Modernizace trati Ústí nad Labem Kadaň-Prunéřov a nový model dopravy. Zdeněk Fišr - PDF\nDownload "Modernizace trati Ústí nad Labem Kadaň-Prunéřov a nový model dopravy. Zdeněk Fišr"\n1 1 ČVUT Praha - Cena děkana Fakulty dopravní 2014/2015 Modernizace trati Ústí nad Labem Kadaň-Prunéřov a nový model dopravy Zdeněk Fišr Střední průmyslová škola a Vyšší odborná škola Chomutov Prosinec 2014\n2 2 Obsah Úvod... 3 Historie trati... 3 Popis trati a současný stav... 4 Rekonstrukce stanic a zastávek... 4 Další rekonstrukce Zabezpečení trati a informační systémy Etapizace projektu Dopravní opatření během modernizace Nový model dopravy Závěr Použité zdroje Vypracoval Obr. 1 na str. 1: Průběh trati Obr. 2: Nejnázornějším příkladem důležitosti modernizace této trati je dnes již nepoužívaná stanice Chabařovice poblíž Ústí nad Labem. Některé další stanice či zastávky, které se však ještě používají, nevypadají o moc lépe.\n3 3 Úvod Trať Ústí nad Labem Chomutov (resp. Kadaň-Prunéřov, dále jen trať 130) je bezesporu jednou z nejdůležitějších tratí v severních Čechách. Spojuje čtyři z pěti největších měst Ústeckého kraje, dále mnoho menších měst a vesnic, propojuje řadu jiných důležitých tratí a velké průmyslové a energetické závody. Z toho pramení její velká vytíženost, a to jak osobními, tak i nákladními vlaky. Ve špičce se v určitých úsecích provoz blíží své hranici a mnoho nákladních vlaků, i když nejen kvůli tomu, jezdí po jiných tratích, především po souběžné trati Ústí nad Labem Úpořiny Bílina. Osobní doprava má na trati 130 neodmyslitelný význam. Vzhledem k velikosti téměř všech měst, kterými trať prochází, a také absenci či nízké kvalitě autobusové dopravy volí mnoho lidí pro svou cestu právě železnici. Obvyklý interval osobních vlaků je 60 minut, ve špičkách v různých úsecích dokonce 30 minut. Do toho je třeba započítat dvouhodinový takt rychlíků Praha Ústí n. L. Cheb, ke kterým se ve špičkách přidávají i spěšné vlaky. Sice se celková frekvence cestujících nejspíš nevyrovná příměstské dopravě v okolí Prahy, nicméně už jen tato čísla hovoří o nesporném významu této trati pro dopravu v celých severních Čechách. Vzhledem k tomu, že Ústecký kraj je spolu s Moravskoslezským krajem nejprůmyslovějším v celé ČR, ani nákladní dopravu bychom neměli opomíjet. Elektrárny Prunéřov a Ledvice spolu s Úpravnou uhlí Komořany, různými uhelnými doly (ČSA, Komořany, Tušimice, Bílina atd.) a chemickými závody v Záluží u Mostu a v Ústí nad Labem mluví za vše. Do toho je třeba započítat mnoho různých závodů, především elektráren, nejen v okolí, ale i ve středních a východních Čechách. Za zmínku stojí i doprava do Karlovarského kraje nebo z něj. Nákladní vlaky naložené vším možným, nejčastěji ale samozřejmě uhlím, jsou tedy naprosto běžným obrázkem a v nejvytíženějších úsecích jich často projíždí i 10 za hodinu, ne-li více. To vše vytváří velmi lukrativní a důležitou trať, která však má jeden velký háček je zaostalá. Chátrající nádraží a staré hlučné koleje jsou naprosto běžnou součástí trati 130. Podrobněji se o tom zmíním v sekci Popis trati a současný stav, kde, podobně jako v předcházející sekci Historie trati, podrobně představím celou trať. Následují kapitoly shrnující mé vlastní nápady, jak celou trať i se všemi prvky zmodernizovat, aby postupem času vznikla trať srovnatelná s koridory, přičemž důraz budu klást zejména na rekonstrukci stanic a zastávek. Právě nádraží jsou totiž těmi hlavními místy na trati, kterých si běžní lidé všímají nejvíce. Zaměřím se i na možnosti nového jízdního řádu, což je spíše samostatná kapitola, jelikož je možné ji realizovat i bez modernizace. Tato práce se příliš nezabývá financováním projektu a podobně, jde spíše o stavební a dopravní část. Mnou navržené projekty pochopitelně nemusejí být jednoznačně nejvhodnější a nejlepší. Jde spíše o souhrn nápadů nezúčastněného pozorovatele, který ji už mnohokrát projel, navštívil všechny stanice a zastávky, a dobře ji tedy zná. Historie trati První úsek byl dokončen v roce 1858, vedl z Ústí nad Labem přes Trmice do Teplic a vlastnila jej společnost Ústecko-teplická dráha. Tato trať sloužila hlavně k přepravě uhlí z Teplicka do ústeckého přístavu. Během dalších 12 let se postupně prodlužovala, až roku 1870 dosáhla Chomutova. Na začátku 60. let minulého století se začalo s elektrifikací a četnými přeložkami. Již v roce 1963 byl elektrifikován celý úsek Ústí nad Labem Třebušice, avšak některé tyto úseky musely být následně přeloženy kvůli rozmachu těžby uhlí. A tak byl v roce 1968 otevřen úsek Oldřichov u Duchcova Bílina, který umožnil vést mnoho vlaků přes Teplice namísto dosavadních Úpořin, na nějž navázal roku 1979 úsek na nově otevřené mostecké nádraží. V této době vzniklo též nové nádraží v Bílině. Od roku 1982 vlaky jezdí i po novém úseku Ústí nad Labem západ Bohosudov, jenž nahradil starou trať přes Trmice. Zanikla tím stanice Chabařovice staré nádraží a byla nahrazena dnešní liduprázdnou stanicí Chabařovice. Všechny zmíněné úseky byly i elektrifikovány. Během 80. let probíhaly rozsáhlé přeložky tratí v Chomutově a okolí, především směrem na Most, a vznikl též tzv. Ervěnický koridor (Most Chomutov). Ten byl elektrifikován v roce 1989 spolu s chomutovským železničním uzlem a o rok později následoval též úsek do Kadaně, dnešní stanice Kadaň-Prunéřov.\n4 4 Popis trati a současný stav Trať 130 je v celé délce elektrifikovaná a až na jednu výjimku (bude zmíněna níže) dvoukolejná. První traťová kolej (TK) vede do Ústí n. L., druhá TK naopak vede přes Chomutov až do Chebu. Podle jízdního řádu trať začíná stanicí Ústí nad Labem hlavní nádraží. Na ni bez mezistaničního úseku navazuje stanice Ústí nad Labem západ. Ta je na celé trati nejrozsáhlejší, byť cestující využívají pouze 5 kolejí. Stanice pokračuje ještě cca 2 km západním směrem a v těchto místech se od ní odděluje paralelní trať 131, vedoucí přes Úpořiny do Bíliny. Následuje nejrychlejší úsek (120 km/h) do liduprázdných Chabařovic, po nichž přichází na řadu Bohosudov, což je poměrně malá stanice s úrovňovými přechody. V následujícím úseku je 2. TK po modernizaci a také se zde nachází zastávka Proboštov. Ta je známá rozdílností obou nástupišť. Úsek končí stanicí Teplice v Čechách. Z této stanice vychází krátký úsek, který končí ještě na území Teplic, a to stanicí Řetenice. Zde se odděluje trať 097 do Radejčína (dříve do Lovosic, ale tento úsek padl za oběť povodním v roce 2013) a v okolí se nachází několik závodů, napojených na trať 130 vlečkami. Opět z této stanice vychází další krátký úsek bez zastávek, který je ukončen stanicí Oldřichov u Duchcova. Po něm vlaky zastavují na zastávce Duchcov na okraji stejnojmenného města. Je umístěna v dlouhém mezistaničním úseku spolu se zastávkami Želénky a Chotějovice. Úsek je ukončen stanicí Bílina, kde se napojuje již zmíněná trať 131, a to promyšleným způsobem, kdy ani jedna z jejích traťových kolejí nekříží ve stanici hlavní koleje, jež náleží trati 130. Zároveň zde začíná trojkolejný úsek, který vede do Odbočky České Zlatníky. Prochází přes zastávky Bílina kyselka a Želenice nad Bílinou. V Odbočce České Zlatníky se odděluje krátká spojka do stanice Obrnice, která dnes již slouží jen nákladním vlakům. Traťové koleje naší trati se v těchto místech od sebe vzdalují, aby mezi nimi mohla existovat zmíněná spojka. Poté přichází na řadu Most. Je uzlem pro mnoho tratí, a sice 113, 123 a 126 (všechny vedou společně z Obrnic) a 135. Dále trať vede v krátkém souběhu s meziměstskou tramvajovou rychlodráhou Most Litvínov. Do přednádraží stanice Třebušice je zaústěna spojka z Mostu nového nádraží a po přednádraží již následuje stanice Třebušice. Pro celou tuto oblast je typická Úpravna uhlí Komořany a několik velkých stanic pro důlní vlaky. Z Třebušic trať pokračuje po tzv. Ervěnickém koridoru poměrně rovnými úseky, na nichž se nachází i liduprázdná stanice Kyjice. Prakticky vždy se zde nachází pouze výpravčí a osobní vlaky tu téměř nestaví. Trať odsud pokračuje po viaduktu nad Kyjickou retenční nádrží. Koleje na něm prošly v uplynulých letech modernizací. Po dalších rovných úsecích následuje zastávka Jirkov zastávka. Trať poté prochází Odbočkou Dolní Rybník, kde se odděluje trať 133 od Jirkova, dále chomutovským zooparkem, který je jedním z největších ve střední Evropě, poté odvážně přímo vedle Kamencového jezera, a dále zastávkou Chomutov město. Hned za ní se odděluje spojka do stanice Chomutov seřaďovací nádraží a trať 130 vede přes město do stanice Chomutov. Do areálu této stanice patří i depo, jehož dvě rotundy dnes patří Národnímu technickému muzeu, které zde schraňuje mnoho různých lokomotiv, vozů a další techniky. Chomutov je uzlem pro tratě 124 (Lužná u Rakovníka), 133 (Jirkov) a 137 (Vejprty). Trať 130 podle JŘ nově pokračuje přes Odbočku Dubina, kde se k ní připojuje neelektrifikovaná spojka z Droužkovic, a dále přes zastávku Málkov. Pozornost této práce končí stanicí Kadaň-Prunéřov. Jde o stanici využívanou zejména přestupujícími cestujícími. Oficiálně trať 130 pokračuje do Klášterce nad Ohří a jako tzv. Podkrušnohorská magistrála až do Chebu, ale dalším stanicím a úsekům jsem se již nevěnoval, neboť nevyžadují modernizaci zdaleka tolik jako trať, kterou jsme si nyní podrobně prošli. Rekonstrukce stanic a zastávek Na trati Ústí nad Labem hl. n. Kadaň-Prunéřov se nachází celkem 13 stanic a 9 zastávek, pokud nepočítám ty stanice, které neslouží cestujícím. Pro všechny tyto stanice a zastávky platí, že by měla být zrekonstruována či postavena nástupiště tak, aby byla 550 mm vysoko nad temenem kolejnice, aby zde byly přítomny varovné\n5 5 žluté pruhy a hmatatelná upozornění pro nevidomé a aby zde všichni cestující našli nezbytné zázemí, tedy lavičky, přístřešky, osvětlení a hlášení, ve větších stanicích i informační tabule. Dále by měly být ve všech stanicích modernizovány hlavní koleje, nejlépe i nejbližší předjízdné koleje, ale úplně nejideálněji všechny staniční koleje (SK; záleží ovšem na finanční náročnosti a rozsahu stanice). Zhlaví těchto stanic by měla být vybavena štíhlými výhybkami na spojkách hlavních kolejí s předjízdnými kolejemi a také na spojkách hlavních kolejí mezi sebou. Rychlost jízdy obloukem na nich nemusí být nutně nejvyšší, ale aby vlaky nemusely příliš zpomalovat a následně příliš zrychlovat, minimum by mělo činit 60 km/h. Obrázky, na kterých není kompas, jsou orientovány podle světových stran, přičemž na všech směr vlevo vede do Kadaně-Prunéřova, zatímco směr vpravo do Ústí nad Labem. U všech obrázků platí následující legenda: modré čáry = hlavní koleje fialové čáry = nové koleje červené čáry = nově vzniklá či přesunutá nástupiště zelené čáry = nové přístupové cesty zelený čtverec = výtah Ústí nad Labem hlavní nádraží Na hlavním ústeckém nádraží snad není nic podstatného ke zlepšování. V uplynulých 10 letech probíhala rozsáhlá modernizace celé stanice. Snad jediné, co by se zde dalo vytknout, je absence spojky 3. SK s kolejemi směrem na západní nádraží. Během rekonstrukce byla z úsporných důvodů odstraněna, ale nebyla již obnovena, což znevýhodňuje vlaky jedoucí od Chomutova na Prahu či naopak. Rychlíky zde tedy občas při zpoždění musejí na sebe čekat a problémy se týkají i dalších vlaků. Spojka by tedy usnadnila životy cestujícím. Ústí nad Labem západ Jde zřejmě o nejsložitější případ celé naší trati. V části pro cestující naprosto nevyhovují úrovňové přechody a nízké úzké perony, neboť cestu často zatarasí projíždějící či stojící vlaky a přináší to samozřejmě i rizika. 1. až 3. kolej od budovy využívají vlaky čistě pro tratě 130 a 131, a tedy se zde, s přihlédnutím na výše uvedené normy pro všechny stanice, nabízí možnost vybudování nového ostrovního nástupiště na místě současné 2. koleje od budovy. 