10:28 am\nuž asi týden se snažím přijít na to, jak mají Japončíci vymyšlenou detekci koncových poloh střešního šíbru, potažno zastavení motorku po dosažení krajní polohy. Okno se správně zastvuje v otevřené poloze, reaguje i při zavírání v mezipoloze cca 25 cm od uzavření, ale při úplném zavření se motorek někdy vypne, někdy až po pár přeskočených zubech a někdy až když se pustí ovládací spínač, jinak by to jelo až do ohoblování kolečka. Objevil jsem spínač, který zastavuje pootevřený síbr při zavírání. Jak ale elektronika zjistí, že šíbr dosáhl konce při otevření nebo při zavření, to jsem neobjevil. Vyčistil a namazal jsem pojezdové lišty, a planetovou převodovku u motorku. Tento zákrok měl za následek jen to, že před tím se v poloze zavřeno ten šíbr nevypínal vůbec, nyní pouze někdy, což není úplně ten pravý výsledek opravy. Hodně by mi pomohlo, kdyby někdo věděl, jak mají japonci zajištěnou detekci tý koncový polohy, abych věděl co mám hledat.\nRe: Vypínání pohonu posuvné střechy (šibr)\nPříspěvekod Karel » čtv čer 12, 2008 12:03 pm\nTento problém jsem zatím memusel řešit. Tak přesně nevím. Cosi mi ale říká, že konektory R67 a R68 jsou připojeny k nadproudovému relé, které "asi" při překročení daného odběru proudu okno vypne\nEl.1.jpg (140.76 KiB) Zobrazeno 9510 x\nEl.2.jpg (147.5 KiB) Zobrazeno 9509 x\nEl.3.jpg (101.61 KiB) Zobrazeno 9508 x\nPříspěvekod Jaroslav Manych » pon čer 23, 2008 10:27 am\nDěkuji za poskytnutá elektroschémata. Ta napomohla významně k vyřešení problému. Přestal jsem hledat koncové spínače a soustředil se na mechaiku. Motorek se totiž vypíná elektronicky. závada byly způsobena zvětšením vůle v přítlačném mechanizmu, který se stará o přítlak ovládacích lanek k pastorku na motorku. Toto jekési pérko stačilo trochu domáčknout a problém byl vyřešen.\nPříspěvekod covex » pát led 28, 2011 5:25 pm\nUz od lonskeho podzimu mam problemy s posouvanim strechy. Odsunout jeste jakz takz jde, ale zasunout zpatky uz ji musim pomahat rucne. Toceni sroubem nepomuze, akorat jsem ho ohobloval vrtackou protoze tam je jen krizovy sroub a to proste pokud drhne strecha stejne nepomuze. Problem totiz neni v pohonu, ale v tech kolejnicich na strese, resp. presneji v tech silonovych jezdcich v kolejnicich. Jezdci jsou obrouseni a pri pohybu v kolejnici se vzprici (vetsinou na chvili pomuze strechu prizvednout, cimz se jezdec srovna v kolejnici).\nPodle prvnich odhadu to vypada asi takto:\nsubaru-libero-jezdec-strechy.jpg (11.62 KiB) Zobrazeno 7807 x\nVpravo je nakresleno co se deje v kolejnici. Spodni cast jezdce je nejaky plast - odhaduji silon nebo podobny material (polyamid). Plastum nerozumim.\nCo jsem koukal jak to rozebrat, jsou dve moznosti - odmontovat od sklenene strechy, nasledne bud odendat calouneni a odsroubovat cele lyziny, nebo odstroubovat zadni dvere a jezdec vysunout z kolejnice.\nOtazkou je co pak s tim. Poptaval jsem u Mr. Vochomurky ty jezdce a udajne se to dodava jen s celou kolejnici za bratru 7500,-/ks. To je nesmyslna cena.\nNeopravoval toto nekdo? Nejaky napad?\nPříspěvekod Mis.us » pát led 28, 2011 6:40 pm\njeden nápad bych měl.Zajet k nějakýmu šikovnýmu zámečníkovi a ten už si s tim poradí.\nPříspěvekod Mirek » pát led 28, 2011 7:58 pm\nToto jsem na svým spravoval, ale podle všeho tam nebyl jezdec, ale v každý kolejnici ten vehement jezdil po čtyřech kladičkách, který byly vymletý.. takže jsem z plastu jakž takž nějaký vytočil, nalisoval na původní čepíky a střecha zas jezdila pěkně, uvidíme po zimě. Jinak poznatek, že na kladičky se lepí ošoupanej hliník z kolejnic a tím se taky trošku zadíraj.\nPříspěvekod covex » pát led 28, 2011 8:19 pm\nZajimavy. Ze by delali vic verzi tech jezdcu. Ja tam mam urcite tohle, jen jsem to ted nechtel vysouvat na doraz abych to mohl vyfotit, protoze bych to uz nezavrel a preci jen pocasi na to neni, jezdit s otevrenou strechou.\nS tim hlinikem souhlasim. Proto jsem se to taky pokousel naposled vycistit. Jenze to jde sakra spatne, pres ty gumove zakryvaci lamely.


