ČERPADLO NA MLéKO, MLéČNé ČERPADLO (FOTO A VIDEO) - ZVíŘATA - 2022\nO mléčných čerpadlech\nMezi nejdůležitější komponenty výrobního zařízení v mlékárně patří speciální místo, které je obsazeno mléčným čerpadlem. Pro čerpání kapalin a látek se používají modely různých provedení. Každý z nich má své výhody a nevýhody. S pomocí těchto jednotek se čerpá nejen mléko, ale také zakysaná smetana, smetana, jogurt, jogurt, tvaroh, směsi zmrzliny a dokonce i máslo. Správné čerpadlo je klíčem k efektivnímu provozu výrobní linky.\nNejdůležitější parametry mléčného čerpacího zařízení\nVysoce kvalitní čerpání pracovních kapalin různých viskozit zajišťuje čerpací jednotky se specifickými vlastnostmi.\nNejlepší čerpadla pro mléko se liší v určitých technických parametrech, musí splňovat určité speciální požadavky a řešit následující úkoly:\nzaručit dobrý výstupní tlak;\nzajistit jednotné čerpání, dodávky mléčných výrobků;\nmají jednoduchou strukturu;\nbýt spolehlivé a trvanlivé.\nJejich vnitřní dutiny a uzly by měly být snadno demontovány, musí mít volný přístup.\nPři nákupu čerpadla je důležité vzít v úvahu jeho hlavu a výkon. Tyto parametry jsou úzce propojeny. Například při konstantní rychlosti otáčení šroubu v odstředivém zařízení zůstávají stabilní.\nKromě toho je nutné vzít v úvahu možné ztráty způsobené třením, rychlostí hlavy při sání do potrubí a brát v úvahu takové vlastnosti, jako je výška sání. Může to být geometrické nebo vakuové.\nHlavní pracovní části jednotek\nVšechna zařízení určená pro čerpání mléka ve výrobním procesu lze rozdělit do tří hlavních typů: odstředivá, ozubená, lamelová čerpadla.\nOdstředivá síla vyplývající z otáčení lopatek je základem práce většiny univerzálních čerpadel. Tyto jednotky se vyznačují malou velikostí, jednoduchostí designu. Snadno se demontují pro mytí, aby se jednotlivé prvky a komponenty samy vyměnily. Díky tomu mohou tato čerpadla pro mléko bez problémů čerpat prakticky všechny produkty svého zpracování s rozdílnou konzistencí a viskozitou.\nZubová čerpadla umožňují přepravovat i ty viskózní kapaliny pomocí dvou rotujících ozubených kol uvnitř pracovní komory. Výsledný vnitřní tlak tlačí obsah trubek ve směru výstupu.\nLamelární modely mají rotor upevněný uvnitř pouzdra s radiálními drážkami, kterými se pohybují speciální desky. Tento uzel je hlavní pracovní částí těchto jednotek. V procesu rotace se tyto konstrukční prvky neustále pohybují a vytvářejí translační pohyb kapalné hmoty.\nVlastnosti a výhody odstředivých zařízení\nJiž dlouho v potravinářském průmyslu různých profilů používá různé typy čerpadel (čerpadel). Každý z nich má své výhody, nevýhody a je nejvhodnější pro konkrétní výrobu.\nPro mlékárenské provozy jsou odstředivé modely tou nejlepší volbou pro elektrické čerpadlo. Jednoduchost konstrukce těchto jednotek, jejich kompaktnost, nízká hmotnost a nepřítomnost hnacích řemenů zaručují spolehlivost a účinnost. Zařízení nevyžadují speciální dovednosti, dovednosti pro demontáž, montáž. Jsou snadno udržovatelné, připojují se k různým potrubím.\nInstalace takových čerpadel nevyžaduje speciální základ. Jejich výkon lze snadno nastavit pomocí pohodlného jeřábu. Tyto jednotky se liší v účinnosti, životnosti v práci. Jejich největší nevýhodou je potřeba předem naplnit pracovní tekutinu.\nVšechna odstředivá zařízení pro čerpání mléčných výrobků lze rozdělit do dvou širokých kategorií: samonasávací a lopatková, vyžadující odlévání před prací.\nPokud chcete vyčerpat mléko z nádrží umístěných pod úrovní podlahy, použijí se samonasávací jednotky.\nBladed modely mohou být rozděleny do tří typů: blade modely, které nemají disk, stejně jako zařízení s otevřeným nebo uzavřeným diskem.\nJednotky s diskem mohou být jednostupňové nebo mohou mít dva stupně. Bezdisková čerpadla se rozšířila díky své spolehlivosti, lehkosti a snadné údržbě.\nTaková čerpadla jsou vyrobena z antikorozní nerezové oceli. Liší se kapacitou od 6 do 25 metrů krychlových. m za hodinu Jejich různé typy jsou instalovány na mléčných potrubích pocházejících z dojicích strojů a spojujících různé technologické kapacity.\nVýkonná čerpadla, která mohou čerpat až 50 cu. m za hodinu, používá se k vykládce mléka ze silnic, železničních cisteren.\nKromě toho tyto jednotky umožňují konfigurovat různá mlékárenská zařízení.\nLiší se v umístění lopatek\nOdstředivá čerpadla jsou válcová a namontována přímo na hřídel elektromotoru. Od výše uvedeného je těleso uzavřeno hermetickým krytem, na kterém je nasazena sací trubka podél osy hřídele. Na tečné straně tělesa čerpadla je instalováno výtlačné potrubí.\nSamonasávací zařízení používá otočné kolo s rovnými nebo zakřivenými lopatkami. Komunikace jsou přiváděny do takových čerpadel a spojeny shora. Předběžné vylévání pracovní tekutiny je vyžadováno pouze v počátečních fázích uvádění zařízení do provozu a během nepřetržitého provozu zůstává uvnitř jednotky malé množství přenosového produktu.\nU čerpadel s diskem uzavřeného typu jsou lamely instalovány mezi ochrannými kruhy, v jejichž středu je otvor. Otevřené diskové jednotky jsou charakterizovány lopatkami, které jsou umístěny přímo na disku.\nDvoufázové jednotky mají dvě čerpadla, která jsou instalována v sérii. Tato konstrukce zvyšuje výkon čerpacího zařízení.\nVakuum pracuje bez hluku a prachu.\nVakuová čerpadla mají lamelární rotační provedení a slouží k vytvoření vakua uvnitř potrubních systémů, které spojují dojící stroje s nádržemi na mléko během strojního dojení krav. Čerpadlo samotné, stejně jako elektromotor, je instalováno na speciální základně. Pohon se provádí pomocí klínových řemenů, které jsou pokryty ochranným pouzdrem pro snížení hluku během provozu.\nVarianta vakuové pumpy pro mléko je vodní kroužek. Taková jednotka je praktičtější. V průběhu jeho práce nedochází k tření mezi pracovními plochami dílů, takže se výrazně snižuje jejich opotřebení. Toto čerpadlo nespotřebovává olej, neznečišťuje životní prostředí, prakticky nevytváří hluk s aktivním fungováním.\nSprávně zvolené vakuové zařízení pro čerpání mléka je srdcem každého dojícího systému. Pomáhá zajistit vysokou účinnost a produktivitu dojení a zdraví krav je zachováno. Přečtěte si více o tomto v článku "Vakuová čerpadla pro dojící stroje."\nO správné instalaci jednotek\nNavzdory potřebě kompaktního umístění čerpacího zařízení musí být zařízení namontováno tak, aby nedošlo k problémům s cirkulací pracovní tekutiny. Ujistěte se, že je z čerpadla odebráno čerpadlo. K tomu by neměly být ostře zúženy kvůli prvkům ve tvaru písmene T, kolenům nebo ventilům přímo před čerpadlem. Zabrání se tak usazování a zablokování vzduchu.\nKromě toho by měly být sací trysky umístěny s jednotným zdvihem a přívodními trubkami s konstantním sklonem. Opusťte nádrž před tím, než bude čerpadlo uspořádáno ve formě násypky. Tím se zabrání tvorbě mléčné hmoty vírů. Tlaková tryska musí být umístěna na boku, aby byla zajištěna volnoběha na konci. Vypouštěcí potrubí by mělo mít přibližně stejný průměr.\nDodržováním těchto instalačních pravidel můžete dlouhodobě zajistit nepřetržitý produktivní provoz čerpadla mléka. Kromě toho by měla být umístěna v nejnižším bodě a během provozu je lepší čerpat studenou pracovní kapalinu.\nZabýval jste se čerpacím zařízením pro mléko? Napište o tom v komentářích.\nPokud vás článek nenechal lhostejný, pak prosím dejte rády.