4. a 5. kolej od budovy se používají převážně pro vlaky jedoucí po trati 072. I zde může vzniknout nové ostrovní nástupiště a stávající 6. kolej od budovy se bude využívat jako dnešní 5. kolej. Obě nová nástupiště budou napojena na stávající podchod, který bude revitalizován a bude do něj umožněn bezbariérový přístup pomocí výtahů. To vše si vyžádá také poměrně rozsáhlé úpravy kolejiště. Obr. 3: Nová nástupiště a jejich napojení na stávající podchod podle mých představ Chabařovice Potenciál této stanice je přinejmenším sporný. Od roku 2008 zde již nic nezastavuje a o dva roky později byla stanice vymazána z jízdního řádu. V přímém sousedství se nenachází žádná obytná zástavba, pouze několik\n6 6 závodů, a nejbližší obce, Chabařovice a Přestanov, jsou opodál. Není proto divu, že pro dopravu do Ústí nad Labem lidé raději volili autobusy, které projíždějí centry obou obcí. Pokud ale někdo chce jet na druhou stranu než do Ústí, např. do Teplic či dál, musí zajet opačným směrem na západní, ne-li na hlavní nádraží a pak jet vlakem opačným směrem kolem své obce. A to je podle mého názoru hlavní důvod, proč by tato stanice neměla být přehlížena. U většiny budov je vzhledem k jejich stavu zřejmé, že si zaslouží demolici. Zachovat by se měla pouze budova sloužící jako stanoviště výpravčích. Její přízemí bude sloužit jako malá hala. O stavu nástupišť vypovídá obrázek 2 pod obsahem a následující obrázek znázorňuje polohu nových nakloněných chodníků a nových nástupišť. Obr. 4: Mírný posun nástupišť a vznik nakloněných chodníků vycházejících z podchodu Přednádražní prostor je cca 400 m daleko od silnice, po níž projíždějí autobusové linky, jež zároveň procházejí Přestanovem a Chabařovicemi. Proto by bylo více než vhodné prosadit zajíždění autobusových spojů, navazujících na vlakové spoje, k nádraží a vybudování zastávky. V prostoru se autobusy mohou otáčet a také je zde mnoho místa pro menší parkoviště. Vlaky zde kvůli nízké vytíženosti ani nemusejí stavět vždy, ale jen na znamení. V případě nezastavení nevznikne příliš velká časová ztráta. Soupravy jiného typu než RegioPanter by pochopitelně musely zastavovat vždy (více o problematice spojů a vozidel viz Nový model dopravy). Bohosudov Bohosudov je další ze čtyř stanic, které mají úrovňové přechody vedoucí přes hlavní staniční koleje. Toto nádraží, které je de facto součástí Krupky, se ale liší od ostatních tím, že má výpravní budovu poměrně daleko od hlavních kolejí. To umožňuje zamyslet se zde nad modelem známým především z trati Havlíčkův Brod Brno, kde jsou všechny stanice řešeny tak, že hlavní koleje procházejí celou dobu (s výjimkou dvou zastávek) těsně vedle sebe a vedle nich je ve stanicích vždy jedno ostrovní nástupiště. Mým vlastním měřením vyšlo najevo, že se zaplněním prostoru mezi budovou a kolejištěm novou 4. SK by zde opravdu šlo takové řešení uplatnit. Leckdo by mohl namítnout, že budování dvou ostrovních nástupišť je zde zbytečné, ale je třeba být připraven na všechno, tedy na mimořádnost či výluku na trati (narážím tím na vlastní zkušenost, kdy kvůli poruše u Ústí n. L. v ranní špičce se tato stanice zaplnila mnoha vlaky).\n7 7 Obr. 5: Provedení podchodu a jeho napojení na nová ostrovní nástupiště Proboštov Nástupiště směrem na Chomutov je od roku 2008 spolu s 2. TK modernizované, zatímco nástupiště pro cestující jedoucí do Ústí n. L. je staré a nepříjemné na pohled i na pobyt. Místo laviček jsou zde nepoužitelné ocelové konstrukce bez sedacích ploch a přístřešek je jen pro otrlé. Nicméně nesmíme zapomínat, že koncem roku 2014 bylo celé toto nástupiště vyvýšeno na 550 mm, což sice výrazně usnadnilo nástup do RegioPanterů, dokonce se na části nástupní hrany objevily i nové panely, ale k pohodlí cestujících to nestačí. Opravdu moderní nástupiště by kromě výšky mělo splňovat běžné parametry nástupišť známých z koridorů, tedy žlutý varovný pás a ochranné prvky pro nevidomé, o kvalitním přístřešku a lavičkách nemluvě. Na opraveném nástupišti podle mě chybí snad jen menší přístřešek mimo budovu (která pochopitelně není vždy otevřená) a více laviček. Teplice v Čechách Hlavní teplické nádraží je sice vybaveno moderním ostrovním nástupištěm, nádražní budova je ale zcela jiný případ. Podobně jako mnoho českých stanic i toto nádraží trpí problémem zbytečně velké budovy. Horší však je stav prvního nástupiště, které je součástí stavby, a hlavně fasády. Ta je značně oprýskaná a na člověka projíždějícího Teplicemi nedělá dobrý dojem. Můj návrh na její opravu je tedy nejspíš zřejmý. Hala není ve špatném stavu, ale i zde by se našly věci, které bych mohl vytknout, jako jsou těžko otvíratelné vstupní dveře. Určitě by nebylo od věci nahradit je automatickými dveřmi posuvnými. První nástupiště je ve stejném stavu jako budova a i když vypadá historicky, modernizaci a s tím spojené vyvýšení na 550 mm si jistě zaslouží. Řetenice I zde jsou pouze úrovňové přechody. Tentokrát ale není mezi hlavními kolejemi a budovou dostatek prostoru k uplatnění stejného modelu jako v Bohosudově. Hlavními kolejemi jsou zde 3. a 4. kolej od budovy. Proto by zde bylo výhodnější nahrazení 3. koleje ostrovním nástupištěm. Zhlaví budou upravena tak, aby bylo možno po 2. koleji projíždět traťovou rychlostí, tedy aby zde byly oblouky s dostatečně velkým poloměrem. Nadchod by měl být vzdušný, neboť je zde v létě příšerné horko a dusno, a jeho rekonstrukci znázorňuje obrázek. Určitou opravou pochopitelně projde i budova, k čemuž patří i zprovoznění momentálně zavřené čekárny, a také (první) nástupiště, které bude sloužit převážně vlakům pro trať 097 (Teplice v Č. Úpořiny Radejčín). Obr. 6: Nové ostrovní nástupiště a jeho napojení na stávající nadchod\n8 8 Oldřichov u Duchcova Máme tu čest s další, v mnoha směrech specifickou, stanicí. Prvotním předpokladem je zprovoznění haly pro cestující. Není to mnoho práce, jelikož je již modernizována, ale dosud nebyla zpřístupněna veřejnosti. 1. a 2. kolej od budovy mohou příležitostně sloužit dále, a to hlavně občasným končícím vlakům pro trať 134 (Teplice v Č. Litvínov). Určitě není nutno spojovat je s okolím podchodem, čímž činím jedinou výjimku v rámci svého projektu. Ovšem předpoklady jako výška 550 mm, lavičky a přístřešek stále platí. Podchod by, stejně jako podchody ve všech ostatních stanicích, měl být zpřístupněn všem lidem, ne pouze lidem, kteří nemají problém se schody. V této stanici už je ale lepší použít výtah, aby vstup do podchodu nebyl někde stranou od budovy. Schody zde tedy mohou zůstat. Totéž bude provedeno i na třetím nástupišti. Na straně blíže k bílinskému zhlaví bude horní stanice výtahu, na opačné straně budou ústit na nástupiště schody. Staré zastřešení by jistě kvůli svému nevábnému vzhledu, špatnému stavu a zbytečnosti mělo být demontováno a nahrazeno novým, menším. V této stanici existuje možnost průjezdu traťovou rychlostí po dvou kolejích v každém směru, což je bezesporu dobrá vlastnost. Odpadá tedy nutnost instalace štíhlých výhybek. Duchcov Zastávka na okraji městečka Duchcov se pravidelně dostává na různé seznamy nejošklivějších nádraží v ČR. Není se čemu divit. Nicméně není zdaleka tak strašným případem jako několik jiných stanic a zastávek na trati 130. Co se týče zastávky Duchcov, má poměrně dobré předpoklady pro zavedení bezbariérového přístupu. Schody před vstupem do výpravní budovy lze poměrně snadno nahradit nakloněnou rovinou či je jen doplnit o rampu. Schodiště spojující podchod s nástupištěm budou nahrazena vždy jedním nakloněným chodníkem na místě stávajícího zastřešení. To bude nahrazeno novým na jiném místě a samotná nástupiště se tak nemusejí nikam přesouvat. Obr. 7: Prodloužení vstupů do podchodu Želénky, Chotějovice Tyto dvě zastávky dávám do jedné části proto, že jsou si velmi podobné. Obě již mají vyřešen bezbariérový přístup, na cestě k jejich nástupištím není ani jeden schod. Staré betonové přístřešky, do kterých někteří vlezou leda za bouřky, by však měly být nahrazeny novými. Dále jsou mé představy stejné jako u ostatních stanic a zastávek: výška 550 mm nad temenem kolejnice, varovné prvky, lavičky a další samozřejmosti. Bílina Podobně jako Duchcov, i Bílina se pravidelně ocitá mezi škaredými nádražími v ČR. Funkcionalistická budova, stejně jako mnoho dalších, potřebuje rekonstrukci. Zlepšit by se měl i přístup z budovy do podchodu, tedy nahrazení schodů a strmé rampy delším nakloněným chodníkem. Další navrhované úpravy, jež zahrnují zejména přesunutí nástupišť, znázorňuje obrázek. Podmínkou pro tyto úpravy je demontáž nepoužívaných služebních výtahů, jež jsou na obrázku také vidět.\n9 9 Obr. 8: Přesun ostrovních nástupišť z důvodu delších vstupů do podchodu Z dopravního a technologického hlediska je tato stanice velmi dobře vyřešená. Traťové koleje trati 131 (Ústí n. L. Úpořiny Bílina) se na nádraží napojují tak, že 2. TK vede pod tratí 130 mimoúrovňově a obě koleje potom vystoupají k nádraží. Nedochází tak ke kolizím vlakových cest např. při souběžném příjezdu osobního vlaku z Ústí n. L. přes Úpořiny a rychlíku z Prahy přes Ústí n. L. a Teplice. Na opačném zhlaví pak začíná trojkolejný úsek. A jak jsem již zmínil v úvodu této sekce, a platí to pro všechny stanice, výrazně by pomohla výměna současných výhybek za štíhlé, pro rychlost v oblouku alespoň 60 km/h. Bílina kyselka Jde o jednu ze dvou zastávek na trojkolejném úseku naší trati. Nástupiště jsou pochopitelně pouze u 1. a 2. traťové koleje. Jejich současný stav je, jak se dá předpokládat, velmi bídný. Nejsou zde žádné lavičky a přístřešek na nástupišti u 1. TK je plný odpadků. Modernizace by tedy měla vnést do této zastávky klasické standardy jako u všech ostatních zastávek. Želenice nad Bílinou Za normálních okolností bych tuto zastávku řadil do stejné části jako předcházející zastávku Bílina kyselka. Nástupiště totiž potřebují rekonstrukci v podobném duchu. Jenže Želenice mají poměrně ojedinělý problém, kterým je nadchod nad zastávkou. V minulosti byl kvůli schodům chybějícím v několikametrové výšce nepoužitelný. To je sice dnes již minulostí, ale řešení celé lávky způsobuje, že i tak na něj lidé obvykle nevkročí a raději přecházejí koleje. Obě jeho schodiště totiž míří na opačnou stranu, než jsou nástupiště. A obecně nadchody i podchody mají nevýhodu v tom, že prodlužují chůzi lidí a většinou se na ně nedostanou imobilní lidé či maminky s kočárkem. Podle mého názoru by tento problém nejlépe vyřešilo zřízení přejezdu na místě stávajícího nadchodu. Sice by se jednalo o řešení, které by i po realizaci stálo peníze, ale bezpečnost je na prvním místě, na to by se nemělo zapomínat při mnoha dalších projektech. Most Na nádraží na okraji přestěhovaného města pod Hněvínem od září do listopadu 2014 probíhala rekonstrukce, kdy byly vyměněny desky na hranách nástupišť a přístřešky získaly půvabnější vzhled. Nesáhlo se však na středový pás 3. a 4. nástupiště (2. nástupiště má asfaltový povrch, takže zde nedošlo k žádné změně povrchu) ani na vstupy do dvou podchodů. I výška nástupišť je stále stejná a nepřiblížila se k obvyklým 550 mm. Kromě této podstatné úpravy a většího objemu prací na površích všech nástupišť by si však nádraží zasloužilo jeden zcela nový prvek, kterým je nadchod. Je sice pravda, že současné nádraží má dva podchody, ale vzhledem k umístění haly vysoko nad kolejištěm musí lidé jít 2 patra dolů a pak 1 patro nahoru, nehledě na to, že bezbariérový přístup je možný jedině přes koleje. V opačném směru je výšlap do haly samozřejmě horší. Tento problém by vyřešila stavba nadchodu, který bude vycházet z haly v místě současného vstupu do hlavního podchodu, povede nad kolejištěm ve stejné výšce jako hala a na každé nástupiště povede jedno schodiště a jeden výtah. Tím se značně sníží počet schodů, které člověk musí zdolat, a také se zajistí bezpečný bezbariérový přístup. Nadchod může končit na druhé straně\n10 10 kolejiště ve čtvrti Rudolice, čímž usnadní místním lidem přístup jak na nádraží, tak i do zbytku města. Zde už postačí místo výtahů a schodů nakloněný chodník, neboť zástavba leží bokem. Staré podchody budou znepřístupněny, aby se razantně zvýšila plocha nástupišť, a s trochou nadsázky mohou ve vzdálenější budoucnosti posloužit jako bašta pro fantasty milující tajné podzemní chodby. Třebušice Nyní se dostáváme na jedno z nejhorších, méně známých nádraží na trati 130. Nachází se v těsném sousedství Úpravny uhlí Komořany a ve špičce je využíváno několika zaměstnanci. Budova je v katastrofálním stavu a nelze předpokládat, že někdo odpoví na možnost pronajmutí (nepřeháním, doopravdy zde visí nabídka). Pokud se opravdu nenajde někdo, kdo by chtěl s budovou udělat něco jiného, než ji srovnat se zemí, měla by být zbourána. Náhradu vzhledem k nevelké vytíženosti stanice nepotřebuje. Podobně odpudivé je i nástupiště a zejména podchod. Pokud se podaří investovat peníze i do této opomíjené stanice a také zajistit bezbariérový přístup na nástupiště (který je zde bohužel obtížně realizovatelný, jelikož na nakloněný chodník není místo a stavba výtahu by se nejspíš nevyplatila), mohlo by tudy začít procházet mnohem více lidí. Opět zde, jako v případě Chabařovic, stačí, aby osobní vlaky zastavovaly na znamení. Kyjice Zatímco u Chabařovic by se dalo diskutovat o tom, jestli zdejší nádraží má vůbec význam, u Kyjic je to poměrně jednoznačné. V okolí se totiž nenachází nic, kam by jezdilo více lidí, a několik osobních vlaků tu zastavuje vlastně jen kvůli zaměstnancům dráhy. Proto by podle mě bylo výhodné přesunout řízení stanice do Chomutova, eventuálně do Mostu, a výhledově spolu