FF Speciál 2006 – co bylo k vidění (by PetrSF) | Whedon.cz - česko-slovenský portál Josse Whedona\nPři nástupu do vlaku potkávám první z Chotěboře známou tvář, takže ujištěn o správnosti spoje v klidu usedám a pokračuji ve čtení Beara. Na Hlavním nádraží se pak do vlaku hrnou předpokládané davy (ha!), mezi nimiž matně zahlédnu i slečnu ve startrekovském pyžamu, ehm, uniformě. Asi nás do Chotěboře pojede víc. Do Havlíčkova Brodu přijíždíme překvapivě bez zpoždění (loni slušná půlhodinka), a jelikož do Pravdoměstečka míří několika vagónový spoj, všichni scifisti, fantazáci a jiná mnohočlenná zvířena se tam pohodlně vejdeme. Do Chotěboře dorážíme před tři čtvrtě na pět, nováčci se drží protřelých mazáků a tak všichni bez problémů dorážíme ke kinu, kde už nějakou chvíli probíhá registrace. Narozdíl od léta technika nezlobí, takže jsem bleskurychle odbaven a ještě se stačím pozdravit s již přítomnými upíry, upírkami a upírčaty (vozit si na con plyšáky, tss ;-)) z buffy-angel.org.\nPo nalezení přidělené třídy, zaparkování zavazadla a rozložení karimatky a spacáku se vydávám do víru dění. Ve Velkém sále začíná promítání Mrtvé nevěsty, kterou jsem tu sice viděl už v létě, ale vychutnávám si ji i podruhé. Následně u baru potkávám další známou tvář z Chotěboře, Štěpánku, s níž pak u stolu probíráme, co jsme od léta nestihli po Netu. To už se ovšem žhaví promítačka v kině a plátno ovládají Piráti z Karibiku 2. Vypínám mozek a jednoduchou zábavu si celkem užívám. Ovšem to milostné trojuhelníkování si mohli nechat od cesty. Je skoro jedenáct a tak jsi, jsa přece jen unaven z cesty, jdu zalézt do spacáku, abych nezačínal con se spánkovým deficitem. Před spaním si ještě pročítám festivalový program, abych věděl, co mě v následujících dnech čeká a nemine. V kině se mezitím chystá do útoku Monstrum z Galaxie Arkana a v kulturáku je v plném proudu promítání Stargate, Červeného trpaslíka a anime.\nV osm ráno se promítá ohugovaná epizoda Doktora Who, ale to mám bohužel ještě půlnoc. Stíhám až přednášku Vojtěcha Čepeláka Comicsy, které změnily comicsy. Povídá zajímavě. Pak zkoukávám první díl anime Initial D First Stage, ale jelikož se to točí jen kolem rychlých aut, která mě neberou, druhý díl si nechávám ujít a vracím se k osvědčenému Vojtěchovi, který se na další přednášce rozpovídává na téma problémy SFFH komunity a jejich řešení. Za tu přednáškovou hodinku nevyřešíme nic, ale ono je řešení fandomových půtek hlavně na samotných aktérech, že. Dinosauři? Vašku? V anime bloku pak běží úvodní epizoda dalšího seriálu – X TV, kde už naštěstí nejde o čtyři rychlá kola, ale je to slušně rozjetá fantasy, po které ještě stíhám polovinu jedné z buffyovských kultovních epizod Hush.\nPo obědě opět přichází na řadu kino, kteréžto při vědomí každoročního chotěbořského kondenzovaného nášupu jinak zanedbávám. V jako Vendata má hodně slušné recenze, kterým musím dát zapravdu. Povedené. A z temného sálu zpět na SlayerCon, kde SkyeBlue při přednášce Buffy & Angel: Fantasy fenomén láká ke sledování těchto vynikajících seriálů další fanovské duše. Poté jsou v kině v plánu třetí X-Meni, kteréžto znám už z léta, takže dávám přednost hromadnému nájezdu buffyovských fandů na Modrou Hvězdu. Tam při jídle mimo jiné probíráme aktuální zámořské televizní dění. Vrtíme hlavou nad klesající sledovaností výborné Battlestar Galacticy, nadáváme na tvůrce Lost, že neznají slovo odpověď, a hlavně pějeme ódy na superhrdinský seriálový hit této sezóny Heroes. Pokud Heroes neznáte, sežeňte si. Povinně. Nebo alespoň přijeďte v létě do Chotěboře, už se mi v hlavě rýsuje propagandistická přednáška.