Rozhovor s Ing. Daliborem Houdkem, Ph.D. | Sdílíme zkušenosti lidí z praxe - dřevostavby, konstrukce, materiály, vybavení\nDřevo jako vášeň, která přivedla kluka z jihočeské vesničky až do Kanady. Nadšení a zarputilost ve všem, do čeho se pustil, mu otevřely, mimo jiné, i bránu do světového centra dřevařských inovací...\nDalibore, zajímá mě Tvůj příběh, jak ses dostal tam, kde jsi teď, a kde jsi začínal. Žiješ v Kanadě, vedeš výzkumné středisko FPinnovations v Edmontonu. Neznám člověka, kdo ví o srubech víc než Ty. Kde to ale začalo? Mám na mysli už ten první začátek, kdy Tě to začalo táhnout ke dřevu. V mém případě to bylo přes tátovýho kolegu z promítací kabiny kina. Byl to takový starý pán, měl svojí truhlárnu a tam jsem k němu občas chodil, hrál si tam s hoblinama. Tam to u mě asi začalo. Měl jsi něco podobného?\nTo je zajímavé, že se na to ptáš, protože přesně vím, jak to vzniklo. Vyrůstal jsem na malé vesnici v jižních Čechách a náš soused ob jeden dům byl truhlář. Jmenoval se pan Šelepa a on měl doma malou dílnu a do té dílny jsem hrozně rád chodil. On už zemřel před několika lety, když přijedu, zajdu se podívat na jeho manželku, které je už 88 let. A ona říkává: „Já si tě pamatuju, když jsi byl malej, jak jsi tady koukal dědovi na ponk a ani jsi na něj neviděl." Byl jsem tam u něj pořád. Dělal zajímavé věci ze dřeva a byl to prostě takový vesnický truhlář, který si na mě našel čas, aby mi ukázal, jak dřevo vypadá, co se s ním dá dělat a trošku mě do toho jako zainteresoval. Já myslím, že to byl ten hlavní důvod, proč dřevo.\nTo bylo ještě tedy na základce?\nTo jsem ještě ani nebyl ve škole, byl jsem úplně malý kluk. A tak jsem s ním vždycky něco dělal a přišel jsem s nějakým naprosto nesmyslem a on se mi s tím vždycky snažil pomoct. Takže jak říkám, hlavně si na mě našel čas.\nTakže on Ti i to řemeslo odkryl?\nTen to všechno vlastně začal a potom byli lidi, kteří mě nasměrovali do toho, že vyučit se možná není až dost. A že když už budu chodit do školy, tak abych měl aspoň maturitu. No a to mě vlastně přivedlo do Volyně.\nA zaměření na střední?\nObor Truhlář-nábytkář, protože mně se líbil nábytek. A vlastně když jsem odcházel z Volyně, tak jsem říkal: „Tady já jednou budu učit. A abych tady mohl učit, tak musím do Zvolena." Protože tak to prostě bylo. Lidi, kteří tady učili, pokud neučili humanitní vědy jako matiku nebo češtinu, tak měli odbornost ze Zvolena. A já jsem si říkal, že moje cesta zpátky do Volyně musí vést přes Zvolen. Nakonec to všecko dopadlo jinak. Ale jsem rád, že sem aspoň občas můžu přijet.\nTak v podstatě se to naplnilo... (Dalibor několikrát přednášel na semináři ve Volyni pozn. red.)\nTrošku se to naplnilo. Přestože nepracuju se studenty, tak mám možnost předávat trochu toho, co se člověk za život naučí a mohu mluvit s těmi praktiky.\nTakže střední tady, zakončená maturitou a pak rovnou Zvolen?\nPak rovnou Zvolen.\nA to ještě s tou vizí nábytku nebo už se to na té střední přetransformovalo do toho stavebního...?\nJá jsem si vlastně říkal, že když se budu věnovat jenom jedné věci, tak že mě to asi omezí. Chtěl jsem mít lepší možnost najít si nějakou práci v různých odvětvích. A tak jsem nastoupil na Ekonomiku dřevařského průmyslu ve Zvolenu. Pak se to všecko zkomplikovalo a nakonec jsem skončil v oboru dřevostaveb.\nA to už přišlo ve Zvolenu, v průběhu?\nTo už přišlo ve Zvolenu, kde vznikl nový obor dřevostaveb. Mně se vždycky líbilo stavět. Můj táta byl zedník. Tak vždycky jsem mu pomáhal něco stavět. Přestože stavěl z cihel – mně se líbilo stavět ze dřeva. A když se ten obor ve Zvolenu otevřel, tak jsem do něj přestoupil.\nA to byl tak rok? Dokážeš to...\n91 možná. 90...91 myslím. Tím, že jsem byl na ekonomice, tak jsem měl trošku jiné zaměření než ti, kteří pokračovali, nebo ti, kteří byli v těch technických oborech. Takže jsem musel dodělat nějakou extra matiku a deskriptivní geometrii, které jsem neměl. To jsem dohnal na konci toho druhého ročníku a do třeťáku už jsem postupoval jako „drevostavbár". Což bylo dobré. Já jsem samozřejmě nechtěl ztratit rok nebo dva, takže jsem byl rád, že jsem mohl přestoupit rovnou do 3. ročníku a neztratil jsem žádný čas.\nA jakou cestou ses dostal k těm srubům? Vím, že ty Tě nasměrovali na Kanadu...\nTo asi jo. Bylo to těsně po revoluci a do střední a východní Evropy přišla spousta mladých lidí ze Států a z Kanady a učili tady angličtinu. A já jsem se vždycky chtěl učit anglicky. Učil jsem se sám, protože ve Zvolenu řekli, že kdo se neučil nějaký cizí jazyk už na střední škole, tak se musí učit španělsky. Učitelů na angličtinu a na němčinu bylo málo. Takže jsem se učil španělsky a vlastně mi nezbylo nic jiného, než se naučit anglicky sám. No a skamarádil jsem se s mladými lidmi, s manžely ze Seattlu.\nTi se sem přistěhovali?\nNe, oni sem přijeli a byli tady asi jenom na půl roku nebo na rok. Myslím, že jim bylo něco přes dvacet, já se s nimi kamarádil a tím jsem se učil anglicky. A když odjížděli, tak jsem jim říkal: „Mě zajímají dřevostavby. Až pojedete domů, nemohli byste mi poslat nějaký časopis o dřevostavbách? Protože tady ještě nic není a já vím, že tam u vás je to obor, který už je vyzrálý a mě by hrozně zajímalo, jak takový časopis vypadá. A budu si to taky moct číst a učit se anglicky." A za nějakou dobu, to bylo před Vánoci, to si pamatuju, přišla taková krabice.\nVánoční dárek. A v tom byly dva nebo tři magazíny o srubech, byla tam knížka o srubech a byl tam ještě jeden časopis o rámových konstrukcích, jako lehkých dřevěných konstrukcích. A to bylo vlastně poprvé, co jsem viděl v časopise, že někdo staví moderní sruby.