s celou tratí 130 do CDP Praha. Současná malá budova pro zaměstnance zde může existovat i dále pro případ mimořádnosti, podobně jako v Droužkovicích. Okolní budovy jsou dnes již zcela k ničemu, proto by měly jít k zemi. S tím souvisí i možnost úpravy cyklostezky, která tudy prochází, aby cyklisté nemuseli projíždět v malé mezeře mezi závorou a betonovou zábranou. Elegantnější by bylo vztyčení patníků, které zabrání vjezdu autům, ale zároveň budou poměrně pohodlné pro cyklisty. Ale zpět ke stanici. Při vystěhování nádražního personálu by i nástupiště ztratilo význam, a tak by bylo vhodné jej zcela zbourat a na jeho místo položit novou kolej, která se stane hlavní kolejí pro směr Most (tedy 1. staniční kolejí). Každá výhybna je však cenná, proto by tato stanice měla být zachována pro případ předjíždění či mimořádnosti. V současnosti jsou totiž předjízdné koleje poměrně často využívány k předjíždění nákladních vlaků osobními vlaky, ale i k dlouhodobějšímu odstavování nákladních vozů. Jirkov zastávka Tato zastávka (nepočítám stanice) je bezkonkurenčně nejhorší na naší trati. Prázdnou halu se zavřeným WC a dřevotřískovými deskami místo oken doplňují nástupiště s polorozpadlými přístřešky, propadlým asfaltem a zavřenou čekárnou. Proto i zde bych rád uplatnil stejné standardy jako u předchozích zastávek, včetně zajištění bezbariérového přístupu pomocí výtahů. Zvláštní kapitolou je zde přednádražní prostor. Ten by měl být doplněn o autobusový terminál zajišťující zejména spojení s Jirkovem, Otvicemi i chomutovským pásem sídlišť, ale také může sloužit jako zastávka pro projíždějící linkové autobusy. Linkovému vedení i celému terminálu se podrobněji věnuje můj jiný projekt. Současná zastávka, kterou tvoří pouze označník, totiž zdaleka nevyhovuje potřebám cestujících, stejně jako spojení železniční zastávky s okolím. Chomutov město Na rozdíl od jiných měst, v Chomutově má zastávka podobně důležitý význam jako hlavní nádraží. Proto by bylo dobré zaměřit se podrobněji i na ni. Budově by se hodily spíše dílčí úpravy, neboť v nedávné době prošla výměnou všech oken a dveří, stejně jako čekárna na 1. nástupišti (1. TK), jež je její součástí. Naopak by měla být vylepšena a zprovozněna čekárna na 2. nástupišti. Aby nebylo nutné přesouvat obě nástupiště zbytečně daleko na místo stromů, měly by současná schodiště doplnit výtahy. Zastřešení pravděpodobně demolici nepotřebuje, spíše nový nátěr. A samozřejmostí je modernizace nástupišť samotných, zejména zvýšení na 550 mm.\n11 11 Chomutov Kolejiště chomutovského nádraží prošlo na podzim roku 2013 modernizací. Vznikly nové perony mezi kolejemi, přístup do vlaků se však příliš nezlepšil, naopak zde není příliš místa a použití štěrku prakticky znemožnilo pohyb imobilních cestujících, kočárků či kufrů. Podle mě by zde prospěla výstavba ostrovních nástupišť. 3. a 4. kolej od budovy jsou nyní hlavními kolejemi, není zde tedy, podobně jako v Řetenicích, příliš místa pro výstavbu ostrovního nástupiště mezi budovou a 3. kolejí. Řešením je tedy výstavba ostrovního nástupiště na místě současné 4. koleje. Zhlaví proto budou muset projít úpravami, aby bylo možno projet po 5. koleji traťovou rychlostí a nezpomalovat. Dále by vzhledem k nutnosti odstavování souprav mělo vzniknout další nástupiště. Místa je hodně, cestující tu využívají prvních 8. kolejí, takže nové nástupiště může vzniknout na místě současné 7. koleje od budovy. Nové nástupiště navíc bude plně vyhovovat mnou navrženému modelu dopravy, k němuž se ale ještě dostanu. Spojení nástupišť s budovou bude zajištěno podchodem, z nějž na každé nástupiště povede vždy jedno schodiště a výtah. První a druhá kolej budou pro zvýšení kapacity propojeny dvěma spojkami ve tvaru X přibližně uprostřed prvního nástupiště a zároveň by toto nástupiště mohlo být prodlouženo na místo současné 7. SK, aby tu v případě nutnosti mohly zastavovat i rychlíky. Možnost lepšího spojení se zbytkem města nabízí i nadchod. Ten současný je v dezolátním stavu, proto by měl být nahrazen novým, který povede nad nádražím rovně, budou z něj vybíhat schodiště na 1. a 2. nástupiště a nově překlene i protější stanici Chomutov seřaďovací nádraží, aby došlo ke spojení s jižní částí Chomutova. Současné řešení chůze přes přejezd, který je 500 m daleko, totiž nutí mnoho lidí chodit přes koleje. Bezbariérový přístup není nutný, neboť jde pouze o doplněk a na všechna místa se lze dostat jinými cestami. Nakloněné chodníky by navíc byly neúměrně dlouhé, o čemž zejména na severním konci nadchodu nelze uvažovat. Obr. 9: Nové řešení chomutovského nádraží Málkov Zastávka na okraji stejnojmenné vesnice působí opuštěným dojmem. Není se čemu divit, když v centrech obcí Málkov a Zelená zastavují autobusy. Zhruba před dvěma lety navíc byla srovnána se zemí opuštěná budova na nástupišti u 2. TK a byla nahrazena novým přístřeškem. I přesto se zde cestující najdou a není jich tak málo, jak by se mohlo zdát. Modernizaci zde usnadní možnost zbourat velkou část nástupišť, jelikož už zde zastavují pouze krátké soupravy typu RegioShark a Regionova. Můj dopravní model však počítá se zastavováním RegioPanterů a nelze vyloučit ani příležitostné nasazení delších souprav. Délka 100 m by tedy měla být optimální a zároveň dává možnost zkrátit současná nástupiště na méně než polovinu. Na nástupišti směr Chomutov se stále nachází starý nevábný přístřešek, který by měl být buď opraven a doplněn o lavičky, nebo zbourán a nahrazen novým, podobně jako na protějším nástupišti.\n12 12 Kadaň-Prunéřov Nezasvěcenému pozorovateli by se mohlo zdát, že toto nádraží, dříve nazývané Kadaň, má kvůli přilehlé Elektrárně Prunéřov velký význam. Je to však omyl. Elektrárna je přístupná opačným směrem a zaměstnance do ní přivážejí autobusy, a to na zcela jiné místo. Význam zdejší stanice spočívá spíše v přestupu z rychlíků na osobní vlaky do Kadaně a naopak. I přesto by zde určitě měly být přístřešky, více laviček a především bezbariérový přístup (rychlíky i osobní vlaky dnes již mají bezbariérové vozy, ale ty jsou tu kvůli absenci bezbariérovosti k ničemu). Pod nádražím vede podchod, jehož schodiště blíže ke Klášterci n. O. mohou být předělána na výtahy. Rutinními záležitostmi je pak zvýšení a celková rekonstrukce nástupišť, zejména pak konstrukce nových přístřešků a dosazení laviček. Dále by pro případ mimořádností měla být zprovozněna hala. Z kolejí není třeba modernizovat hlavní koleje, jelikož koncem roku 2014 již prošly opravou. Další rekonstrukce Odbočky Na trati Ústí nad Labem Kadaň-Prunéřov se nachází pět odboček, které nejsou součástí stanic, proto jsem je přeskočil. Jejich názvy, umístění a odbočující tratě jsou následující: Název Mezi stanicemi Odbočující trať Hrbovice Ústí nad Labem západ Chabařovice spojka do jiných skupin žst. Ústí n. L. západ České Zlatníky* Bílina Most spojka do žst. Obrnice Dolní Rybník Kyjice Chomutov 133 (Chomutov Jirkov) Chomutov město Kyjice Chomutov spojka do žst. Chomutov seřaďovací n. Dubina Chomutov Kadaň-Prunéřov spojka do výhybny Droužkovice *Touto odbočkou je ohraničen trojkolejný úsek z Bíliny. Pro odbočky platí v mém projektu podobné standardy jako pro stanice, tedy minimální odbočná rychlost na výhybkách 60 km/h. Odb. České Zlatníky umožňuje průjezd v rychlosti 80 km/h (která je tu i traťová) vlakům jedoucím směrem do Mostu z 2. i z 0. TK. Není tedy třeba nic podstatného měnit, jedině pokud by byla zvýšena traťová rychlost. Pokud by zůstala na trati 133 zachována traťová rychlost 50 km/h, není třeba v Odb. Dolní Rybník zvyšovat odbočnou rychlost na výhybce propojující obě tratě. To se však netýká spojky obou hlavních kolejí, po které občas projíždějí i vlaky, které nejedou do Jirkova. I zde by měly být použity štíhlejší výhybky. Mezistaniční úseky Bohužel, i drtivá většina kolejí v mezistaničních úsecích je v podobně špatném stavu jako většina stanic. Nejprve si projdeme místa, kde byly v nedávné době opraveny koleje: Most nad dálnicí D8 v úseku Ústí n. L. západ Chabařovice: nový železniční svršek 2. traťová kolej v úseku Bohosudov (mimo) Teplice v Čechách (mimo) Úsek Teplice v Čechách (mimo) Řetenice (mimo) 2. traťová kolej na některých místech v úseku Bílina Odb. České Zlatníky (mimo) Úsek Most (mimo) Třebušice (mimo) Most nad Kyjickou retenční nádrží v úseku Kyjice Odb. Dolní Rybník: nový železniční svršek Úsek Odb. Chomutov město (mimo) Chomutov (mimo)\n13 13 Nad těmito místy však výrazně převažují místa, která opravu či celkovou rekonstrukci jednoznačně potřebují. Pomyslnou první příčku okupuje úsek Oldřichov u Duchcova Bílina. Traťovou rychlost 100 km/h tu značně znehodnocuje ostrý oblouk severně od zastávky Chotějovice, proto by v rámci možností měla být provedena přeložka či jen nutné úpravy pro požadované zvýšení maximální rychlosti. Nemluvě o velkém hluku, který vlaky v tomto úseku, zvláště v okolí zastávky Želénky, vydávají. Podobně úsek Ústí nad Labem západ Chabařovice, přestože je na něm nejvyšší dovolená rychlost 120 km/h, zcela jistě potřebuje určité zklidnění. Na mnoha místech se nabízí možnost zvýšení traťové rychlosti. Pravděpodobně nejžhavějším adeptem pro tento krok je úsek Třebušice Kyjice, neboť trať tudy vede většinou přímočaře a jen s mírnými oblouky. Dále je možné zrychlit i průjezd stanicí Bílina i po trati severně od ní až po výše zmíněný ostrý oblouk. Možností je pochopitelně více, ale ty už jsou spíše okrajové a nepříliš významné. Zajímavou alternativou je také zavedení možnosti jízdy s naklápěním vozových skříní a s tím související umístění odpovídajících rychlostníků. Dalším způsobem, jak můžeme zlepšit parametry trati, je zvýšení dovolené traťové třídy zatížení v úseku Most Chomutov, která zde činí 20 tun na nápravu a 8 tun na metr, zatímco ve zbytku trati je to 22,5 tun a 8 tun. Jde sice o malé zlepšení, ale pomůže to trať připravit na možné zvýšení nákladního provozu po dokončení modernizace a také to sjednotí tento parametr na značné části Podkrušnohorské magistrály. Trakční vedení Na úvod zmíním aktuálně probíhající práce na novém trakčním vedení v úseku Bohosudov Teplice v Čechách. Jinak je ale opět většinou v tristním stavu, a to zejména v úsecích, kde funguje již od 60. let minulého století a nepadlo spolu s tratí za oběť těžbě uhlí (viz Historie trati). Řeč je zejména o úsecích Ústí n. L. hl. n. Ústí n. L. západ a Teplice v Čechách Bílina. Sloupy v těchto úsecích jsou často rezavé či špinavé a jsou ukotveny ve vratkých patkách. Při případné rekonstrukci i tohoto prvku by tedy měla být dána přednost právě těmto úsekům a až později se dělníci mohou pustit i do dalších úseků. Jako celé elektrifikované železniční sítě ČR, i této trati se týká problematika postupného přepínání trakčního napětí ze 3 kv stejnosměrného proudu na 25 kv 50 Hz střídavého proudu. Zatím je tato myšlenka nereálná, neboť po trati 130 jezdí mnoho vozidel pouze na první zmíněný napájecí systém a také úseky Kadaň-Prunéřov Kadaň a Louka u Litvínova Litvínov by měly být elektrifikovány tímto napětím. Za vše mluví vozidla řad 122, 123, 130, 162, 163, 440 a mnoho dalších, jež jezdí i po okolních tratích, které jsou elektrifikovány stejným systémem. V budoucnu, až bude vozový park všech dopravců přizpůsoben tomuto trendu, bude možno postupně přepínat napětí na celé trati, a to směrem od Kadaně-Prunéřova, poblíž jehož jižního zhlaví se v současné době nachází styk se soustavou 25 kv 50 Hz střídavého proudu. Zabezpečení trati a informační systémy Přejezdy V této oblasti trať 130 již nyní prakticky vyhovuje. Zaměříme-li se na modernizaci stávajících přejezdů, zjistíme, že přidání závor nejspíš nepotřebuje žádný přejezd. Přejezdů bez závor je tu jen pět, a to v úsecích Bohosudov Proboštov, Řetenice Oldřichov u Duchcova, Bílina kyselka Želenice nad Bílinou, Odb. Dolní Rybník Chomutov město a v zastávce Málkov. Žádný z nich není příliš vytížený a auta přes dva z nich projíždějí jen velmi výjimečně či vůbec. Modernizací výstražníků prošlo již 8 přejezdů z celkových 16, u ostatních je s otazníkem, jestli ji potřebují také (všechny starší výstražníky na naší trati jsou typ AŽD 71). V sekci Rekonstrukce stanic a zastávek jsem rovněž u zastávky Želenice nad Bílinou zmínil možnost vzniku nového přejezdu, který by byl bez závor a pouze pro chodce.