\nTo už se ale přiblíží osmá hodina večerní, kdy jsem si naplánoval návrat pod střechu kina. Počítačový animák Za plotem mi přes den stihl doporučit Molir, za což mu děkuji, bavím se nemálo. Hlavně supermanovská hyperaktivní veverka, či co to je, nemá chybu. Závěrečný potlesk je zcela zasloužený. S dalším filmem je to horší. Žena ve vodě. Koukám na plátno a nechápu, Shyamalan se asi definitivně zbláznil. Děs. Náladu si spravuji dvěma díly infantilního a lehce erotického anime Renkin San kyuu Magical Pokaan o čarodejnici, vlkodlačici, upírce a androidce, které spolu žijí v chaloupce na stromě. Kam na to ti Japončíci chodí? Na kutě jdu v jednu v noci.\nDalšího Doktora Who od osmi opět prospím a moc mě neprobudí ani filmová nuda jménem Aeon Flux. Definitivně se probírám až na Filmových hláškách II, soutěži v poznávání názvů filmů podle vybraných hláškovacích audioukázek. V létě se mi moc nedařilo, mezi odiplomovanou dvanáctku, či kolik šediváků se to přesně oceňovalo, jsem se nedostal. I když z pódia padá upozornění, že to tentokrát bude ještě těžší, ničeho se nebojím, přepínám mozek do filmového módu, beru do ruky papír a propisku a už to jede. Startrekovsky magických 47 hlášek a filmů. U dvou vůbec nevím, několik jsem neviděl, ale tuším, no, uvidíme. Na závěr přichází ještě bonusová otázka: V kolika filmech zemřel nezničitelný Bruce Willis? V rychlosti si vzpomínám jen na dva, později se dozvídám, že je jich dokonce 10 až 11, podle toho zda započítáte i jeden alternativní dévéďácký konec. To jsou mi věci. Na Bruce jsem vždycky spoléhal, kdyby bylo třeba zachránit svět nebo tak něco, a on si klidně umírá jak na běžícím pásu.\nV průběhu dne si dopřávám reprízu galaxyquestského divadla z léta a výborně se bavím. Úsměv mě ale brzy přechází u prvního sobotního kinofilmu. Tideland (Krajina přílivu). Gilliam se s tím tentokrát vůbec, ale vůbec, nepáral a natočil pořádnou husťárnu, z které se dokonce (znechuceně?) odchází z kina i na conu, kde se dá očekávat obecenstvo, které už vidělo leccos. Vydržím sice až do konce, ale dobře mi z toho filmu moc není. Ještěže máme comicsové naivní klaďase. Po drsném Gilliamovi totiž na plátno přichází Superman se vrací. A je to návrat, jak se patří. Sice jsem momentálně díky X-Menům, novému Batmanovi a především Heroes naladěný na moderní realistické ztvárnění superhrdinů, ale Superman vypadnutý z minulého tisíciletí mě rovněž dokáže potěšit. Škoda jen závěrečné natahované půlhodiny, ale i tak při najetí závěrečných titulků následuje hromadný potlesk. Ale to už jsem na cestě do Kulturáku, kde probíhá vyhlašování Filmových hlášek II. Vítěz napáchal pět chyb, druhý v pořadí šest a dělené třetí místo patří dvěma lidem s devíti chybami, z nichž jeden je moje maličkost. No vida, konečně se dlouhé dny nečinného sezení před televizí a monitorem vyplatily! ;-) Jelikož je pro bronzovou pozici připraveno jako cena jen jedno dvd, má následovat rozstřel. Společně umístěný kolega ovšem není v sále přítomen, je tedy odstřelen kontumačně a já si odnáším originální dvd 7.série Červeného trpaslíka, kteréžto pak při nejbližší příležitosti daruji, protože jako správný fanoušek už jsem si ho dávno koupil.\nV osm večer v anime bloku konečně přichází na řadu seriál, na který se na základě anotací těším nejvíce. Rozen Maiden. Anime o oživlých panenkách na klíček, které spolu hrají podivnou smrtící hru, jejíž vítězka se stane Alenkou, živým člověkem. A do toho se motá vražedný plyšový klaun a kdoví co ještě. Dle prvních dvou dílů je to přesně taková bomba, jakou čekám. Určitě si to pořídím a dokoukám celé. Pak se krátce stavím na přednášce E-Wana Hudba cizích světů a pojím při tom za con už poněkolikáté pověstné chotěbořské toasty. Následně naposledy zamířím do kina na Silent Hill. Nuda. Je ale fakt, že příslušnou počítačovou hru jsem nikdy nehrál, takže možná nějaké skryté vychytávky nepobírám. Je půlnoc, posouvám na hodinkách a mobilu čas z letního na zimní a jdu spát.