\nÚplně si to pamatuju, že jsem to otevřel, prohlížel si to a bylo to jak... [výraz člověka, co nenachází vhodná slova :-) pozn.red.] ...něco fascinujícího. Samozřejmě tady v Čechách a na Slovensku byla tradice roubenek a člověk je znal ze skanzenů, anebo z malých vesnic, kde někdo ještě v nějaké té dřevěnici bydlel. Ale tohle bylo prostě exkluzivní, nově postavené, krásné, čisté, velká okna... Prostě jak to tak v těch časopisech vypadá. A ta architektura srubů byla velmi taková...já nevím...honosná. Nestyděli se za to, já nevím, jak to správně nazvat. Ale prostě někdy člověk něco udělá a udělá to takové malé, aby to moc nevyčuhovalo, aby to vypadalo jako všecko okolo. Ale v těch časopisech ty sruby prostě říkaly: „Tady jsem já, podívejte se na mě, jak jsem krásnej!"\nProstě pan Dům.\nProstě to byl pan Dům. A to mě úplně uchvátilo. To tady nikdo neuměl a já si říkal: „Tohle se musím naučit, tohle mě hrozně zajímá."\nA potom přišlo co? Dodělal jsi Zvolen nebo už během Zvolena jsi na tom začal nějakým způsobem pracovat?\nUž během Zvolena jsem na tom začal pracovat a můj první hlavní cíl bylo naučit se anglicky. Říkal jsem si: „Jediný způsob, jak se to můžu naučit, je někam vycestovat. A když tam budu muset vycestovat, tak se musím nejdřív domluvit, abych se vůbec mohl něco naučit." Takže jsem se opravdu intenzivně učil anglicky a začal jsem psát na různé školy, které učily srubařinu. Prostě jsem se obracel, na koho jsem mohl, jestli by byla třeba nějaká možnost stipendia nebo něčeho takového. Peníze jsem žádné neměl, a když jsem se podíval, co ty věci stojí, tak jsem věděl, že bez stipendia to absolutně nepřichází v úvahu. Moji rodiče mě samozřejmě podporovali na vysoké škole, tak jako podporovali moje bratry, ale jejich finanční možnosti nedovolovaly to, abych já odjel studovat na půl roku někam do Ameriky nebo do Kanady. A tak jsem tedy psal, psal a psal a z většiny těch škol mi odpověděli, že mě samozřejmě do kurzů rádi přijmou, ale samozřejmě měli i finanční požadavky, jako například 3000 dolarů školné, k tomu ubytování a tak. Až najednou jsem dostal dopis a ten byl z Pat Wolfe Log Building School v Ontariu. Pat mi napsal: „Pokud se sem můžeš dostat, tak mi nemusíš nic platit. Já rád učím lidi, kteří se něco chtějí naučit. A ještě nikdy jsem tady ve škole neměl někoho z východní Evropy. Znám tady nějaké Soukupovi z Čech. Jejich děti chodily do školy s mými dětmi, tak jsem jim zavolal a oni jsou ochotní tě zdarma ubytovat. Takže pokud si můžeš zaplatit letenku, tak 20. září budeme začínat kurz a můžeš tady být."\nA to byl člověk, co sruby stavěl a dělal i ty kurzy?\nStavěl a měl na to i školu. Jeho hlavní cíl byla ta škola. On sruby dělal možná tak dva za rok, jenom tak komerčně, zbytek byla škola. A samozřejmě v té škole jsme stavěli srub a ten si on pak prodal. Ale prodával ho jako školní projekt. Takže to bylo něco podobného jako třeba tady v tom CNC Centru ve Volyni, kde studenti něco dělají a pak se to prodá za režii. On to dělal podobným způsobem. Samozřejmě ti studenti platili za to, že šli do školy, takže to byl jeho zdroj příjmů. Ale to, že vlastně sám někoho oslovil a řekl: „Já tady mám jednoho kluka, který by se chtěl naučit stavět sruby, ale nemá peníze, nemohl by ho někdo tady ubytovat?" bylo opravdu to, co mi změnilo celý život a já jsem mu za to dodnes vděčný.\nTakže prostě kdyby nepřišla žádná zpráva zpátky, tak to mělo všechno úplně jiný směr?\nÚplně by se to všecko stalo jinak. Já si pamatuju, že jsem s tím dopisem běžel na kanadskou ambasádu a chtěl jsem požádat o studentská víza. Měl jsem zase štěstí, že mi je dali, protože každá země, Kanada určitě nevyjímaje, si chrání svůj pracovní trh a všecko, co vypadá, že by tam někdo mohl pracovat třeba načerno a mohl vydělávat nějaké peníze, tak je velký problém a všichni na to dávají velký pozor. Proto se mnou taky na ambasádě chtěla mluvit ambasadorka a myslím, že to moje nadšení z toho, proč tam chci jet a co tam chci dělat, jí přesvědčilo o tom, že tam nejedu nelegálně pracovat. A tak jsem tedy dostal víza a všecko se změnilo.\nTakže tam jsi absolvoval kurz stavby srubů. Jak to trvalo dlouho?\nTen kurz byl tři měsíce. Začal v září a skončil těsně před Vánoci a vlastně v té době toho kurzu jsme postavili jeden celý srub. Nebyl to velký srub, byla to taková jako možná větší chatka. Ale bylo to se vším všudy. Všecky spoje, střešní konstrukce. Rozebrali jsme to celé, vezli jsme to na místo, kde se to skládalo...\nI tu realizaci na místě...\nProšli jsme celým tím procesem toho, jak se staví z klád. To ještě neznamená, že jsme postavili dům, to jsme postavili akorát ten skeleton z těch klád. A to byl vlastně cíl té školy.\nA co přišlo potom? Ty jsi měl vízum jenom na nějakou dobu?\nTo bylo vízum jenom asi na šest měsíců. Potom jsem se vrátil. To jsem byl v pátém ročníku. Měl jsem to teda domluvené se školou, že...\nTys to studium ve Zvolenu přerušil?\nJá jsem to nepřerušil. Já jsem řekl, že to doženu. [Smích.] A náš pan děkan ve Zvolenu, profesor Babiak, mi řekl, že když si někdo chce naložit ještě víc na „svůj talíř", než kolik tam má teď, tak že on se mu vždycky bude snažit nějakým způsobem vyjít vstříc. Že většinou jedná s lidmi, kteří si z toho talíře chtějí ubrat, ale těm, co chtějí přidat, tak že se jim vždycky snaží pomoct. Takže já jsem to potom samozřejmě všecko dohnal, dodělal jsem diplomovou práci na téma tepelně-technických vlastností srubových konstrukcí. Využíval jsem přitom nově nasbírané zkušenosti z toho, jak se moderní sruby staví v Kanadě.\nJá vím, že jsi ve spolupráci s panem Koudelkou, vydal knížku o srubech. To bylo vlastně tohle období už po škole?\nTo bylo až daleko dál, to už jsem byl dávno v Kanadě.\nKdyž jsi teda dokončil školu, to už ti to v hlavě zvonilo, že třeba v Kanadě je Tvoje budoucnost nebo...?