\n14 14 Návěstidla a oddíly Na některých místech trati, zejména v úseku Řetenice Bílina, se stále používají návěstidla vzoru SSSR. Těžko ovšem říct, jestli by opravdu potřebovala výměnu či jen nový nátěr (některá sovětská návěstidla jej již mají). Celkově není moc co dodat k návěstidlům jako takovým. Stejně tak způsob rozdělení mezistaničních úseků, trojznaký automatický blok, vyhovuje požadavkům provozu. Jediným úsekem, kde automatický blok zaveden není, je úsek Chomutov Odb. Dubina, kde místo oddílového návěstidla najdeme jen předvěst. Ale dělit tento úsek na dva oddíly by patrně bylo v rozporu s předpisy, neboť délka úseku je cca 1300 metrů. Informační systémy Informovanost cestujících je kapitola, kterou bychom neměli vynechat. Nejprve shrnu současný stav hlášení. Ve stanicích Ústí nad Labem západ a Most je instalován dnes již legendární systém HIS s hlášením namluveným Václavem Knopem. Dále ve stanicích Ústí nad Labem hlavní nádraží, Proboštov a Teplice v Čechách můžeme slyšet hlas Alexandra Postlera, který je součástí systému HAVIS. V současnosti nejmodernější systém INISS, jenž je zároveň i zabezpečovacím softwarem, na trati Ústí nad Labem Kadaň-Prunéřov nenajdeme, nejblíže je v Klášterci nad Ohří, kde je řízen z Karlových Varů. Mužská verze ČD speakeru hlásí v Řetenicích a v Oldřichově u Duchcova, ženskou verzi můžeme často slyšet i v Bílině, Chomutově městě, Chomutově a v Kadani- Prunéřově. Živé hlášení lze vzácně zaslechnout v Duchcově a v Třebušicích (zde jen služební hlášení). Informační tabule najdeme pouze ve větších stanicích. Modernější světelné panely svítí ve stanicích Ústí nad Labem hlavní nádraží, Ústí nad Labem západ a Teplice v Čechách. Proslulé překlápěcí panely Pragotron lze stále ještě vidět v Mostě a v Chomutově. A jak by podle mého projektu vypadala modernizace v této oblasti? Z pohledu železničního fanouška mohu říct, že jen málokdo by si přál nahrazení starších systémů INISSem. Ten je však nejmodernější, jeho hlášení zní jako plně formulované věty, cizojazyčné hlášení je také na lepší úrovni a obsahuje mnoho mimořádných hlášek. Proto by se měla dávat přednost právě jemu. Jeho instalace do velkých stanic by však prozatím neměla velký smysl, proto by bylo dobré prozatím instalovat reproduktory ve všech stanicích a zastávkách dosud hlášením nedotčených. Nechceme přeci, aby někde zůstali cestující zcela bez informací, pokud by se cokoliv stalo. Až poté se začne s instalací tohoto systému ve větších stanicích, postupně se bude zavádět dálkové řízení hlášení z těchto stanic a konečným krokem bude kompletní řízení všech hlášení z CDP Praha. Co se týče informačních panelů, milovníky nostalgie pravděpodobně zklame jejich demontáž v Mostě a v Chomutově, ale světelné panely jsou z hlediska zobrazovaných informací lepší. Kromě stanic, kde již panely jsou nebo bude provedena jejich výměna, mohou být zavedeny v dalších více vytížených stanicích a zastávkách, jako je Proboštov, Řetenice, Oldřichov u Duchcova, Duchcov, Bílina, Jirkov zastávka, Chomutov město a Kadaň-Prunéřov. Opět platí, že budou časem řízeny z Prahy. Řízení a zabezpečení trati V sekci Rekonstrukce stanic a zastávek jsem již nastínil výhodnou možnost řízení stanice Kyjice z Chomutova nebo z Mostu. Jak je dobře známo, chystané Centrální dispečerské stanoviště (CDP) Praha má do roku 2020 ovládnout všechny důležitě tratě v Čechách. Je mezi nimi i Podkrušnohorská magistrála. Řízení celé této trati z jediné místnosti jistě přináší řadu výhod, jako je vyšší bezpečnost i provázanost jednotlivých pracovníků podílejících se na řízení trati, ale také řadu nevýhod, především hromadné propouštění mnoha drážních zaměstnanců a opuštění malých stanic. Pokud ale chceme bezpečnější a modernější železnici, musíme se tomuto trendu podřídit. S tím souvisí také nutnost zavedení evropského zabezpečovacího systému ETCS. Přinese to řadu nesporných výhod. Spolu s instalací platformy GSM-R se tím nejen zvýší bezpečnost i komunikace mezi jednotlivými pracovníky, ale zároveň dojde k zefektivnění provozu. Za vše mluví zejména možnost kontroly jízdy vlaku,\n15 15 výpočtů potřebné rychlosti a síly hnacího vozidla na základě oblouků a sklonových poměrů, rychlejší průjezdy staničními zhlavími díky možnosti pomalejší jízdy pouze na určeném místě (nikoliv na celém zhlaví), úspora trakční energie a mnoho dalších výhod, mezi něž patří i interoperabilita, tedy napojení na evropskou železniční síť. Samozřejmostí je též instalace potřebných softwarů i ve všech vozidlech s požadovaným zázemím. Etapizace projektu Uvědomuji si, že celý tento projekt je velmi stavebně i finančně náročný, proto určitě není možné realizovat jej najednou či během jediného roku, zvlášť když připočteme fakt, že trať 130 je velmi zatížená. Proto by měl být tento projekt optimálně rozčleněn. Konkrétní plány se sestavují velmi těžko a závisí přímo na detailním rozboru celé situace (což není cílem této práce), proto alespoň vyjmenuji, kterým stanicím, zastávkám a dalším místům by se podle mého názoru měla dát nejvyšší přednost. Ústí nad Labem západ Budova ve stanici Teplice v Čechách Koleje v úseku Oldřichov u Duchcova Bílina včetně ostrého oblouku severně od Chotějovic Duchcov Bílina Most Jirkov zastávka Chomutov Kadaň-Prunéřov Dopravní opatření během modernizace Je samozřejmé, že celá modernizace se neobejde bez určitých dopravních opatření. Ovšem vzhledem k tomu, že trať 130 je ve všech úsecích alespoň dvoukolejná, nebude nejspíš následujících možností příliš třeba. Jde tedy o varianty, které bude možno použít při úplné uzavírce některého úseku nebo v jiných krajních případech. Náhradní autobusová doprava (NAD) Toto nepopulární opatření se pochopitelně týká pouze osobních vlaků. Ty mohou stavět v obou směrech na jednom nástupišti, jde-li o zastávku a v některých případech i o stanici. Koncovými body pro autobusy náhradní dopravy mohou být téměř všechny stanice (nemyslím zastávky) na trati 130. Výjimku by měly tvořit snad jen stanice Chabařovice, Bohosudov, Řetenice a Kyjice, neboť k nim autobusy nemají dobrý přístup, není v nich příliš velký obrat cestujících nebo jsou pro tento účel jinak nevýhodné. Odklony Odklony by se opět zaváděly pouze v případě úplných uzavírek některých úseků, ale využívaly by jich převážně rychlíky a spěšné vlaky. V některých případech by po těchto trasách mohly jet i osobní vlaky a jsou i možnosti, kterých efektivně mohou využít pouze nákladní vlaky. Níže je uveden seznam odklonových tras včetně kategorií vlaků, které je mohou využít, přičemž platí, že nákladní vlaky mohou jet po všech těchto trasách. 1. Areál stanice Ústí nad Labem západ mimo skupinu, kde mohou nastupovat cestující (R, Sp, Os) 2. Ústí nad Labem západ Úpořiny Bílina (R, Sp) 3. Oldřichov u Duchcova Louka u Litvínova Třebušice (resp. Most, ale s úvratí; R, Sp) 4. Odb. České Zlatníky Obrnice (úvrať) Most (R, Sp, Os) 5. Odb. České Zlatníky (resp. Most) Obrnice Postoloprty Žatec Březno u Chomutova (dále bez elektrifikace) Chomutov (resp. Odb. Dubina; pouze nákladní vlaky)\n16 16 6. Odb. České Zlatníky (resp. Most) Obrnice Postoloprty Žatec Březno u Chomutova (úvrať) Kadaň-Prunéřov (pouze nákladní vlaky) 7. Most Most nové nádraží (úvrať) Třebušice (R, Sp, Os) 8. Odb. Chomutov město Chomutov seřaďovací nádraží (bez cestujících) Západní zhlaví žst. Chomutov (R, Sp, Os; v případě uzavření žst. Chomutov by bylo nutno ukončit v žst. Jirkov i jiné vlaky) Při uplatnění druhé a třetí možnosti by ve sjízdném úseku jezdila náhradní souprava za rychlíky a spěšné vlaky a ve zbytku trasy by jezdily autobusy. První, čtvrtá, sedmá a osmá možnost nevyžadují NAD, neboť buď nevynechávají žádnou stanici nebo zastávku, nebo jen jednu, kterou je ale možno nahradit okolními stanicemi (v našem případě se to týká stanic Ústí nad Labem západ a Chomutov). Možnosti, které zahrnují nutnost úvratě, jsou pochopitelně nouzové a jsou výhodné jen pro vlaky tvořené vratnými soupravami. Nový model dopravy Vplouváme do poslední části statě. Tou je nový jízdní řád a linkové vedení, které si na nově zrekonstruované trati představuji. Tyto věci samozřejmě lze realizovat i bez modernizace, proto jsem tuto sekci umístil poněkud samostatně. Následující řádky nezohledňují případné zvýšení traťové rychlosti, neboť se nedá přesně určit. Pro tyto případy platí, že kvůli přípojům i dalším faktorům zůstanou zachovány časy v žst. Ústí nad Labem hlavní nádraží. Model také počítá s plánovanou elektrifikací úseků Louka u Litvínova Litvínov a Kadaň-Prunéřov Kadaň a aktuálním vozovým parkem Českých drah. Nedá se očekávat, že jeden člověk vytvoří naprosto vyhovující model, proto jsem se nezaměřoval příliš na detaily, jakými jsou ranní spoje a podobně. Současný stav Páteřní linkou je trasa U1, na níž jezdí vlaky v úseku Děčín hlavní nádraží Kadaň-Prunéřov. Úsek Děčín hl. n. Most je touto linkou obsluhován každou hodinu, do Chomutova tato linka zajíždí každé dvě hodiny a do Kadaně-Prunéřova tyto spoje pokračují o pracovních dnech. Do očí bije jednak souběh rychlíků Plzeň hl. n. Most s těmito vlaky (dělí je cca 6 minut) a jednak vedení linky U2 motorovými vlaky až do Mostu. O pracovních dnech je posílen zejména úsek Ústí nad Labem hl. n. Teplice v Č. a některé inkriminované vlaky zajíždějí až do Louky u Litvínova, kde je zajištěn přestup na spoje do Litvínova. Rychlíky Praha Cheb jezdí ve dvouhodinovém intervalu a ve špičkách je doplňují spěšné vlaky. Páteřní osobní vlaky Hlavní linku na trati 130 bude tvořit linka U1 osobních vlaků v trase Děčín hlavní nádraží Kadaň. V úseku Chomutov Kadaň bude jezdit v intervalu 2 hodiny a pouze o pracovních dnech, což koresponduje se současnými jízdními řády i potřebami cestujících, zatímco ve zbytku trasy bude jezdit po hodině. Z toho vyplývá, že v úseku Chomutov Most již přestanou jezdit linky Os Cheb Most a R Plzeň hl. n. Most, ale o těchto linkách bude podrobnější řeč v části Návazné vlaky na okolních tratích. Stanovil jsem i časy příjezdů a odjezdů v nejdůležitějších stanicích s předpokladem, že traťová rychlost se nijak výrazně nezmění (X = každá hodina, L = lichá hodina, S = sudá hodina; tabulka se týká pracovních dnů): Stanice Příjezd Odjezd Stanice Příjezd Odjezd Děčín hlavní nádraží X:31 Kadaň S:20 Ústí nad Labem hlavní nádraží X:58 X:00 Kadaň-Prunéřov S:26 S:27 Ústí nad Labem západ X:02 X:03 Chomutov S:36 X:37 Teplice v Čechách X:19 X:20 Most X:59 X:00 Most X:53 X:54 Teplice v Čechách X:33 X:34 Chomutov X:16 L:17 Ústí nad Labem západ X:50 X:51 Kadaň-Prunéřov L:26 L:27 Ústí nad Labem hlavní nádraží X:53 X:55 Kadaň L:33 Děčín hlavní nádraží X:22\n17 17 Z tabulky vyplývá, že dojde k mnoha změnám i v obězích vozidel. Zatímco do prosince roku 2014 soupravy linky U1 stály v Děčíně hodinu, během nichž se provádí úklid a strojvůdci mají přestávku, v mnou navrženém modelu, stejně jako v GVD 2014/2015, je to jiné. Časy jsem posunul tak, aby v Děčíně i v Ústí n. L. (viz Posilové osobní vlaky) bylo možno provádět rychlé úvratě, zatímco úklid i přestávky budou probíhat jinde. Soupravy proto budou v Děčíně stát pouhých 9 minut. Při odjezdu v lichou hodinu pracovního dne vlak ukončí jízdu ve stanici Kadaň a zajede na skok do Kadaně-Prunéřova, aby zajistil spojení Kadaně s rychlíky Praha Cheb (podrobněji viz Návazné vlaky na okolních tratích). Z Kadaně následně vyrazí zpět do Děčína, odkud vyrazí (rovněž při devítiminutovém prostoji) tentokrát v sudou hodinu a jízdu tedy ukončí v Chomutově. Z tabulky je však patrné, že zde bude stát 81 minut, takže tím vzniká doba, kdy si personál dopřeje delší přestávku a uklízecí četa provede základní úklid soupravy. Následuje odjezd zpět do Děčína, kam přijede v L:22 a celé se to opakuje. Tento oběh trvá 10 hodin a opakuje se každé 2 hodiny, proto na tuto relaci bude zapotřebí 5 souprav. Na všechny kurzy proto budou nasazeny jednotky RegioPanter, v případě nouze lokomotivy řady 162 nebo 163 s řídícím vozem Bfhpvee zvaným sysel. O víkendech je na výběr, jestli budou hodinové prostoje realizovány v Děčíně nebo v Chomutově, ale ať už rozhodnutí bude jakékoliv, zapotřebí bude taktéž 5 souprav. Nebo by tyto prostoje nemusely být vůbec zavedeny a ČD by tím ušetřily jednu jednotku. To však již záleží na předpisech. Výše vypsaná tabulka by v tomto případě byla téměř stejná, jen si stačí odmyslet stanice Kadaň-Prunéřov a Kadaň. Zajíždění sem by nemělo smysl, neboť současné víkendové spojení po 2 hodinách (pomocí R Praha Cheb a návazných osobních vlaků) stačí a stejně budou přidány další návazné spoje pro Os Chomutov Cheb. Nakonec za zmínku stojí i stanice a zastávky, ve kterých by podle mě kvůli mizivé vytíženosti měly vlaky stavět na znamení. Těmi jsou Choratice, Chabařovice, Třebušice a Málkov. Posilové osobní vlaky V ranní špičce pracovních dnů je velmi zatížen úsek Ústí nad Labem Most, v odpolední špičce pak úsek Ústí nad Labem Teplice v Č. A právě v těchto úsecích se nabízí (a v současnosti je zajištěno) zahuštění intervalu na půl hodiny. S tím souvisí také trať Teplice v Č. Litvínov, na kterou se, přestože není