\nV neděli sice program conu pokračuje, ale jelikož mám před sebou poměrně dlouhou cestu, vyrážím zpět do normálního života spolu s početnou buffyovskou bandou už ráno, čímž pro mě letošní Festival Fantazie Speciál fakticky končí. Na diskusním fóru ho Vašek Pravda následně shrnuje statisticky takto: „500 účastníků, 24 filmů, 26 dokumentů, 90 přednášek, besed, soutěží apod., 2 divadla a 80 hodin seriálů, 4 turnaje (DDR a PC), tedy celkem cca 225 pořadů!“ Já dodávám, že to byly čtyři bezchybně organizované dny plné skvělé zábavy a úžasných lidí, které mohu každému fanouškovi fantastiky a příbuzných odvětví pro příště jen a jen doporučit.


Při srážce vlaků včera před čtrnáctou hodinu u železniční zastávky ve Stříteži na Jihlavsku na trati Jihlava - Havlíčkův Brod bylo zraněno osm lidí těžce a dvacet pět lehce. Byla to už třetí vážná nehoda na železnici v posledních několika dnech. V pátek se vinou hrubé nedbalosti strojvůdce samovolně rozjel osobní vlak na nádraží v Brně a téměř po hodině nekontrolované jízdy se jej podařilo zastavit až ve Skalici nad Svitavou. V sobotu ujelo 205 nákladních vagónů odstavených na trati mezi Morkovicemi a Nezamyslicemi na Kroměřížsku. Třicet vagónů vykolejilo. Odboráři v souvislosti s těmito případy požadují odvolání šéfa Českých drah Vladimíra Sosny.\nOdboráři v OKD se bojí, že zahraniční investoři vytunelují a zavřou doly. Horničtí odboráři nesouhlasí s dalším snižováním majetkového podílu státu v uhelné společnosti OKD pod současných 45,88 procenta."Odmítáme, aby majoritu v OKD získal zahraniční partner, protože společnost pak může být vytunelována a tisíce lidí přijdou o práci," uvedl předseda odborů v OKD Jan Sábel. "Podle nás by měl stát naopak získat k majoritě mu chybějících pět procent, aby měl všechny prostředky, které do OKD připlynou, pod kontrolou."\nZačlenění České republiky do Evropské unie podporuje většina občanů, jejich počet však v dubnu mírně poklesl. Zatímco nyní by v případném referendu hlasovalo 56,8 procenta dotázaných pro vstup do EU, před dvěma měsíci to bylo zhruba o sedm procent více. Přesto je podpora vstupu do EU trvale vyšší než podpora vstupu do NATO, pro který se v dubnu vyslovilo 51 procent lidí. Vyplývá to z dubnového průzkumu agentury Sofres-Factum. Se vstupem do Evropské unie nesouhlasí 18,4 procenta občanů, což je zhruba o jedno procento více než v únoru. Oproti začátku roku vzrostl počet nerozhodnutých, a to z únorových 18,7 procenta na nynějších 24,8 procenta.\nNejvětší voličskou loajalitu mají komunisté, republikáni a stoupenci ODS. Nejsilnější vztah ke straně mají potencionální voliči KSČM, a to 77,7 procenta. Pevné voličské zázemí má také SPR-RSČ, k níž má silný vztah 73,5 procenta jejích potencionálních voličů, a ODS s 69,2 procenta. Věrnost příznivců sociální demokracie je stabilní, ale mezi nejpevnější stoupence této strany patří jen 55,3 procenta jejích voličů. KDU-ČSL může k věrným počítat 58,8 procenta svých potencionálních voličů. Nejsilnější odhodlání jít volit vládne mezi příznivci ODS, z nichž se v červnu k urnám chystá jít 91 procent. Z potenciálních voličů sociálních demokratů je rozhodnuto jít k volbám 86,9 procenta. Odhodlání sympatizantů unie dosáhlo 85,5 procenta. Nejmenší odhodlání zúčastnit se voleb zaznamenal STEM mezi republikány, a to 75,8 procenta, a mezi příznivci DŽJ, z nichž chce volit 76,5 procenta.