\nNe, to mě nenapadlo vůbec. Až daleko později. Můj hlavní cíl bylo udělat si firmu na sruby v Čechách. A vlastně být jedním z prvních, kteří ty sruby – moderní sruby – budou v Čechách stavět.\nTo bylo někdy koncem devadesátých let?\nTo bylo v 94. Byl jsem čerstvě ze školy, neměl jsem peníze, ale měl jsem elán a měl jsem energii. Ještě stále bylo možné, abych bydlel doma u rodičů, takže jsem prakticky neměl žádné velké náklady. Měl jsem zázemí a rozhodl jsem se, že se do toho pustím a že začnu stavět sruby v Čechách. Rychle jsem narazil na to, že to nebude tak jednoduché. Přestože už jsem měl inženýrský diplom, tak stavět tesařské konstrukce, na to člověk musel být tesař a to jsem nebyl. Nějakou dobu jsem přemýšlel o tom, jestli si budu muset udělat ještě tesařství nebo něco takového. Ale zjistil jsem, že na to, aby na srubovou konstrukci někdo dostal stavební povolení, tak byla potřeba řada certifikátů. A jeden z nich byl požární ochrana. Ve Zvolenu začínal postgraduální a inženýrský program v oblasti požární ochrany dřevěných konstrukcí. Řídil ho v té době profesor Anton Osvald. Já jsem právě odpromoval a v průběhu léta jsem začal dávat dohromady všecky ty papíry okolo živnostenského úřadu. Na konci léta jsem jel do Zvolena za profesorem Osvaldem a říkal jsem mu, že mám takovýto problém a jak by člověk mohl získat takový certifikát. A on se na mě tak usmál a říká: „Nejlepší by bylo, kdybys šel dělat doktorandské studium, a v průběhu toho doktorandského studia si takové věci můžeš vyzkoumat." Tak jsem v září nastoupil do doktorandského studia na protipožární ochranu a strávil jsem další 3 roky nebo 3,5 roku studiem protipožární ochrany. Zaměřil jsem se samozřejmě na srubové konstrukce.\nA firmu jsi mezitím...\nFirma mezitím stála. Dělal jsem takové malé věci. Když někdo potřeboval udělat krov, tak jsem si vzal dva týdny volno ze školy a šel jsem dělat krov, ale to nebylo žádné podnikání.\nAbys měl trochu kontakt s tou praxí, aby ruce nezahálely...\nTak, aby tam ta praxe zůstala, přesně tak. A taky z toho bylo trošku financí. Škola mi zabírala veškerý čas. Což mi vlastně ani nevadilo, protože vždycky, když se do něčeho zakousnu, tak mě to baví a věnuju tomu všecko. Ale po nějaké době zpátky ve Zvolenu jsem si říkal, že vlastně nejlepší informace o požárních vlastnostech najdu tam, kde jsem se naučil sruby stavět. Takže jsem vycestoval na stáž do Kanady. Bydlel jsem opět u těch stejných lidí, kteří mi dali přístřeší, když jsem tehdy studoval na srubařské škole.\nTo bylo v průběhu toho postgraduálu?\nTo bylo v průběhu toho postgraduálu. Bydlel jsem u nich asi pět měsíců. Oni byli oba moc milí a vzdělaní lidé, a měli fantastickou kariéru v počítačovém průmyslu. Moc mi pomohli a dodnes jsem s nimi v kontaktu. Na téhle stáži jsem se seznámil se svojí ženou. Takže to byla taková ta další neočekávaná věc, která zase změnila můj směr.\nTakže tam jsi nějakou dobu pobyl, pak ses ale ještě vrátil...\nPak jsem se vrátil domů. Rok nato jsem jel znova na šest měsíců na další stáž. Přestože už jsem v té době chodil s mojí ženou víc jak rok, ani mě nenapadlo, že bych zakotvil v Kanadě. Můj cíl byl srubařská firma v Čechách a všecko jsem k tomu směřoval. Takže moje žena – v té době teda ještě moje přítelkyně – odešla z práce, kterou měla, a odstěhovala se se mnou do Čech, kde jsme se vzali a začali podnikat.\nA jak dlouho jste to tady zkoušeli? Myslím, jak žít v Čechách a jak rozběhnout firmu tady?\nSkoro tři roky, od roku 1997 do roku 2000. Přesvědčit někoho, že si má dát postavit srub, bylo ze začátku samozřejmě složité. Dělali jsme tedy spoustu jiných věcí, abychom se uživili. Vyráběli jsme s kamarádem truhlářské výrobky, dveře, okna, renovace. Začal jsem dělat točité schody, protože jsem si je uměl namalovat v počítači. Čekal jsem prostě na tu příležitost, kdy budu moci stavět nějaký srub, anebo pořádný trámový dům. Ale ze začátku to bylo náročné.\nJá jsem v té době, kolem roku 2000, končil tady ve Volyni, coby vlastně druhá generace „VOŠáků". Co si pamatuju, tak ty dřevostavby tady teprve pozvolna začínaly. Jak montované, tak i ty roubené...\nTo už tady ty firmy některé byly, byli to pionýři. Já bych dneska všecko dělal jinak, ale tenkrát mi bylo 25 nebo 26 a všecko vypadá trochu jinak, než když je člověku o 20 let víc. Dnes bych si našel nějakého partnera, se kterým bych do toho šel, protože začínat firmu vyžaduje hodně energie. Prostě den nemá dost hodin, aby člověk všecko stihnul. Myslím, že to bylo zajímavé a nelituju toho, ale dneska bych to už dělal jinak.\nTé energie muselo padnout spoustu. Už jenom na to, abys mohl vůbec stát na téhle startovací čáře a začít bojovat s předsudky lidí a s byrokracií. To muselo být vyčerpávající. Takže 3 roky a pak přišlo rozhodnutí, že tady to nepůjde?\nBylo to v podstatě o tom, že se nám tady narodila dcera a mojí ženě se začalo stýskat po Kanadě. A museli jsme udělat rozhodnutí, jestli budeme dál pokračovat, přestože jsme už stavěli, anebo jestli pojedeme do Kanady. Ten stesk mé ženy po Kanadě, se neustále zvětšoval. A já jsem se ve finále na to podíval tak, že když já jsem potřeboval dodělat školu a chtěl založit firmu, tak moje žena pustila svojí práci a přijela do Čech.\nViděl jsem, že moje žena není moc šťastná a chtěla by jet zpátky do Kanady, tak jsem si říkal, že vlastně teď je to na mně, abych jel.\nTakže jsme dodělali všechnu rozdělanou práci, zavřeli firmu a odjeli do Kanady...\nPokračování rozhovoru najdete ve videozáznamu rozhovoru (od času 30:00), který společně s Daliborem Houdkem, připravil Standa Müller.\nIng. Dalibor Houdek, Ph.D.\nProvincial Leader Alberta\nFoto: Přednáška na semináři VOŠ...\nFoto: Areál VOŠ Volyně\nFoto: Ilustrační foto - magazín...