součástí tohoto projektu, rovněž zaměřím. Ráno bude posílení provozu provedeno podobně jako v současnosti. Když si odmyslíme spoj linky U1 s potencionálním odjezdem z Mostu ve 4:00 (místo něj jede noční spěšný vlak 1689), první spoj této linky by odtud měl odjíždět, podobně jako dnes, ve 4:30. V 5:00 se přidá spoj, který již vyjel ve 4:37 z Chomutova (eventuálně z Kadaně), a dále jezdí páteřní spoje z Mostu směr Děčín vždy v X:00. Ještě bychom měli přidat další spoj v 5:30 a naopak zrušit zmatečný spoj jezdící do Ústí nad Labem v 5:20 oklikou přes Louku u Litvínova. Na trase Litvínov Teplice v Čechách bude zachován sedlový model (dvouhodinový takt pro spojení s rychlíky Praha Cheb), ale bude přidán jeden ranní spoj (Litvínov 5:54 Ústí n. L. hl. n. 6:38), který zahustí ranní interval v úseku Teplice Ústí n. L. na 15 minut. Opačným směrem bude provoz zahuštěn zejména spěšnými vlaky (viz Spěšné vlaky). V odpolední špičce hraje úsek Teplice v Č. Most díky posilovým spěšným vlakům poněkud méně významnou roli, proto zde bude zachován interval osobních vlaků 60 minut a budou přidány pouze spěšné vlaky. Úsek Ústí n. L. Litvínov by ale naopak měl být posílen s tím, že by díky prokladu vznikl v úseku Ústí n. L. hl. n. Oldřichov u Duchcova interval osobních vlaků 30 minut. Tento takt je zde zaveden i dnes a vlaky jsou při něm přiměřeně zaplněny. U těchto spojů je vhodné, aby z ústeckého hlavního nádraží vyjížděly od 12:30 do 17:30, přičemž v liché hodiny budou zajíždět až do Litvínova, odkud budou vyjíždět zpět v 15:39 a v 17:39. Podrobněji můj návrh vystihuje následující tabulka:\n18 18 Ústí nad Labem hlavní nádraží S:30 L:30 Litvínov L:39 Ústí nad Labem západ S:33 L:33 Louka u Litvínova L:42 Teplice v Čechách S:49* L:50 Osek L:48 Oldřichov u Duchcova L:57 Oldřichov u Duchcova L:57 Osek S:05 Teplice v Čechách S:04 L:04 Louka u Litvínova S:12 Ústí nad Labem západ S:21 L:21 Litvínov S:14* Ústí nad Labem hlavní nádraží S:23* L:23* *příjezd Bral jsem v potaz i míjení souprav, k němuž bude docházet cca v L:57 v Oldřichově u Duchcova. Stále platí, že na R Praha Cheb navazují spoje vedené Regionovou, a to ve stávajících časech, přičemž se s naší posilovou linkou potkávají v Litvínově, popř. v Louce u Litvínova (je vidět, jak to celé krásně vychází). Souprava přijíždějící do Litvínova v 18:14 zde ukončí svůj denní turnus, aby ráno odjela na výše zmíněném posilovém vlaku do Ústí n. L. (buď zde stráví noc, nebo bude tento spoj jezdit i v sobotu ráno a v neděli večer pojede večerní spoj opačného směru v 17:30, nebo může na víkend odjet jinam jako soupravový vlak). Co se týče oběhů, je zřejmé, že při výjezdu z Ústí n. L. v sudou hodinu se vlak otočí v Teplicích, aby v lichou hodinu z Ústí n. L. odjel do Litvínova. Zde nastane dlouhá přestávka, po níž se vlak v sudou hodinu opět rychle otočí v Ústí n. L., aby se to celé zopakovalo. Cyklus tedy trvá 4 hodiny a opakuje se po 2 hodinách, proto zde vzniká nutnost dvou souprav. Protože PJ Děčín vlastní 7 jednotek RegioPanter a 5 jsme již využili pro linku U1, láká využití zbývajících dvou zde. Jenže je s otazníkem, zda je opravdu možno využít všech 7 jednotek (obvykle jedna jednotka stojí v Děčíně na údržbě). Pokud ne, na kurz s odjezdem z Ústí n. L. v 14:30 směr Teplice by měla být, z důvodu rychlých úvratí v Ústí n. L., nasazena souprava složená z lokomotivy 163, dvou vozů Bdmtee a jednoho řídícího vozu Bfhpvee, zvaného sysel. Zbývá jen určit číslo linky. Patrně nejelegantnější by bylo zrušit stávající označení U24 pro linku Teplice v Č. Litvínov a nahradit jej označením U10, což vychází z čísla linky U1 a jde o podobné řešení jako v pražském Esku (např. S20 Praha Lysá n. L. Milovice jakožto větev linky S2 Praha Lysá n. L. Kolín). Současná linka U10 (Lovosice Litoměřice horní n.) může být začleněna do linky U11, jedoucí po stejné trase. Spěšné vlaky Stávající portfolio posilových spěšných vlaků vyhovuje, zmíním se o něm proto jen okrajově. Aby došlo k nejlepšímu prokladu s rychlíky Praha Cheb, měly by tyto vlaky mezi stanicemi Teplice v Č. a Chomutov (potažmo Klášterec n. O.) zastavovat ve stejných stanicích jako tyto rychlíky, a tedy i časy by zde měly být stejné, a v úseku Ústí n. L. Teplice v Č. budou tyto vlaky zastavovat ve stanicích Ústí n. L. západ a Proboštov, přičemž čas odjezdu / příjezdu v žst. Ústí n. L. hl. n. se posune o 2 minuty, aby nedocházelo ke zpožděním. Ale pojďme již ke konkrétním spojům. Stávající noční pár spěšných vlaků 1688 a 1689 (Ústí n. L. hl. n. 1:01 Chomutov 2:07 a Chomutov 3:27 Ústí n. L. hl. n. 4:36; Chomutov Most pouze v pracovní dny) by zcela jistě měl být zachován. Ráno pojedou západním směrem dva spěšné vlaky (1690 a 1692) v prokladu s rychlíky podobně jako dosud, ale s prodlouženými trasami (Ústí n. L. hl. n. 4:45 Kadaň 6:10 a Ústí n. L. hl. n. 5:45 Chomutov 6:53). Ono prodloužení vlaku Sp 1690 do Kadaně je dáno současnou nutností přestupu v Chomutově a prodloužení vlaku Sp 1692 do Chomutova silnou vytížeností spojů jedoucích po tomto vlaku i častou nutností studentů jet občas do Chomutova dříve. Směrem východním pojedou zejména rychlíky, včetně posilového R 601 v 5:00 z Chomutova (nabízí se ale též možnost výchozí stanice Klášterec nad Ohří ve 4:43, opět je to dáno současnou nutností přestupu), ale velmi důležité jsou též spěšné vlaky 1693 (Chomutov 6:25 Ústí n. L. hl. n. 7:33) a 1695 (Karlovy Vary 5:58 Ústí n. L. hl. n. 8:09). Odpoledne a večer zůstane stávající trojice spěšných vlaků s odjezdy z Ústí n. L. ve 13:45 (Sp 1694), 15:45 (Sp 1696) a 17:45 (Sp 1698), přičemž platí výše popsané doporučení na úpravy časů a také ukončení prvního zmíněného vlaku v Chebu (ostatní končí v Chomutově). Pokud by ale ranní posilový rychlík (Chomutov 5:00 Praha hl. n. 7:25) opravdu začínal již v Klášterci nad Ohří, měl by sem být také prodloužen spěšný vlak 1698,\n19 19 neboť jeho souprava přechází na tento rychlík. Osobní vlak navazující na onen spěšný vlak tedy bude namísto Chomutova začínat v Klášterci nad Ohří. Již jsme vyčerpali zásobu RegioPanterů, proto na odpolední spěšné vlaky (vyjma posledního Sp 1698, viz výše) budou, stejně jako v současnosti, nasazovány soupravy o třech vozech Bdmtee. Na nočním posilovém páru vlaků by však již mohl vyjet RegioPanter, stejně jako na některé další ranní vlaky (nabízejí se např. spoje Sp 1690 a Sp 1692). To už však záleží na přesném večerním a ranním rozvržení vlaků linky U1. Rychlíky Zde prakticky není co upravovat. Současné rozložení rychlíků Praha Ústí n. L. Cheb podle mého názoru naprosto vyhovuje, proto by drobné úpravy měly nastat snad jen při případném zvýšení traťové rychlosti. Opět však platí, že časy stání v žst. Ústí n. L. hl. n. by měly zůstat stejné (tj. L:07 L:13 pro směr Praha a S:41 S:47 pro směr Cheb), a to zejména kvůli předjíždění v Lovosicích a vlakům EC a EN, se kterými tyto rychlíky jedou v prokladu. Taktéž není třeba měnit tzv. zastavovací politiku těchto vlaků. Návazné vlaky na okolních tratích Ústí nad Labem hlavní nádraží Zde k žádným změnám v časech vlaků linky U4 (Ústí n. L. hl. n. Praha Masarykovo n.) nedojde, protože právě podle ní a také podle nutnosti úvratí u posilových vlaků linky U10 jsem stanovil časy linky U1. Navíc jakákoliv změna na lince U4 by způsobila zmatek, protože rychlíky a vlaky EC ji předjíždějí v Lovosicích. Výsledkem je, že zůstala zachována návaznost mezi linkami U1 a U4. Ústí nad Labem západ V současnosti rychlíky do Kolína odjíždějící odsud nenavazují na žádné spoje na trati 130 (vyjma ranních spěšných vlaků), proto jejich časy není třeba měnit. Ale změnou časů linky U1 musí dojít též k určitým změnám na lince osobních vlaků U32 (Ústí nad Labem západ Lysá nad Labem). Stávající časy příjezdů jsou v X:51 a časy odjezdů v X:03, zatímco osobní vlaky linky U1 budou na západním nádraží zastavovat v X:50 X:51 a X:02 X:03. Bylo by proto, za předpokladu přestupní doby 5 minut, vhodné posunout časy příjezdů linky U32 na X:46 či méně a časy odjezdů na X:07 či více. Teplice v Čechách Lidé tu velmi často přestupují mezi rychlíky Praha Cheb a osobními vlaky Teplice v Č. Litvínov a tak tomu bude i dle mého návrhu, není tedy co měnit. I míjení těchto osobních vlaků s posilovými vlaky vyhovuje (viz Posilové osobní vlaky). Dokonce ani není nutno hýbat s časy vlaků linky U6 (Teplice v Č. Radejčín (- Lovosice)), protože ani zde přes změnu časů linky U1 nedojde k rozvázání přípojů (nutno podotknout, že mezi linkami U1 a U6 lidé spíše přestupují v žst. Řetenice, což taktéž zůstane zachováno). Bílina V Bílině čekají vlaky linky U5 (Ústí n. L. hl. n. Úpořiny Bílina) na rychlíky Praha Cheb a opačně. U těch by mohlo dojít k drobným změnám při navýšení traťové rychlosti. V takovém případě by se lehce posunuly i časy vlaků linky U5. Most Významná část cestujících přestupujících v Mostě míří z vlaků linky U1 do vlaků linky U12 (Most Louny Rakovník) a naopak. Ty nyní přijíždějí do Mostu v X:54 a odjíždějí z něj v X:02, ale vzhledem k významným změnám na lince U1 toto nebude možné zachovat. Její nové pobyty v Mostě budou v X:53 X:54 a X:59 X:00, proto by byl optimální přesun příjezdů vlaků linky U12 (při přestupní době 5 minut) zhruba na X:49, u odjezdů pak na X:04. Doba, kdy v Mostě žádná ze souprav této linky nestojí, je tedy 45 minut, křižovat by se proto tyto\n20 20 vlaky měly cca 22 minut jízdy od Mostu. Tomu zhruba odpovídají stanice Břvany (19 minut) a Lenešice (26 minut). Při variantě křižování v Lenešicích by tedy doba stání souprav v Mostě byla 8 minut, což je dnešní varianta, a ta by v mnou navrženém modelu nevyhovovala. Naopak břvanská varianta se velice hodí, protože by se tato doba dostala na 22 minut, takže by vlaky např. mohly do Mostu přijíždět v X:46 a odjíždět v X:08, čímž bychom zároveň získali značnou rezervu pro případ zpoždění jakéhokoliv vlaku. Tím ale zaniknou přípoje mezi vlaky linky U1 a vlaky do stanice Osek město (pokračování linky U12), které jezdí ve špičkách pracovních dnů. Zde by bylo dobrým řešením rozdělit současnou linku U12 a zavést u vlaků do Oseka přibližně stejné časy příjezdů a odjezdů jako u vlaků do Loun a Rakovníka. Nasazena bude jedna Regionova a v případě potřeby při hodinovém intervalu i další jednotka, příp. motorový vůz 810. Vlaky by se křižovaly v Louce u Litvínova. V Mostě také čekají vlaky linky U13 (Most Postoloprty Žatec) na rychlíky Praha Cheb a případné zrychlení těchto rychlíků by linku U13 nijak neovlivnilo. Chomutov Již jsem avizoval vhodnost zkrácení tras osobních vlaků Cheb Most (U2) a rychlíků Plzeň Most do Chomutova. Je to zapříčiněno výhodnějším modelem, který zahrnuje hodinový interval linky U1 mezi Mostem a Chomutovem. V současnosti je nahrazují či doplňují (ano, dochází k nepochopitelnému souběhu) právě výše zmíněné linky. Protože zde občas vznikají větší zpoždění na všech třech linkách, přestupní dobu zde navrhuji na 10 minut, která navíc, jak je patrné z níže umístěných tabulek, naprosto vyhovuje požadavkům rychlíků na křižování s jinými rychlíky na zbytku jejich trasy (časy se totiž téměř nezměnily). Protože ale hodně lidí jezdí i do zast. Chomutov město a Jirkov zastávka, výhodné by bylo prodloužení obou linek až do stanice Jirkov. Následující dvě tabulky ukazují takto vzniklé časy při dodržení uvedených podmínek: Rychlíky Plzeň Jirkov Stanice Příjezd Odjezd Stanice Příjezd Odjezd Plzeň hlavní nádraží S:05 Jirkov L:17 Žatec L:59 S:02 Chomutov L:25 L:26 Chomutov S:27 S:28 Žatec L:50 L:53 Jirkov S:36 Plzeň hlavní nádraží L:52 Osobní vlaky Cheb Karlovy Vary Chomutov Jirkov Stanice Příjezd Odjezd Stanice Příjezd Odjezd Cheb* L:27* Jirkov S:17 Karlovy Vary S:24* S:25 Chomutov S:25 S:26 Klášterec nad Ohří L:09 L:10 Klášterec nad Ohří S:43 S:44 Chomutov L:27 L:28 Karlovy Vary L:28 L:29* Jirkov L:36 Cheb* S:26* *pouze některé spoje, záleží plně na zdejším modelu dopravy Kadaň-Prunéřov Tato stanice má odjakživa přestupní charakter a stejné tomu je i v modelu dopravy, jehož autorem jsem já. Díky prodloužení vlaků linky U1 do Kadaně, konanému každé dvě hodiny o pracovních dnech, tu dojde k zajímavé situaci. Na tyto vlaky bude navazovat vždy jeden pár vlaků z Kadaně-Prunéřova do Klášterce nad Ohří a zpět. Stejně tak na osobní vlaky Chomutov Cheb bude navazovat také vždy jeden pár spojů, a to do zast. Kadaň předměstí. Tyto spoje bude obsluhovat jedna souprava, nejlépe Regionova, ale nebude možno ji využít pro spojení Kadaně s rychlíky Praha Cheb, neboť tou dobou se bude nacházet v Klášterci n. O., proto by bylo výhodné pro tento účel využít jednotku RegioPanter, která tou dobou stojí v Kadani. Následující návrh přesnějších časů počítá se současnou přestupní dobou 3 minuty.