\nVrchní soud v Praze včera zvýšil obchodníkům s uranem ve většině případů tresty, které čtyřem obžalovaným udělil loni v září pražský městský soud. Jadernému fyzikovi Jaroslavu Vágnerovi zvýšil soud trest z osmi na devět let odnětí svobody ve věznici s ostrahou, podnikateli Zdeňku Čechovi ze dvou a půl také na devět let a bývalému pražskému policejnímu radovi Jiřímu Šindlauerovi z roku a půl na tři roky ve věznici s ostrahou. Jediný, kdo se dočkal mírnějšího trestu, je Tádžik Alexandr Ščerbinin, který více než dva a půl kilogramu uranu z Běloruska dovezl. Tomu senát sice potvrdil osm let odnětí svobody, zrušil však jeho vyhoštění z republiky. Pětatřicetiletý muž, vyučený kuchařem, se totiž nedávno u nás oženil a také usvědčil své spolupachatele. Další dva obžalované, Petra Drbu a Bělorusa Valerie Kunického, Vrchní soud definitivně zprostil viny pro nedostatek důkazů. Případ Poláka Leszka Niemience posoudí samostatně opět městský soud.\nCelkem 368 případů lidí nakažených virem HIV bylo v České republice zjištěno do konce letošního března. AIDS onemocnělo 111 z nich a 69 zemřelo. Přes 80 procent nakažených se infikovalo homosexuálním stykem, čtvrtina stykem heterosexuálním. Z 66 infikovaných žen byla třetina v době zjištění pozitivity na HIV těhotná, dalších pět žen otěhotnělo poté, co již věděly, že jsou HIV pozitivní. Dosud se infikovaným ženám narodilo jedenadvacet dětí. Jedno z nich je HIV pozitivní, u devíti se ještě čeká, až dosáhnou věku 18 měsíců, kdy se dá riziko nakažení spolehlivě vyloučit. Velmi rizikovou skupinou, soustředěnou výhradně v Praze, jsou homosexuální prostituti, většinou velmi mladí chlapci, kteří nabízejí homosexuální styk cizincům. Z 464 loni vyšetřených prostitutů bylo 5 infikováno virem HIV, za první letošní čtvrtletí bylo vyšetřeno 115 těchto chlapců a nalezen jeden nakažený. Díky dobrému rozvoji prevence je celkový počet nakažených a nemocných AIDS v ČR zatím nízký. Ve východní Evropě, od roku 1996 do roku 1997 vzrostl počet infikovaných ze 4 tisíc na 100 tisíc. V západní Evropě vzrostlo toto číslo z 26 na 30 tisíc. Na celém světě pak žije nejméně 30,6 miliónů HIV pozitivních lidí. V západních zemích jsou však nyní k dispozici (drahé) léky, které onemocnění AIDS zabraňují a prodlužují život nakažených virem HIV na normální délku. Paradoxně to vyvolává problémy u těch pacientů, kteří se smířili s blízkou smrtí a například se zbavili všeho majetku. Nyní vidí, že budou žít normálně dlouho.\nV Praze trpí každý den nadměrným hlukem z dopravy a ze staveb více než 40 procent občanů. Jedinou právní normou, která upravuje otázky hluku a vibrací, je vyhláška ministerstva zdravotnictví z roku 1977. Je stará a špatná, nedá se s ní pracovat. Bezmocné jsou městské úřady proti hluku z restaurací, které jsou umístěny v soukromých domech. V centru je v privátních objektech 90 procent restaurací, a Praha 1 proto nemůže ovlivnit jejich otvírací dobu. Například ve dvoře domu Žatecká 7 na pražském Starém Městě v minulých dnech zahájila provoz zahradní restaurace, kde se hlučí bez ohledu na nájemníky až do jedné hodiny v noci! Správní řízení o pokutě jsou zdlouhavá, a v centru bylo potrestáno dosud jen několik provozovatelů restaurací.\nHroby se zachovalými lidskými kostrami pocházející z období Velké Moravy objevili o uplynulém víkendu archeologové při výzkumu podzemí části centrálního náměstí v Olomouci. Unikátní nález podle vedoucí týmu olomouckých archeologů Hedviky Sedláčkové svědčí o tom, že v 9.století stál v místech nynějšího Horního náměstí svatostánek.