Posláním této služby je poskytnout pravidelnou ambulantní službu lidem, o které je jinak pečováno v rodinách v přirozeném prostředí a jejich pečovatelům vytvořit prostor pro ostatní aktivity.\nSlužba je poskytována osobám ve věku 3 - 80 let s mentálním postižením a osobám s mentálním postižením v kombinaci s postižením tělesným nebo smyslovým, kteří mají sníženou soběstačnost z důvodu těchto zdravotních postižení.\nzajištění bezpečného prostoru/prostředí - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nnácvik využívání kompenzačních pomůcek - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při péči o vlastní osobu (např. oblékání, obouvání, úpravy zevnějšku, volba vhodného oblečení,…) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při osvojení si základů osobní hygieny - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při orientaci v čase, místě, v osobách - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při zajištění denní hygieny - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nmožnost se vysprchovat, umýt - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npodpora samostaného pohybu (např. změny polohy, manipulace s předměty) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npodpora rozvoje osobnosti - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při navazování a udržování funkčních rodinných, vrstevnických a společenských vztahů - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nnácvik sociálních dovedností - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nzajištění možností stravování - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nposkytnutí celodenní stravy - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při přípravě stravy - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při orientaci v nabídce volnočasových aktivit - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při zajištění smysluplného trávení volného času - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nsexuální osvěta (a další témata,…) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nvedení dítěte k plnění školních povinností (např. docházka,...) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc s orientací ve volbě profesní přípravy - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nposkytnutí doprovodu do školy - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\nnácvik pracovních dovedností - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\ndohled při užívání léků - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npodpora zdravého životního stylu - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při zajištění základní zdravotní péče - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npomoc při zajištění osobních a dalších dokladů (např. občanský průkaz, cestovní pas, řidičský průkaz, karta zdravotní pojišťovny, rodný list, atd.) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany.\npředání kontaktů na příslušné organizace (telefon na krizové linky,…) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany nebo zájemcům o poskytované sociální služby v DSS Slatiňany.\npomoc při orientaci v požadavcích soudů - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc při uplatňování občanských práv - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc při podání návrhů k soudu - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc při komunikaci s Policií, soudy,… - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\nporadenství v systému sociálních dávek (kdo má na co nárok a za jakých podmínek) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc s přípravou podkladů a žádostí o sociální dávky - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc s orientací v důchodovém systému (kdo a kdy má nárok na důchod) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\npomoc s přípravou podkladů a žádostí o důchod (starobní, předčasný, invadilní, vdovský, sirotčí) - Upřesnění: Pro klienty docházejí do Denního stacionáře v DSS Slatiňany ve spolupráci se zákonnými zástupci nebo opatrovníkem.\nPoslední aktualizace: 28.01.2022 14:55


Verze z 19. 10. 2019, 17:09, kterou vytvořil AtomCZ (diskuse | příspěvky)\n1 19. říjen Stát Gymnázium zavádí Ústavní akt o změně hlavního města\n2 13. říjen Stát Gymnázium odsuzuje chování Číny a Turecka\n3 13. září Nejvyšší soud schválil dodatek rozšiřující pravomoci prezidenta\n4 10. říjen Bylo obnoveno Žižkovské knížectví\n5 7. říjen Sněžné pláně přijímají nový státní znak\n6 3. říjen Vláda Moravskoslezské republiky vyhlásila státní smutek\n7 2. říjen Prezident SLR vyhlašuje týdenní státní smutek\n8 1. říjen Přehled aktivity Senátu za září 2019\n19. říjen Stát Gymnázium zavádí Ústavní akt o změně hlavního města\nStát Gymnázium Stát Gymnázium - Stát Gymnázium přijal po týdenním hlasování první ze série ústavních aktů připravovaných v rámci závěru Modernizačního projektu 2019. Výsledkem Ústavního aktu o změně hlavního města je tak zavedení jediné administrativní jednotky a zároveň nového hlavního města Sušice-Gympl na území nárokovaném Státem Gymnázium.\n13. říjen Stát Gymnázium odsuzuje chování Číny a Turecka\nStát Gymnázium Stát Gymnázium - V urychleném hlasování rozhodl Senát oficiálně odsoudit tureckou invazi do severní Sýrie a jejich chování ke Kurdům, zároveň s tím také odsoudil chování Čínské lidové republiky vůči protestujícím v Hongkongu.\n13. září Nejvyšší soud schválil dodatek rozšiřující pravomoci prezidenta\nRadoslávie Radoslávie - Nejvyšší soud Radoslávské republiky schválil ústavní dodatek rozšiřující prezidentovi pravomoci. Dodatek nabude platnosti uplynutím půlnoci.\n10. říjen Bylo obnoveno Žižkovské knížectví\nŽižkovské knížectví25px Žižkovské knížectví - Dne 10. října 2019 rozhodla Žižkovská národní rada o zrušení Žižkovské republiky a obnovení Žižkovského knížectví. Národní rada byla nahrazena Regentskou radou, společně s tím byla schválena nová vlajka a znak. Moc je v současné době v rukou Regentské rady, ovšem to vypadá že novým knížetem se stane současný prezident Jakub Malý.