Jan Wiesner, předseda SČMVD\nAdresářObaláře.cz si klade za úkol přiblížit zákazníky k dodavatelům bez zkreslení k jakému dochází v komerčních médiích. Cílem seriálu rozhovorů, jehož součástí je i tento, je poskytnout bezplatný propagační prostor dynamickým firmám s vyvinutým vztahem k jejich stávajícím a potencionálním zákazníkům navštěvujícím server AdresářObaláře.cz V dnešním díle jsem se ptal pana Jana Wiesnera, předsedy Svazu českých a moravských výrobních družstev.\nSvaz českých a moravských výrobních družstev je zájmovým sdružením, jehož členskou základnu tvoří 328 výrobních družstev. Družstva mají velmi pestrou výrobní činnost. Mimo jiné se zabývají výrobou obalů, tuto skupinu výrobců tvoří 29 družstev. Ta nabízí široký sortiment obalů, a to spotřebitelské ? pro kosmetické, potravinářské, farmaceutické, technické a propagační účely - , přepravní ? lehká a hrubá kartonáž, obaly z plastu, kovu, ocele a dřeva ? a uzavírací, fixační a pomocné obalové prostředky. Družstva se rovněž zabývají výrobou nástrojů na výrobu obalových prostředků a potiskem. Výrobní družstva spolupracují s obalovou asociací SYBA, která jim poskytuje především poradenský servis.\nDá se říci, že od roku 1953. Letošní rok je pro Svaz českých a moravských výrobních družstev významným, slavíme 50. výročí od ustavení svazu. I když družstva jako taková samozřejmě déle. První družstva vznikala koncem 19. století.\nNaší prioritou je napomáhat našim členům v konkurenceschopnosti jejich výrobků a služeb. Poskytujeme m. j. bezplatně družstvům servis ? informační, poradenský, konzultační, právnický a zprostředkovatelský.\nV letošním roce představuje VD Tvar Pardubice novou řadu dóz na kosmetické krémy řady SE (skelný efekt) s obsahem 50 ml a oválné dózy bílé 30 a 50 ml.\nNa tuto otázku si dovolím zatím neodpovědět, ale srdečně Vás zvu na mezinárodní veletrh Embax-Print v Brně, který se koná od 20. ? 23. května. Na Výstavišti, v pavilonu V, se družstva budou prezentovat se svými výrobky v reprezentativní družstevní expozici. Určitě zde naleznete mnoho zajímavého. Snahou výrobních družstev, výrobců obalů, je, aby obal splňoval všechna kritéria. Obal je neoddělitelnou součástí výrobku a plní mnoho funkcí. Obal všeobecně chápeme jako prostředek, který pomáhá k úspěchu prodávaného výrobku. Velká pozornost je proto přikládána designu, ale i ochranné, manipulační, prodejní a propagační funkci a v neposlední řadě samozřejmě musí splňovat ekologické požadavky. Obal se rovněž stal nositelem stále většího množství informací, ze kterých se můžeme dozvědět spoustu informací o obalu, ale i výrobku samotném. Některá z družstev, která se zabývají výrobou obalů, budou vystavovat na veletrhu Reklama Praha, který se koná od 5. ? 7. března. Expozice je umístěna v pravém křídle Průmyslového paláce.\nSoučasným stěžejním úkolem Svazu českých a moravských výrobních družstev je pomoc členům při vstupu České republiky do Evropské unie. Pozice družstev se neliší od ostatních podnikatelů, musí nejen vyrobit, ale i prodat, konkurenceschopně se uplatnit na trhu. Řada z nich dnes spolupracuje a vyrábí pro renomované partnery v tuzemsku i v zahraničí, velká část družstev je držitelem certifikátů ISO.\nNaši členové, což jsou malé a střední podniky, v podmínkách přechodu na tržní hospodářství dosud obstály a to také proto, že v maximální míře snížily náklady na pracovní síly, zredukovaly stavy tak zvaných technicko hospodářských pracovníků a odstranily všechny náklady na činnost, jejichž výsledky se projevují v budoucím období.\nVelký význam je třeba, tak jako ve světě, věnovat celoživotnímu vzdělávání.\nMalé a střední podniky jsou nejpružnější a nejpřizpůsobivější součástí podnikatelské sféry ve všech vyspělých zemích. Je tomu tak i v naší republice. Nadnárodní koncerny se nebudou zaměřovat na malosériovou výrobu, věřím v operativnost našich družstev.\nZhodnotil byste vývoj obalářských veletrhů v České a Slovenské republice za posledních 5 let?\nMezinárodní veletrh Embax-Print, který se pořádá v Brně, si stále udržuje své dominantní místo.\nVelikou a nepostradatelnou. Naše internetová adresa www.scmvd.cz má velkou návštěvnost, což svědčí o zájmu na spolupráci s našimi členy.Obchodní partneři zde naleznou komplexní informace o službách svazu, o všech jeho členech, včetně vyhledávacích programů, umožňujících nalézt potřebné údaje a kontakty.\nJan Wiesner - minibiografie:\nNarozen: 1. 7. 1943\nZaměstnání: Svaz českých a moravských výrobních družstev, předseda\nZáliby: motorismus, myslivost\nEmail pro dotazy: wiesner@scmvd.cz


Hokejová reprezentace neslyšících hledá spoluhráče, přidáte se? | Hokej.cz - web českého hokeje\nČeský svaz neslyšících sportovců sekce ledního hokeje hledá nové posily do reprezentačního týmu. Hledají hokejisty, kteří jsou aktivními sportovci, ale i hokejisty, kteří třeba právě kvůli ztrátě sluchu s aktivním sportováním přestali. Cílem je do týmu získat nové posily, které budou pokračovat dál v působení hokeje, převezmou zkušenosti od starších a budou moci reprezentovat Českou republiku na mezinárodních šampionátech.\nHokejová reprezentace neslyšících má za sebou od svého restartu v roce 2016 velkou cestu, která je velmi náročná a trnitá, ale i přesto stále funguje jako jeden tým, který se těší na každou společnou akci. Její působení zaštiťuje Český svaz neslyšících sportovců. Hokejová reprezentace má ale také silné vedení a pracovitý realizační tým.\nJak reprezentace funguje?\nZa normálních podmínek, tedy mimo nouzový stav, se schází na společných soustředěních, která zpravidla trvají tři dny (pátek až neděle). Pokud je to možné, tak se účastní mezinárodních turnajů a přátelských zápasů. V roce 2017 byla reprezentace na MS v USA (Buffalo), kde český tým nastoupil proti celkům z USA, Kanady, Finska a Kazachstánu. V roce 2020 se mělo konat ME v ČR a v roce 2021 měl být národní tým součástí MS v Kanadě (Vancouver). Bohužel akce v roce 2020 a 2021 jsou poznamenány pandemií koronaviru, a tudíž byly zrušeny.\nMistrovství Evropy v ledním hokeji v České republice je nyní velkým snem, a proto se v tuto chvíli začíná scházet přípravný tým, který bude pracovat na tom, aby se ME mohlo uskutečnit v srpnu 2022, pokud to tedy dovolí situace. V roce 2020 se měly ME účastnit týmy ČR, Maďarska, Finska a Ruska, kteří mají vážný zájem se zúčastnit i v roce 2022.\nKdo se může stát členem reprezentace? Hráč se sluchovou vadou, která musí být 55 dB a více. Znamená to tedy 55 – 130 dB na audiogramu.\nPokud o někom se sluchovou vadou víte, předejte mu prosím tyto informace, aby se na nás mohl obrátit a my mu se vším rádi pomůžeme. Hned, jak to situace dovolí, tak vyrazíme na společné soustředění. Pokud se jedná o komunikaci ve znakovém jazyce, tak se není čeho obávat. Trenéři reprezentace jsou slyšící a na soustředění je vždy minimálně jeden tlumočník, který s komunikací ochotně pomůže.\nJiří Procházka: Předseda sekce ledního hokeje ČSNS, Manažer reprezentace ČR neslyšících (ceskyhokejneslysicich@gmail.com).\nfacebook: Český hokej neslyšících\ninstagram: Český hokej neslyšících


Nakupoval v obchodu Vltava.cz, nemá zboží ani své peníze - iDNES.cz\n27. května 2009 16:07, aktualizováno 19:10\nPokud zaplatíte za zboží u firmy v insolvenci a odstoupíte od smlouvy, můžete přijít o peníze. Autorádio objednané v internetovém obchodu Vltava.cz čtenář iDNES.cz nedostal a vydané peníze možná také neuvidí. "Musíte se obrátit na soud," napsali mu z oddělení pro zákazníky.\nAutorádio objednával Jiří Jinger jako dárek k narozeninám. Do dvou týdnů od objednání ale nepřišlo, a tak odstoupil od smlouvy. Obchod Vltava.cz prodlení odůvodnil posunutím dodávek zboží u svých dodavatelů. Navíc společnost informovala, že nemůže vrátit peníze, a odvolala se na zákony.\n"Bohužel od 22. 05. vstoupila společnost Vltava.cz do insolvenčního řízení u Krajského soudu v Brně. Z tohoto důvodu není možné momentálně uhradit Vaši pohledávku a je nutné ji uplatnit u příslušného soudu," odpověděl e-mailem pracovník zákaznického centra.\nZákazník v podobných příkladech nemá na vybranou. "To už je pro něj blbé. Pokud jsou v insolvenci, tak těžko budou plnit nějaké závazky," řekl právník Sdružení obrany spotřebitelů Jiří Žůrek. Podle něj by bylo ale zároveň fér, aby o těchto rizicích Vltava.cz zákazníky předem informovala, což neudělala.\nFirma čeká na moratorium\nŘeditel firmy Ondřej Vičar komplikace přiznává. Problém podle něj nastal na shopu cybex.cz, který společnosti Vltava.cz patří.\n"Existuje určité množství objednávek ze začátku května, které jsme zatím nebyli schopni uspokojit. Týkají se zboží, které jsme neměli na skladu. Jakmile jsme zjistili, že se insolvenční řízení blíží, toto zboží jsme z nabídky stáhli, takže k těmto případům už nedochází," řekl iDNES.cz Vičar.\nFirma podle něj nyní čeká, až soud vyhlásí na firmu moratorium. Ta pak bude moci obnovit dodavatelské vztahy a doobjednat zboží, na které zákazníci čekají. To by mělo být v pátek nebo v pondělí, poté firma zboží buď dodá, nebo vrátí peníze.\nProblémy se podle Vičara nijak netýkají nákupní galerie vltava.cz. "Dodávky zboží zde zajišťují naši externí partneři, proto naše insolvence na chod této galerie nemá žádný vliv," tvrdí.\nPatnáct stovek v nedohlednu\nPřetahovaná o 1 500 korun za autorádio může být dlouhá, a navíc nemá jasného vítěze. Formálně má sice pan Jinger nárok na vrácení peněz, nemusí se ale dočkat plné částky. O majetek společnosti se totiž perou další věřitelé, kterým internetový obchod dluží.\nVymáhání přes vlastní právníky by bylo ještě ošemetnější. I kdyby soudní řízení dotyčný vyhrál, což by se jistě stalo, hrozí nebezpečí, že nejenže neuvidí svých patnáct stovek, ale ještě uhradí i soudní výlohy.\nVltava.cz je první internetový obchod v Česku. Zpočátku se orientoval hlavně na prodej knih, později ale prodával i kosmetiku, parfémy, hodinky či elektro. Kvůli dluhům se ale dostal do finančních potíží a od 22. května je v insolvenčním řízení. To mu však nebrání v tom, aby dál prodával.\nVičar minulý týden uvedl, že objednané zakázky budou doručeny a zároveň po dobu moratoria, tedy po dobu minimálně čtyř měsíců, bude možné objednávat nové. "Firma dál pokračuje," dodal.\nNakupujete v obchodě Vltava.cz i poté, co je v insolvenci?\ncelkem hlasů: 3474\nČtenáři hlasovali do 0:00 10. června 2009. Anketa je uzavřena.\nNikdy jsem tam nenakupoval/a 2503\nTémata: Dluh, internetový obchod, Spotřebitel, Test iDNES.cz, zakázka, insolvence, Krajský soud v Brně, Vltava


SPACE BILLIARD - Progrese pro nás bude v budoucnu koøením, nikoliv podstatou | Metalopolis\nZveøejnìno: 14. kvìtna 2007\nZaøazení: Rozhovory, Diskuse: 4 pøíspìvkù, Zveøejnìno: 14. kvìtna 2007\nNebývá zvykem, že by nìjaká èeská promonahrávka zaujala a nadchla potøebný poèet našich redaktorù natolik, aby ji udìlili ikonku MP TIPu. SPACE BILLIARD to dokázali a pokud mì pamì� nešálí, jsou v tomto první a zatím jediní z èeských „demonadílkových“ skupin. Vzhledem k tomu, že se toho poslední dobou ve skupinì mnoho dìje a navíc je tvoøena zajímavými lidmi, neubránil jsem se rozhovoru. Z kapely jsem si na kobereèek pozval mozek kapely Ondøeje Petra, jenž se v hudební branži zdaleka nevìnuje jen hraní, a novou frontmanku, kterou je jedna z nejvýraznìjších rockových zpìvaèek západních Èech – Hanku Vaníkovou.\nAhoj Ondro a Hanko. Zaènìme se hnedka vìnovat aktualitám v sestavì SPACE BILLIARD. Vaši skupinu v poslední dobì potkalo citelné personální zemìtøesení, po nìmž zùstalo jen padesát procent pùvodní sestavy. Jaká je teï v kapele atmosféra?\nOndra: Ahoj. Ano, to je pravda. Zmìna je to dost zásadní, nicménì si myslím, že je to zmìna k lepšímu. Dá se øíct, že všichni v kapele si teï uvìdomují, co chtìjí a snaží se do toho dávat maximum. Hlavnì Hanka mezi nás pøinesla nový, svìží vítr. Myslím si, že atmosféra v kapele je teï lepší než kdykoliv pøedtím.\nHanka: Ahoj, personálních zmìn bylo hodnì, to je pravda, nicménì musím souhlasit s Ondrou, že k lepšímu. Já osobnì v klucích našla nejen skvìlé muzikanty, ale i pøátele, což je pro mne moc dùležité.\nPøedstavte dva nejnovìjší pøírùstky. Kde jste je vlastnì našli a odkud pøišli?\nOndra: Basáka Martina Hroòka, který se teï pøipojil k BY-PASSU Viléma Èoka, nahradil mladý a talentovaný basák Ondra Kužel - jak to tak chodí, na doporuèení kamarádù. Za bicí se posadil zkušený bicák Petr Pitterling, se kterým se známe již dost dlouho. Takže kompletnì nová rytmika. Zatím to ale vypadá, že jsme zvolili velice dobøe.\nJsem rád, že jste s novou sestavou spokojeni. Jste progresivnì rocková skupina, u které musí mít všichni èlenové jistou úroveò instrumentální vybavenosti. Jak tìžké bylo sehnat nové èleny s patøièným umem a talentem, budou zvládat technicky ne zcela tak triviální aranže stávající tvorby? A v jakém duchu probíhalo vlastnì louèení s odcházejícími èleny?