Hotely Nagykanizsa - Search on KAYAK\nVyhledávejte hotely v Nagykanizsa na stovkách stránek pro cestovatele zároveň.\n948 Kč Průměrná cena (ne - čt) za 2 poslední týdny.\nKdy rezervovat hotel v Nagykanizsa\nTOP tipy, jak najít ideální nabídky hotelového ubytování v Nagykanizsa\nHledáte-li levný hotel v Nagykanizsa, měli byste zvážit pobyt mimo sezónu. V měsících červenec a listopad najdete v Nagykanizsa levnější ubytování.\nCeny hotelových pokojů se liší v závislosti na mnoha faktorech. Dnem s nejlepšími nabídky hotelového ubytování v Nagykanizsa je však sobota. Naopak, nejdražším dnem bývá většinou čtvrtek.\nNejčastější dotazy týkající se rezervace hotelu v Nagykanizsa\nJsou hotely v destinaci Nagykanizsa v období krize v souvislosti s koronavirem (COVID-19) bezpečné?\nHotely představují bezpečné prostředí pro cestovatele, za předpokladu, že jsou v souvislosti s koronavirem (COVID-19) provedena řádná sanitační opatření. Doporučujeme však, abyste se v souvislosti s bezpečnostními opatřeními pro hotelové ubytování v destinaci Nagykanizsa obrátili na místní úřady.\nKolik stojí hotel v destinaci Nagykanizsa?\nPrůměrná cena pokoje pro dva v Nagykanizsa je 1 216 Kč. Může se však výrazně lišit v závislosti na místě, vybavení a ročním období. Uživatelé stránek KAYAK našli v posledních 3 dnech pokoje pro dva za pouhých 538 Kč.\nJak mohu najít hotel v centru města Nagykanizsa?\nPoté co začnete s vyhledáváním hotelů na stránkách KAYAK, své hledání můžete zúžit na základě konkrétní městské části. To vám umožní vybrat městské části v centru města Nagykanizsa. Vyhledávat můžete také prostřednictvím mapy města, kde si můžete vybrat konkrétní místo, jako například centrum města Nagykanizsa.\nKde se v Nagykanizsa ubytovat?\nPomocí naší mapy najdete ideální ubytování v Nagykanizsa. Zobrazí se na ní přesné umístění jednotlivých hotelů.\nNejlepší hotely v Nagykanizsa\nNejvíce doporučované hotely v Nagykanizsa\nIstván Parkhotel&Étterem - Nagykanizsa - Ložnice\nGaléria Panzió - Nagykanizsa - Vybavení pokoje\nHotel Mini - Nagykanizsa - Budova\nMarika Pension - Nagykanizsa - Restaurace\nHugi Panzio - Nagykanizsa - Ložnice\nKorona Szallo - Nagykanizsa - Terasa\nBerenyi Fogado - Nagykanizsa - Venkovní prostory\nGabi Magánszálláshely - Nagykanizsa - Ložnice\nHotelové nabídky Nagykanizsa. Vyhledávejte hotely v destinaci Nagykanizsa. Najděte levné hotelové pokoje v destinaci Nagykanizsa. KAYAK vyhledává na stovkách stránek pro cestovatele a pomůže vám najít levné hotely a zarezervovat si pokoj, který vám bude nejvíce vyhovovat.