\n7. říjen Sněžné pláně přijímají nový státní znak\nSněžné pláně Sněžné pláně - Dnes odpoledne přijala Jeho nejjasnější výsost, kníže Jan Aurelius I. novou podobu velkého státního znaku SNPN. Autorem je heraldik Tomáš Gluszny .\n3. říjen Vláda Moravskoslezské republiky vyhlásila státní smutek\nMoravskoslezsko Moravskoslezsko - Vláda Moravskoslezské republiky vyhlásila konání státního smutku v den pohřbu národního umělce Československa Karla Gotta. Písně tohoto zpěváka provázela život několika generací občanů Moravskoslezska, zejména v době společného státu s Čechy a Slováky.\n2. říjen Prezident SLR vyhlašuje týdenní státní smutek\nSlovanská republika Slovanská republika - Prezident Robin Boris Bicek vyhlašuje týdenní státní smutek. Důvodem je smrt české popové hvězdy Karla Gotta. Prezident přislíbil účast na státním pohřbu, pokud vláda ČR státní pohřeb schválí.\n1. říjen Přehled aktivity Senátu za září 2019\nStát Gymnázium Stát Gymnázium - Záříjové vydání měsíčního přehledu aktivity Senátu.\nCitováno z „https://cs.micronations.wiki/index.php?title=Šablona:Nejnovější_aktuality&oldid=10496“


Liga mistrů UEFA ve fotbale【2022/2023】✔ program a informace | BetArena.cz\n15.06.2022 00:45 | Autor článku: David Veselý\nLiga mistrů je nejprestižnější evropská klubová soutěž. Hrají v ní ty nejlepší evropské týmy. Úřadujícím šampionem je Real Madrid. Ročník 2022/2023 startuje 21. června 2022 nultým předkolem a vyvrcholí 10. června 2023 finálovým zápasem.\nInformace – Program a výsledky\nPlzeň v předkolech – Skupiny – Živý přenos\nPřehled vítězů – Minulé ročníky\nFoto: Review News/Shutterstock.com\nHodnocení Ligy mistrů 2022/2023: 9,9/10\nDatum konání: 21. června 2022 – 10. června 2023\nNabídka sázek: Na zápasy Ligy mistrů si můžete vsadit u všech českých sázkovek\nLiga mistrů 2022/2023: aktuality, novinky, informace\nUž 68. vydání nejprestižnější evropské klubové soutěže začíná 21. června 2022. Je to zároveň už 31. ročník, který se odehraje pod současným názvem Liga mistrů. Finále sezony 2022/23 se odehraje 10. června 2023 v Istanbulu na Atatürkově olympijském stadionu.\nKlikněte zde, získejte bonus zdarma a vsaďte si na Ligu mistrů\nPředkola Ligy mistrů se odehrají ve standardním formátu na dvě utkání, tak jak jsme byli zvyklí před pandemií koronaviru. Výjimkou bude nulté předkolo, které proběhne formou miniturnaje.\nO nejprestižnější klubovou soutěž tentokrát zabojuje jen český mistr, kterým je Viktoria Plzeň. Ta začne svou cestu ve druhém předkole. Další česká mužstva se budou snažit postoupit do skupin Evropské ligy a Konferenční ligy.\nLiga mistrů 2022/2023: program a termíny\nNa kompletní termínovou listinu ročníku 2022/23 se můžete podívat v následující tabulce.\n📌 LIGA MISTRŮ 2022/23\nNulté 21. - 24. června 2022\nPrvní 5. - 6. a 12. - 13. července 2022\nDruhé 19. - 20. a 26. - 27. července 2022\nTřetí 2. - 3. a 9. srpna 2022\nPlay-off 16. - 17. a 23. - 24. srpna 2022\nSkupinová fáze 6. - 7. září 2022\n13. - 14. září 2022\n4. - 5. října 2022\n11. - 12. října 2022\n25. - 26. října 2022\n1. - 2. listopadu 2022\nVyřazovací fáze Úvodní zápasy / Odveta\nOsmifinále 14. - 15. a 21. - 22. 2. 2023 / 7. - 8. a 14. - 15. 3. 2023\nČtvrtfinále 11. - 12. 4. 2023 / 18. - 19. 4. 2023\nSemifinále 9. - 10. 5. 2023 / 16. - 17. 5. 2023\nFinále 10. 6. 2023 (Atatürkův olympijský stadion, Istanbul)\nLiga mistrů 2022/2023: rozpis zápasů a výsledky vyřazovací fáze\nPo losu jarní vyřazovací části Ligy mistrů 2022/2023 najdete níže rozpis zápasů, ke kterým budou přidány i aktualizované výsledky. Los osmifinále proběhne v pondělí 7. listopadu 2022.\nPLAY-OFF LIGY MISTRŮ 2022/2023 - PROGRAM A VÝSLEDKY\nLos osmifinále Ligy mistrů 2022/2023: informace, dvojice\nAž to bude aktuální, tak níže najdete los osmifinálových dvojic Ligy mistrů. Tento los proběhne v pondělí 7. listopadu 2022.\nOsmifinále se pak odehraje v termínech 14. až 15. a 21. až 22. února 2023 (první zápasy) a 7. až 8. a 14. až 15. března 2023 (odvety).\nLiga mistrů 2022/23: rozpis, program a výsledky základních skupin\nV následující tabulce najdete program a aktualizované výsledky zápasů v základních skupinách Ligy mistrů. Kvůli mistrovství světa v Kataru letos skupinová fáze končí dříve než obvykle.\nLIGA MISTRŮ UEFA 2022/2023 - PROGRAM A VÝSLEDKY\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 1. KOLO\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 2. KOLO\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 3. KOLO\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 4. KOLO\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 5. KOLO\nZÁKLADNÍ SKUPINY - 6. KOLO\nLiga mistrů 2022/23: tabulky základních skupin\nV následující tabulce najdete pořadí v základních skupinách Ligy mistrů 2022/2023. Tabulka bude aktualizovaná po každém hracím kole. Los skupin proběhne ve čtvrtek 25. srpna 2022.\nZÁKLADNÍ SKUPINY LIGY MISTRŮ 2022/2023\nPředkola Ligy mistrů 2022/23: bez Slavie a Sparty, ve hře jen Viktoria Plzeň\nO postup do milionářské soutěže se vinou propadu v žebříčku koeficientu pokusí jen český mistr. Tím je aktuálně Viktoria Plzeň.\nTa začne ve druhém předkole a jméno svého soupeře se dozví ve středu 15. června 2022. Pro Plzeň půjde po letní přípravě o první soutěžní utkání ročníku 2022/23.\nLos 2. předkola – koho může dostat Plzeň:\nvítěz dvojzápasu HJK (Finsko) vs. Rīgas Futbola Skola (Lotyšsko)\nvítěz dvojzápasu TNS (Wales) vs. Lincoln (Severní Irsko)\nvítěz dvojzápasu Ballkani (Kosovo) vs. Žalgiris (Litva)\nPlzeň ve 2. předkole Ligy mistrů 2022/2023\n19./20.07.2022 HJK / RFS Plzeň\n26./27.07.2022 Plzeň HJK / RFS\nLiga mistrů v TV živě: kde sledovat online přenos zdarma a livestream?\nŽivé přenosy z Ligy mistrů budou v sezoně 2022/23 na českém území vysílat tři televizní stanice. Konkrétně jde o Premier Sport 2, Nova Sport 3 a Nova Sport 4. Najdete je třeba v balíčcích O2 TV, Telly TV nebo T-Mobile TV.\nVe všech třech případech jde o placené kanály a zápasy Ligy mistrů tak nejsou k dispozici na volně šiřitelných stanicích.\nLiga mistrů na ČT sport\nŽivé přenosy Ligy mistrů si na ČT sport už nepustíte. Vysílání milionářské soutěže přešlo výhradně na placené televizní kanály Premier Sport 2, Nova Sport 3 a Nova Sport 4. ČT sport nicméně i nadále vysílá sestřihy jednotlivých utkání.