\nOndra: Dovolím si zaèít od konce. Louèení s nìkterým z èlenù kapely není nikdy úplnì pøíjemné. Ovšem vzhledem k tomu, že jak zpìvák Fero Gažík, tak bubeník Martin Dvoøák se rozhodli kapelu z osobních dùvodù opustit sami, nebylo to nijak drastické. Podobnì tomu bylo vlastnì i v pøípadì basy, kdy jsme se na rozchodu domluvili - byla za tím hlavnì Freddyho èasová vytíženost. Takže ve finále se dá øíct, že spolu vzájemnì nemáme problémy, a to je pro mne zásadní. Ohlednì nových èlenù musím øíct, že jsme mìli obrovské štìstí - vlastnì všichni se tak nìjak "povedli" na první pokus. Všichni se nauèili stávající repertoár ve velmi krátkém èase a proto se nám podaøilo navázat bez výraznìjší pauzy v koncertování.\nJak to bylo se skladbou ve SPACE BILLIARD v minulosti a jak je to nyní? Zmìnilo se nìco? Jste skupina jednoho muže, kdy pouze jeden èlovìk tvoøí nosné nápady, popøípadì dokonce celé skladby, nebo se zapojuje celá skupina a písnì vznikají z jamování? Ve svých minulých kapelách, pokud mì pamì� neklame, byla velkou hnací tvùrèí silou Hanka…\nHanka: Mùžu se vyjádøit pouze k pøítomnosti... Nevím, do jaké míry byla tvorba "rozdìlena" v minulosti, nyní cítím zatím nejsilnìjší spolupráci pøi tvorbì nových vìcí mezi mnou a Ondrou, èímž ale nemám na mysli pøípravu hotových vìcí, spíše nastínìní smìru a struktury. Ostatní však také nezahálejí, proto v nové tvorbì docházíme, myslím, k velmi zajímavým kompromisùm...\nOndra: Skládání u nás vždycky bylo kolektivní záležitostí, a tak to i zùstává. Nikdo nemá "monopol", vždycky se musíme shodnout na tom, že daná myšlenka za to stojí, a je jedno, jestli vzejde z jamu, nebo nápad nìkdo pøinese. Finální podobu i aranže pak øešíme spoleènì, což je, myslím, velice dùležité. Baví mì sledovat, jak tøeba moji skladbu, kterou považuji za témìø hotovou a geniální, nakonec pøekopeme tak, že nezùstane kámen na kameni, ale je to pak o nìkolik levelù výš…\nKam se vlastnì ubírá tvorba v nové sestavì? Zùstanete u progresivního rocku, nebo se kormidlo SPACE BILLIARD otáèí spolu s „novým svìžím vìtrem“ jiným smìrem?\nOndra: Asi jsi zaregistroval, že už na poslední nahrávce nastal urèitý odklon od našeho døívìjšího smìru. Samozøejmì se vyvíjíme a už v pùvodní sestavì jsme o muzice zaèali pøemýšlet i trochu jinak, než jak uspokojit jenom sami sebe. S tou razantní zmìnou v sestavì pøišly i tøi nové pohledy na muziku a to se samozøejmì musí projevit. Abych to shrnul, je pro nás prvoøadé dìlat silné, osobité skladby. Ten kus progrockového ducha v nás urèitì zùstává, mìlo by to ovšem sloužit spíš jako koøení než jako podstata.\nHanka: Je pravda, že co se týèe progrese, o tento smìr jsem se nikdy pøíliš nezajímala, možná i proto byla pro mì muzika SB zprvu hùøe "stravitelná". O opaku mì pøesvìdèili až sami kluci pøi zkoušení a práci na dalším vývoji kapely.\nMám to chápat tak, že se v budoucnosti bude zjednodušovat, pøitvrdí se, zmìkèí se nebo pùjde vývoj úplnì jiným smìrem? Buïte trošku konkrétnìjší…\nOndra: Bereš-li jako souèasnost CD „Visions“, bude další kus urèitì stravitelnìjší i pro ménì nároèné posluchaèe. Zároveò chceme znít modernì a nebráníme se využití zvukových prostøedkù, které bys u nás døíve asi tìžko hledal. A ta tzv. "tvrdost" je podle mì dneska tak tìžko definovatelný pojem, že opravdu nevím. Jsem si témìø jist, že se na tohle téma setkáme se zcela protichùdnými názory.\nDobrá, pojïme na moment nìkam zcela jinam. Ondro, Ty jsi zhruba pøed dvìma lety opustil ÈR a zkoušel štìstí, tuším, že v Irsku. Co tì k tomu vedlo? Pøeci jen jsi tu mìl skupinu a zcela jistì i nìjaké další závazky…\nOndra: Ano, to je pravda. Prostì jsem se tak rozhodl. Nemìl jsem úplnì nejš�astnìjší období a potøeboval jsem si nìco vyøešit sám se sebou. Byla tu kapela i spousta dalších vìcí, ale tohle pro mì bylo pøednìjší. Prožil jsem si tam svoje, nicménì to byla velice pøínosná zkušenost a já jsem si díky tomu i uvìdomil, co je pro mì opravdu dùležité. Vlastnì hlavnì kvùli kapele jsem se vrátil a jsem fakt rád za to, že mì kluci vzali zpátky.\nZkoušel jsi v Irsku hrát?\nOndra: Mìl jsem s sebou kytaru a mìl jsem to i v plánu, ovšem kvùli existenèním starostem mi na to nezbyl prakticky žádný èas. Spousta lidí mi øíkala, a� si jdu sednout na Grafton street a hraju na ulici, vydìlal bych si asi mnohem víc, ale asi na to nejsem ten správnej týpek. (smích)\nØíkáš, že sis uvìdomil, co je pro Tebe dùležité. Co to je? Co bylo Tvým vnitøním hnacím motorem zpìt do Èech?\nOndra: Kapela, domov a lidi, na kterých mi záleží.\nJeštì chvilku zùstanu u Tvé osoby, ale z jiného soudku. Byl jsi jedním z hlavních organizátorù pražské soutìže mladých skupin Rock 5P. Popiš nám trochu, o co vlastnì šlo a jaká byla pøesnì Tvá úloha?\nOndra: No, já jsem byl vlastnì hlavní poøadatel. Šlo o soutìž pro zaèínající kapely, jejíž jedno kolo probíhalo každý mìsíc v dnes už neexistujícím pražském klubu Guru. Byla to pro mì - a nejen pro mì :-) - hlavnì zábava a snad jsme i nìkolika kapelám pomohli posunout se o pár krokù dál.\nCo Tì k podobné aktivitì motivovalo a s èím jsi do podobného projektu šel?\nOndra: Nebyl jsem a stále nejsem moc spokojen s tím, jak ta naše hudební scéna funguje. A chtìl jsem si vyzkoušet poøádat vlastní akce. Šel jsem do toho s cílem pomoci nadìjným kapelám se zviditelnit a v neposlední øadì neskonèit v moc velkém mínusu.\nA povedlo se to? Urodila ze z Rock 5P skupina, o níž je dnes více slyšet? Jak byl spokojen s prùbìhem a výsledkem soutìže?\nOndra: Vyloženì hvìzdná kapela ze soutìže nevzešla, øada zúèastnìných muzikantù už ale na velkých pódiích pravidelnì vystupuje.\nStál jsi i u poèátku soutìže TIME BANDS CUP, od které ses pozdìji distancoval, proè?\nOndra: To je pravda. Šel jsem do toho s urèitou pøedstavou, která se ovšem pozdìji ukázala jako zcela odlišná od pøedstavy mého tehdejšího spoleèníka. Jako nejrozumnìjší variantu jsem považoval dát od toho ruce pryè. Víc se k tomu nechci vyjadøovat.\nDobrá, ukonèeme toto téma poslední otázkou. Co bys doporuèil nadšencùm, kteøí by se chtìli pouštìt do podobných aktivit s úmysly, které jsi mìl Ty na poèátku? Èeho by se mìli vyvarovat a co by mìli oèekávat?\nOndra: Já se pøiznám, že si vážím každého, kdo má chu� a odvahu se do podobných aktivit pustit. Pravda je, že asi nemá smysl do toho jít, pokud nemáš akci pøedem pokrytou finanènì. Pak se mùžeš velmi snadno spálit a pøijít tak o všechny ideály. (smích) A jinak pøeji strašnì moc energie a nadšení, bez toho to prostì nejde.\nAbychom nenechali dámu dlouho mlèet… Co Ty si myslíš o podobných akcích pro mladé skupiny? V minulých skupinách jsi jich sjezdila celkem dost …\nHanka: Asi dost záleží na tom, co která akce pøináší za výhody pro zúèastnìné kapely, pøípadnì pro výherce. Myslím tím tøeba to, že pokud jsi v zaèínající mimopražské kapele, nemáš moc velkou možnost zahrát si v Praze v dobrém klubu, kam lidé na tebe pøijdou. Každopádnì pro zaèínající kapelu je jakákoliv možnost zviditelnit se a zahrát si pøed plným sálem pomìrnì dobrá možnost jak oslovit lidi, kteøí by na tvùj koncert jinak nepøišli...\nJak dalece se s hudbou, kterou dìláte, mùže skupina u nás prosadit? Co byste považovali za „velký úspìch“ v rámci žánru, ve kterém se pohybujete?\nOndra: Neklademe si žádné hranice. Chceme dìlat muziku, která lidi osloví, a uvìdomujeme si, že je hlavnì na nás, co pøedvedeme. Budoucnost nechme otevøenou.\nVra�me se ještì na moment ke zmìnám v kapele… Hanko, jsi ve skupinì celkem krátkou dobu, v podstatì jsi byla prvním kamínkem, který odstartoval lavinu zmìn. Našla sis Ty je, nebo oni Tebe?\nHanka: oni mì... :-)\nTakže Tì mìl Ondra již delší dobu v hledáèku? Nebo to probìhlo pøes inzerát?\nHanka: Jó, tak to bude muset spíš Ondra :-)\nOndra: Hanku jsem párkrát slyšel zpívat jako hosta u MATAHARI, takže jsem vìdìl, co tam má. Vìdìl jsem, že je volná. Takže, když jsme se pak v prosinci rozhodovali, koho oslovit, Hanka pro nás byla jasná volba. Voní hezky. JihlaHanka. (smích)\nSe svou v poøadí druhou skupinou LINDA CARTER jsi dokázala dostat se na velké akce a právì v dobì, kdy se tato skupina dostávala do širšího povìdomí, jsi LINDU CARTER opustila, proè?\nHanka: Pùvodnì jsem to v plánu vùbec nemìla, ale dostala jsem se do situace, kdy jsem si musela zvolit, a to vyšlo negativnì pro Lindu... Mrzelo mì to, ale vše se dìje tak jak má, a dnes vím, že mì to posunulo výraznì jinam.\nVím, že jsi jeden èas mìla sen mít ryze ženskou skupinu. Máš ho ještì? Proè jsi odešla z kapely RESKATA, která tuto vizi splòovala?\nHanka: Nejsem si jistá, že bych mìla takový sen... Ale je pravda, že co se týèe propagace, je to v celoženském složení o nìco snažší... Z kapely RESKATA jsem odešla na základì domluvy, dá se øíct, že jednalo o neshody v rámci stylu muziky. V tomto jsme mìly trochu odlišný názor.\nMáš v souèasné dobì i jiné hudební projekty krom SPACE BILLIARD? Co tøeba nìjaký další úlet ve stylu Vašeho vyvedeného duetu s Žántí z MATAHARI?\nHanka: Který duet máš na mysli?\nTøeba ten na Babyfestu.\nHanka: Co se týèe Žántí z MATAHARI, byla to jednorázová akce, vymyšlená "special" na akci Babyfest... Myslím, že s tím, jak mají "Ma�ácí" dnes našlápnuto, by nebyl ani èas na podobný "úlet". Navíc se chci teï plnì soustøedit na kapelu SPACE BILLIARD.\nAni není chu� se do nìèeho takového pouštìt? SPACE BILLIARD Tì plnì uspokojují? Co bylo vlastnì u Tebe hlavním argumentem pro skupiu SPACE BILLIARD, øíkala jsi, že progress moc nemusíš.\nHanka: Ano, progress moc nemusím, ale po nìkolika zkouškách se SB jsem zjistila, že si s klukama moc rozumím lidsky, a myslím, že pokud to tak v kapele je, kompromis se vždy najde. Pro mì je velice dùležité, když se mezi ostatními èleny cítím pøirozenì a zároveò totéž cítím i z druhé strany...\nDobrá, opìt trochu popojedem. Jak se Vám obìma líbí poslední materiál, který jste nahráli, mìnili byste tam nìco?\nHanka: Líbí se mi, na tohle CD mì dostali...:-) Osobnì bych zmìnila nìjaké zpìvové linky, ale to hlavnì proto, že cítím muziku o nìco jinak, než Fero :-)...\nOndra: Já mám z toho singlu velkou radost. Myslím si, že v daném momentì se nám podaøilo zachytit pøesnì to, co jsme chtìli. A vzhledem k èasu a prostøedkùm, které na to byly, jsme z minima dokázali z vykøesat maximum. Ale jak jsem øíkal, je tu vývoj, takže dneska už by naše nahrávka takhle urèitì nevypadala.\nJsem rád, že jste spokojeni. Když jsme byli u tìch novinek... ještì jednu mezi sebou máte. Nešlo nezaregistrovat Ondrovu novou sedministrunku. Na Ibanez K7 jsou velmi rozporuplné názory, proè jsi volil právì tento nástroj? Mnoho lidí tvrdí, že rozhodnì nejde o kytaru, která má vyvážený pomìr kvalita-cena a tìží hlavnì ze jména skupiny KORN…\nOndra: Sedmièku jsem si chtìl poøídit už delší dobu. Nevìdìl jsem jen pøesnì jakou. Najednou se mi naskytla dobrá koupì a mìl jsem možnost si K7 na pár dnù otestovat. Jelikož pøesnì splnila to, co jsem od ní chtìl, neváhal jsem.\nDo jaké míry ovlivòují Vaši tvorbu skupiny, které posloucháte? A které kapely to vlastnì jsou, kdo váš hudební vývoj ovlivnil nejvíce?\nOndra: Døíve nám všichni otírali o hlavu pøílišnou snahu kopírovat DREAM THEATER, a sebekriticky musím uznat, že mìli do znaèné míry pravdu. Myslím, že se nám ale podaøilo od tohoto smìru hodnì odpoutat. Co vím, tak momentálnì v kapele každý poslouchá nìco trochu jiného, takže tìch vlivù je vážnì moc. Já osobnì momentálnì poslouchám muziku, která mì inspiruje hlavnì zvukovì a aranžersky ... napø. P.O.D, LIMP BIZKIT apod..\nHanka: Mì asi nejvíc ovlivnila zpìvaèka z dnes již neexistující polské kapely O.N.A. - Agnieszka Chylinska, která mì v mých 15 letech naprosto dostala výrazem a díky níž jsem se pustila i já do "chrapláku", který u nás u moc zpìvaèek èlovìk neslyší... Svého èasu jsem ujela i na èernošských hlasech, kdy jsem byla fascinovaná technikou - myslím napø. Aretu Franklin nebo Tinu Turner... Jinak urèitì neopomenu GUANO APES, DIE HAPPY a kapelu EXILIA, na kterou jsem nedávno "narazila"...\nLIMP BIZKIT? Joj, to bych neèekal. Za svou kariéru jste oba hráli po boku rùzných dalších èeských skupin. Které Vás nejvíce zaujaly èi nìèím oslovily?\nHanka: U mì to jsou MATAHARI.\nOndra: Jo, tak MATAHARI mì taky baví, a to nejen na pódiu (smích).\nHanka: Jojo, souhlasím (smích)\nA pak nás baví taky pár kapel, se kterými jsme nehráli.\nNa který koncert nikdy nezapomenete?\nOndra: Pro mì je to tøeba každoroèní Malá skála, komplet.\nHanka: Pro mì urèitì v Èeském Brodì koncert DIE HAPPY, koncert MANOWAR v Plzni a také ANASTACIA v Praze :-)\nA to byla poslední otázka, velmi dìkuji za Váš èas a pøeji Vám dvìma osobnì i SPACE BILLIARD mnoho úspìchù do budoucna. Pokud máte na srdci ještì nìco, o èem jsme nemluvili, popøípadì nìjaký vzkaz našim ètenáøùm - poslední slova patøí Vám...\nOndra: Taky díky. Budeme rádi, když se potkáme na koncertì a pak na baru.\nA pro ètenáøe nevzkážete nic?\nOndra: Ale to bylo pro ètenáøe (smích).\nTentokráté co do počtu zrecenzovaných nahrávek velmi bohatá Demonadílka se vám hlásí už potřetí. Poprvé jsme se v rámci těchtou souhrnných článků, ve kterých se zabýváme demonahrávkami zaslanými naší redakci, rozhodli pro udělení značky MP tip....