\nChampions League: informace a video\nLiga mistrů je nejsledovanější klubová soutěž. Nabízí obrovskou prestiž a vysoké odměny. Pravidelně se v ní střetávají ty nejlepší fotbalové kluby na světě. Znělku Champions League zná snad každý. Zisk trofeje v Lize mistrů se považuje za jeden z největších úspěchů v rámci klubového fotbalu.\nÚřadujícím šampionem je Real Madrid, který v pařížském finále porazil Liverpool. Podívejte se na sestřih finálového duelu.\nLiga mistrů vítězové: kdo vyhrál Ligu mistrů?\nZde naleznete seznam vítězů Ligy mistrů z předchozích ročníků.\nRok Tým Trenér Poražený finalista\n2022 Real Madrid CF Carlo Ancelotti Liverpool FC\n2021 Chelsea FC Thomas Tuchel Manchester City\n2020 FC Bayern Mnichov Hans Flick PSG\n2019 Liverpool FC Jürgen Klopp Tottenham\n2018 Real Madrid CF Zinedine Zidane Liverpool\n2017 Real Madrid CF Zinedine Zidane Juventus\n2016 Real Madrid CF Zinedine Zidane Atlético Madrid\n2015 FC Barcelona Luis Enrique Juventus\n2014 Real Madrid CF Carlo Ancelotti Atlético Madrid\n2013 FC Bayern Mnichov Jupp Heynckes Borussia Dortmund\n2012 Chelsea FC Roberto Di Matteo Bayern Mnichov\n2011 FC Barcelona Josep Guardiola Juventus\n2010 Inter Milán José Mourinho Bayern Mnichov\n1⃣ Kdo vyhrál Ligu mistrů v sezoně 2021/2022?\nUplynulý ročník této milionářské soutěže ovládl Real Madrid, který ve finále porazil Liverpool 1:0. Na seznam předešlých vítězů se podívejte ZDE.\n2⃣ Zahrají si Ligu mistrů 2022/2023 i české týmy?\nDo druhého předkola jde Viktoria Plzeň, která vyhrála českou ligu. Více informací o jejím působení v Lize mistrů naleznete ZDE.\n3⃣ Kdy začínají základní skupiny Ligy mistrů 2022/23?\nV září 2022. Kompletní program základních skupin najdete ZDE.\nLiga mistrů: výsledky předchozích ročníků\nNíže najdete informace a výsledky z uplynulých sezon nejprestižnější klubové soutěže ve fotbale.\nLiga mistrů 2021/2022: rozpis zápasů a výsledky\nPLAYOFF LIGY MISTRŮ 2021/2022 - PROGRAM A VÝSLEDKY\n28.05.2022, 21:00 Liverpool Real Madrid 0:1\n26.04.2022, 21:00 Manchester City Real Madrid 4:3\n27.04.2022, 21:00 Liverpool Villarreal 2:0\n03.05.2022, 21:00 Villarreal Liverpool * 2:3\n04.05.2022, 21:00 Real Madrid * Manchester City 3:1pp\n05.04.2022, 21:00 Benfica Lisabon Liverpool 1:3\n05.04.2022, 21:00 Manchester City Atlético Madrid 1:0\n06.04.2022, 21:00 Villarreal Bayern Mnichov 1:0\n06.04.2022, 21:00 Chelsea Real Madrid 1:3\n12.04.2022, 21:00 Bayern Mnichov Villarreal * 1:1\n12.04.2022, 21:00 Real Madrid * Chelsea 2:3pp\n13.04.2022, 21:00 Liverpool * Benfica Lisabon 3:3\n13.04.2022, 21:00 Atlético Madrid Manchester City * 0:0\n15.02.2022, 21:00 PSG Real Madrid 1:0\n15.02.2022, 21:00 Sporting Manchester City 0:5\n16.02.2022, 21:00 Inter Liverpool 0:2\n16.02.2022, 21:00 Salcburk Bayern 1:1\n22.02.2022, 21:00 Chelsea Lille 2:0\n22.02.2022, 21:00 Villarreal Juventus 1:1\n23.02.2022, 21:00 Atlético Madrid Manchester United 1:1\n23.02.2022, 21:00 Benfica Ajax 2:2\n08.03.2022, 21:00 Bayern Salcburk 7:1\n08.03.2022, 21:00 Liverpool Inter 0:1\n09.03.2022, 21:00 Manchester City * Sporting 0:0\n09.03.2022, 21:00 Real Madrid * PSG 3:1\n15.03.2022, 21:00 Ajax Benfica * 0:1\n15.03.2022, 21:00 Manchester United Atlético Madrid * 0:1\n16.03.2022, 21:00 Juventus Villarreal * 0:3\n16.03.2022, 21:00 Lille Chelsea * 1:2\nPředkola Ligy mistrů 2021/22: Slavia Praha a Sparta Praha\nO postup do milionářské soutěže se v ročníku 2021/22 pokusily i oba pražské kluby: Slavia a Sparta. Sešívaní šli jako mistr do 3. předkola, ale nestačili v něm na maďarský Ferencváros. Místo play-off o základní skupinu Ligy mistrů se tedy Slavia propadla do 4. předkola Evropské ligy.\nTrpišovského tým měl jistotu, že na podzim bude hrát některou z pohárových skupin. I když tedy Slavii nevyšlo play-off o Evropskou ligu, měla zajištěnou základní skupinu nově vzniklé Evropské konferenční ligy.\nSlavia ve 3. předkole Ligy mistrů 2021/2022\n04.08.2021, 20:00 Ferencváros Slavia Praha 2:0\n10.08.2021, 19:00 Slavia Praha Ferencváros 1:0\nSparta jako druhý celek Fortuna ligy vstoupila do hry už ve 2. předkole, ve kterém vyřadila Rapid Vídeň. Postup Letenským zajistil alespoň účinkování ve skupině Evropské ligy. Sparta měla šanci stále bojovat i o Ligu mistrů, avšak ve 3. předkole bylo nad její síly francouzské AS Monaco.\nSparta ve 2. předkole Ligy mistrů 2021/2022\n20.07.2021, 20:30 Rapid Vídeň Sparta Praha 2:1\n28.07.2021, 20:30 Sparta Praha Rapid Vídeň 2:0\nSparta ve 3. předkole Ligy mistrů 2021/2022\n03.08.2021, 19:00 Sparta Praha AS Monaco 0:2\n10.08.2021, 20:00 AS Monaco Sparta Praha 3:1\nLiga mistrů 2020/2021 vyřazovací fáze - playoff: los, program a výsledky\nLIGA MISTRŮ 2020/21 - FINÁLE: PROGRAM A VÝSLEDKY\n29. 5. 2021 Manchester City Chelsea 0:1\nLIGA MISTRŮ 2020/21 - SEMIFINÁLE: PROGRAM A VÝSLEDKY\n5.5., 21:00 Chelsea Real Madrid 2:0\n4.5., 21:00 Manchester City PSG 2:0\n28.4., 21:00 PSG Manchester City 1:2\n27.4., 21:00 Real Madrid Chelsea 1:1\nLIGA MISTRŮ 2020/21 - ČTVRTFINÁLE: PROGRAM A VÝSLEDKY\n14.4., 21:00 Liverpool Real Madrid 0:0\n14.4., 21:00 Dortmund Manchester City 1:2\n13.4., 21:00 Chelsea Porto 0:1\n13.4., 21:00 PSG Bayern 0:1\n7.4., 21:00 Porto Chelsea 0:2\n7.4., 21:00 Bayern PSG 2:3\n6.4., 21:00 Real Madrid Liverpool 3:1\n6.4., 21:00 Manchester City Borussia Dortmund 2:1\nLIGA MISTRŮ 2020/21 - OSMIFINÁLE: PROGRAM A VÝSLEDKY\n17.3., 21:00 Chelsea Atletico Madrid 2:0\n17.3., 21:00 Bayern Mnichov Lazio 2:1\n16.3., 21:00 Real Madrid Atalanta 3:1\n16.3., 21:00 Manchester City Mönchengladbach 2:0\n10.3., 21:00 PSG Barcelona 1:1\n10.3., 21:00 Liverpool RB Lipsko 2:0\n9.3., 21:00 Juventus FC Porto 3:2pp\n9.3., 21:00 Dortmund FC Sevilla 2:2\n24.2., 21:00 Atalanta Real Madrid 0:1\n24.2., 21:00 Mönchengladbach Manchester City 0:2\n23.2., 21:00 Lazio Bayern Mnichov 1:4\n23.2., 21:00 Atletico Madrid Chelsea 0:1\n17.2., 21:00 FC Sevilla Dortmund 2:3\n17.2., 21:00 FC Porto Juventus 2:1\n16.2., 21:00 Barcelona PSG 1:4\n16.2., 21:00 Lipsko Liverpool 0:2\nPodívejte se na program a rozpis zápasů Evropské ligy. ⚽ V článku najdete také veškeré informace ❓ o působení českých týmů.