TJ Sokol Židlochovice zve na šibřinky - Novinky.cz\nNovinky.czVaše zprávyTJ Sokol Židlochovice zve na šibřinky\nKulturní sál Masarykova kulturního domu Foto: Jiří Smutný\nTJ Sokol Židlochovice zve na šibřinky\n2. 3. 2017, 12:36\nTělocvičná jednota Sokol Židlochovice pořádá v sobotu 4. března ve 20.00 hodin tradiční sokolské šibřinky. Uskuteční se v kulturním sále Masarykova kulturního domu (sokolovna). Jako téma masek tentokrát pořadatelé vybrali První republiku.\nSokolové začali u nás šibřinky pořádat v roce 1865 v Praze. Od té doby se tato zábava rozšířila do všech sokolských jednot. Jak uvádí TJ Sokol Židlochovice na svých webových stránkách, podle spoluzakladatele Sokola Jindřicha Fügnera a Ottova naučného slovníku slovo šibřinky znamená frašky, žerty, šašky, kudrlinky.\nV Židlochovicích má tato zábava dlouholetou tradici. S menšími přestávkami pokrývá prakticky celou dobu existence TJ Sokol. Zatímco v první ročníku po obnovení (2003) přišlo 25 masek, o rok později již 50. Dnes jich bývá plný sál.\nÚčastníci letošních šibřinek se mohou těšit na ples, zábavu a diskotéku. Vstupné činí 150 korun, vyhrávat bude skupina Merllin. Vyvrcholením šibřinek bude vyhlášení nejlepších masek.


Jan Švankmajer se chystá na horor - iDNES.cz\nJan Švankmajer se chystá na horor\nTajné orgie s mladičkými dívkami, hodování na rakvích, blázinec, kde se mučení používá k léčbě, a neustálé důvtipné matení, co je pravda a co lež. To vše obsahuje nápady nabitý temný horor Šílení. Nechystá ho žádný zběsilý nováček, nýbrž klasik Jan Švankmajer.\n"Kdybych měl nějak vymezit žánr, pak je to filozofický horor. Absolutní svoboda, civilizační represe a manipulace jsou jeho tématem," shrnuje filmař, který oslaví sedmdesátiny.\nV zahraničí snad nejuznávanější a duchem jeden z nejmladších českých filmařů patří k těm, jejichž kroky sledují fanoušci na celém světě.\nNa angloamerických internetových stránkách už vědí, že volnou inspirací Šílení jsou slavná jména Edgar Allan Poe a markýz de Sade a že jednu z rolí by měl hrát Jaroslav Dušek.\nPodle producenta Jaromíra Kallisty je však předčasné mluvit o hereckém obsazení. "Když všechno dobře dopadne, točit začneme v říjnu, skončíme v květnu nebo červnu 2005 a premiéra by mohla být nejdříve na podzim příštího roku," plánuje Kallista.\nŠílení, které připravují už tři roky, považuje Kallista za mimořádně složitý projekt: kromě české a slovenské strany do něj vstupují evropské fondy, jedná se také s Ruskem a dalšími zeměmi.\nNositel cen Berlinale za Tmu/Světlo/Tmu a Možnosti dialogu a dalších festivalových trofejí za Lekci Faust, Něco z Alenky, Kyvadlo, jámu a naději či Rakvičkárnu, držitel Českého lva za Otesánka dostal v San Francisku i ocenění, jehož název lze přeložit "za vytrvalé vizionářství".\nNový důkaz této představivosti slibuje i Šílení, o němž jubilant říká: "Scénář volně vychází z motivů Poeových povídek Zaživa pohřben a Šílený psychiatr, jsou však skloubeny v samostatný děj, který s povídkami nesouvisí. Jednou z hlavních postav je Markýz, inspirovaný markýzem de Sade - scénář obsahuje i některé jeho texty. Film je hraný, animaci používá jen skromně ve snech. A přestože se zdánlivě odehrává začátkem 19. století ve Francii, je plný anachronismů a reálií dneška, neboť je podobenstvím současného světa - a blázinec je jeho výstižnou kulisou."\nSedmdesátku slaví i Herz\nVíce než třicet prací pro kina a pro obrazovku má za sebou jiný sedmdesátník, tvůrce ceněných filmů Petrolejové lampy či Spalovač mrtvol, režisér Juraj Herz.\nShodou okolností také on často tíhne k hororovým látkám včetně temně laděných pohádek Panna a netvor nebo Deváté srdce a rovněž pracuje v mezinárodních produkcích, hlavně v Německu, kde získal ceny za Hloupou Augustinu či dokument Lara - má léta s Borisem Pasternakem.\nPro Francii, jež se podílela i na jeho zatím posledním celovečerním filmu Pasáž, natočil několik dílů seriálu o komisaři Maigretovi, v Česku se letos vysílal Herzův seriál Černí baroni. Kromě televizních děl se Herz nyní věnuje i divadelní režii.\nMimochodem, cesty obou filmařských jubilantů se dotýkaly i v dalších ohledech. Oba se původně věnovali loutkářství a je tomu právě čtyřicet let, kdy Herz pracoval v produkci Švankmajerova snímku Poslední trik pana Schwarcewalldea a pana Edgara.\nTémata: Francie, mučení, Německo, rakev, Rusko, Český lev, Festival Berlinale, Fond, Jan Švankmajer, Jaroslav Dušek, Juraj Herz, San Francisco


Posilovat své jádro s Pilates Plank Variace – Strong Guru\nHomepage / cs / Workouts / Posilovat své jádro s Pilates Plank Variace\nPlank je populární cvičení Pilates , jóga , fitness a dalších metod. Držení tuhle pozici posiluje své jádro a dává celé vaše tělo cvičení. Plank tóny ruce a nohy, a zejména rameno, zadní a břišní svaly.\nZarovnání Plank v Pilates\nKdyž uděláme desku v Pilates , budeme věnovat zvláštní pozornost na náš vyrovnání. Některé klíčové prvky budou součástí jednotlivých verzí prkna se podíváme na v tomto seriálu. Použijte tento kontrolní seznam, aby se ujistil každý prkno vy posiluje integritu celé tělo:\nVaše břišní svaly jsou v a zvedl.\nPáteř je dlouhý.\nRamena jsou uvolněná s lopatkou (křídlo kostí) se usadil v zádech, ne vyskakování.\nNohy jsou zapojeny do pohybu, kreslení směrem do střední linii těla.\nVaše tělo vytváří jednu dlouhou řadu od svého kotník k uchu.\nKrk je dlouhý prodloužení páteře.\nVšechny vaše pohyby jsou prováděny s principy Pilates : středicích, soustředění, ovládání, přesnost, dech, a tok.\nZačíná na ruce a kolena kolena přímo pod boky a ruce přímo pod ramena.\nVrátit ramena dozadu a dolů, jako kdybyste šli do přejeďte lopatku do kapsy. Mají prsty směřující dopředu a zase své vnitřní lokty mírně dopředu stejně. Tyto pohyby přispěje ke stabilizaci horní části těla a udržet si hrudník otevřen.\nZvednout ve svém středu, jak si krok jedna noha rovná záda a pak na druhou. Udržujte své nohy zapojené do podpory pozice prkna.\nPodržte po dobu 3 – 5 dechů. Uvolněte a opakujte 1 nebo 2 vícekrát.\nDolphin rameno prkno je zajímavá variace převzaté z jógy. Ačkoli to je velmi podobný tomu, prkna, co děláme s rovnými rameny, někteří lidé pocit, že jede ještě více úsilí do břišní a zádové svaly jádra.\nZačínají jako jste pro pravidelné prkna, na rukou a kolenou. Pak se přesuňte lokty na zem přímo pod rameny.\nPředloktí může rozšířit na zem přímo před vámi s rukama plochý, nebo vaše ruce mohou být sevřené prsty propletené. Ujistěte se, že vaše ramena jsou zpět a dolů, a hrudníku je otevřený.\nUdržujte své břišní svaly zajel k podpoře hnutí, jak si krok zpět do pozice prkna. Opět platí, že vaše nohy jsou spolu. Délka těla je podporovat tento krok – není zaměřena pouze na horní části těla.\nJe lákavé buď prohnutí ve středu nebo nechat zadek být příliš vysoká. Obě pozice dělat věci lépe na jádro, ale to je jádro, které chceme do práce! Takže ujistěte se, že jste v jedné přímce.\nPodržte po dobu 3 až 5 dechů. Uvolněte a opakujte 1 nebo 2 vícekrát.\nOba pravidelná prkno a delfín rameno prkno jsou dobré cvičení pro testování symetrie ze strany na stranu. Ramena by měla být dokonce na obou stranách, jak by vaše pánev. Ještě jednou zkontrolujte, že vyrovnání, takže si zvýšit své rameno a pánevní stabilitu při práci.\nBoční Plank Set Up\nBoční prkna je mnohem obtížnější než v posledních dvou prken pozic jsme pracovali s, prostý a Dolphin rameno. Podporovat sebe v boční poloze je mnohem méně stabilní.\nPilates, využíváme nestabilních poloh, což nám pomáhá rozvíjet základní síly jako klíčové svaly muset tvrdě pracovat, aby se drobné úpravy, které udržují tvar chceme.\nBoční prkno má podporu celého těla, především abs. Ale v boční prkna, budete potřebovat jádro poskytnout ještě větší stabilitu pánve, a budete potřebovat hodně rameno stability a síly paží stejně.\nZačínají sedí bokem s nohama složenýma na stranu. Položte horní nohu na podlaze v přední části druhé, paty až k patě. Pocit, že sedíte s hlubokými prolisy na bocích, což umožňuje i horní hip klesat směrem k podložce.\nPoložte opěrnou ruku na podložku rovně do strany, jen několik palců mimo rameno.\nPřed stisknutím tlačítka nahoru, kreslit ABS, pokles ramena a prodloužení páteře.\nBoční Plank Cvičení k obsluze Pokračování\nNa nádech, stiskněte do nosné rameno a rozšířit své nohy zvedněte pánev od podložky. Vezměte si své tělo na dlouhé řadě.\nCítí podporu od svých abs, zpod nosné strany az zad (především vaše latissimus area).\nSqueeze vrcholky nohy k sobě. Myslete na tahání sit kosti dohromady. To vám dá větší podporu od pánevního dna.\nUjistěte se, že jsou skládány svisle tak, aby vaše ramena jsou jeden na horní straně druhé, jak jsou vaše boky.\nVaše top rameno může zůstat na vaší straně, nebo jej můžete rozšířit směrem ke stropu, jak je na obrázku.\nDržet několik sekund nebo několik nádechů, pokud jste silní. Pokud začnete prohýbat, dejte si pauzu. K dispozici je v držení pozice se špatnou formu nemá smysl.\nGratulujeme k snaží boční prkně! Nyní si ji do plné boční úsek, nebo se snaží klečí boční kop a podívejte se, jak spolu souvisejí.\nPrevious post Intervalový trénink cvičení Budovat rychlosti a vytrvalosti\nNext post Skákání přes švihadlo je rychlý přenosný způsob, jak stavět Fitness


Farma Mošna - Kulturní přehled pro děti - PeknyDen.cz\nZbytiny , Koryto 1\nDěkujeme, že pomáháte udržet PeknyDen.cz aktuální. Zasíláte nám zprávu ke stránce Farma Mošna.\nFarma Mošna – samota uprostřed šumavských lesů. Příroda, klid, relaxace, ubytování na farmě na samotě… To všechno nabízí biofarma Mošna s možností ubytování v nově restaurovaných apartmánech s vlastními kuchyňkami. Okolní příroda láká k pěším i cyklistickým výletům. K dokonalému odpočinku přispěje sauna a vířivá vana. Děti potěší setkání s domácími a hospodářskými zvířaty – ovce, kozy, krávy, králíci, slepice, ovčácký pes, kočka, kachny. Možnost krmení zvířat. Děti mají k dispozici také krásné nové hřiště, dětské židličky, nočníky, vaničky.\nKoryto 1 383 01 Zbytiny - Zbytiny Jihočeský kraj Ukaž na mapě\n776 75 75 46\nCena za ubytování viz www.farmamosna.cz.\nMuzeum české loutky a cirkusu 8,3 km\nHotel Albatros Relax 9,1 km\nPošumavská jižní dráha - Nové Údolí 19,2 km\nPošumavská jižní dráha je součástí Jihočeského pohádkového království jako jeho královská železnice a je nejkratší mezinárodní železnicí na světě. Můžete se svézt replikou parní lokomotivy, šlapací drezínou a obdržet…\nApartmány Červený Dvůr 19,9 km\nZámek Vimperk 20,9 km