A - Katalog vystavovatelů Aquatherm Praha 2018\nAgromechanika v.o.s www.agromechanika.cz hala 4, stánek 433\nA - Invent s.r.o. www.a-invent.cz hala 2D, stánek 617\nNaše firma A-Invent s.r.o. nabízí řízené decentrální větrání s rekuperací inVENTer.Rekuperační jednotky inVENTer zajistí čerstvý vzduch ve všech místnostech, dále zabrání vzniku plísní a koncentraci CO2.\nAKIRE s.r.o. www.rekuperace-rekuperacni-jednotka.cz hala 4, stánek 412\nAKIRE s.r.o. představuje výměník na rekuperaci tepla z odpadních vod objektů. Úspora až 30 % z celkové energetické potřeby. Unikátní řešení. Společnost je výrobce a distributor zařízení.\nApis-zateplování oken, s.r.o. zateplovanioken.cz hala 2D, stánek 614\nZateplení a renovace původních oken - špaletová (v památkově chráněných objektech, domech i chatách), plastová a střešní, eurookna. Repase, výměna skel za izolační dvojskla. Seřízení oken i dveří, stínící technika a sítě proti hmyzu.\nAPM S.r.l. www.apm.cc hala 2, stánek 247\nKulové kohouty. Žluté a sanitární kohoutky. Filtry pro kapaliny. Termostatické hlavice a komponenty pro topné systémy.\nAQUASAR - odstranění vodního kamene www.aquasar.cz hala 5, stánek 517\nAQUATECHNOLOGY s.r.o. www.aquatechnology.cz hala 5, stánek 532\nÚprava vody pro otevřené a uzavřené systémy.\naquina, s.r.o. www.aquina.cz hala 4, stánek 413\nNávrhy, dodávka, instalace, servis úpraven vody a dávkovacích čerpadel Jesco.|Návrhy, dodávka, servis parních vyvíječů Certuss.\nAsociace podniků topenářské techniky www.aptt.cz hala 4, stánek 433\nAPTT sdružuje výrobce kotlů, krbů, radiátorů a regulační techniky.Jejími členy je většina domácích významných firem z oboru.\nATAS elektromotory Náchod a.s. www.atas.cz hala 2, stánek 209\nAsynchronní a komutátorové motory do 1 kW, převodové motory, EC motory, resolvery, axiální a radiální ventilátory.\nATMOS Jaroslav Cankař a syn ATMOS www.atmos.cz hala 3, stánek 316\nATMOS je česká rodinná firma, výrobce zplynovacích kotlů na dřevo, uhlí, dřevěné brikety\nAV EQUEN s.r.o. www.av-equen.cz hala 4, stánek 415


Fotbal ve století faulů - Památník ticha, Bubny\nFotbal ve století faulů\nBouda připomínající předválečnou fotbalovou šatnu bude od 1. září do 10. října na Letenské pláni hostit výstavu Fotbal ve století faulů. Organizátorem výstavního projektu, který otevírá dialog k současným xenofobním projevům na fotbalových stadionech, je autorský tým z chystaného Památníku ticha. Architektem třicetimetrové boudy hostící výstavu Fotbal ve století faulů je David Vávra. Projekt navazuje na loňský výstavní program Paměť města, jeho nová trasa bude mít celkem osm infopanelů. Začne u boudy a končit bude symbolicky na nádraží Bubny. Jedná se o jednu z posledních výstavních akcí na místě, kde v roce 2021 vyroste Památník ticha. Součástí akce bude i program pro školy.\nDřevěnou boudu naproti stadionu Sparty na pražské Letné pojal architekt David Vávra jako budovu o rozměru třicet krát deset metrů připomínající fotbalovou šatnu předválečných časů. Několik ohořelých trámů vzpomene dobu, kdy se přes letenské stadiony přehnal požár konce druhé světové války.\nVýstavní prostor v interiéru boudy nabídne sedm ohlédnutí do různých časů, kdy se do fotbalového světa připletla ideologie a napáchala mnoho špatného pro sport samotný,\nříká organizátor výstavy a duchovní otec Památníku ticha Pavel Štingl.\nSamotná výstava Fotbal ve století faulů v interiéru boudy nabídne odlišný pohled na zideologizovanou agresivitu v dialogu sportovních tribun a upozorní na to, co totalitní ideologie v minulosti způsobily sportu a jeho příznivcům. Není proto náhodou, že bouda bude stát přímo uprostřed Letenské pláně – na trojmezí někdejších fotbalových areálů Sparty, Slávie a německého klubu DFC. Návštěvníci tak budou putovat obdobími od počátku fotbalové historie v Čechách až do současnosti, kdy jsou xenofobní projevy v řadách rowdies aktuálním celoevropským problémem.\nStřety ideologií s fotbalovým světem budou v prostorách boudy na Letné představeny v podobě komiksových obrazů, vtipně komentovaných autentických snímků a dramatických osobních příběhů známých a zapomenutých fotbalových hvězd. Právě skrze tyto osobní příběhy na pozadí různých politických rozmarů a manipulací poodhalí výstava minulost fotbalových klubů včetně okamžiků, kdy tyto kluby bojovaly o samotné přežití – a ne vždy se jim to podařilo.\nVýstavou chceme otevřít diskusi o extrémních projevech ideologicky motivované agresivity současné fotbalové atmosféry, která je mnohdy poznamenána xenofobií s ozvuky neonacismu a antisemitismu,\nříká Pavel Štingl.\nOrganizátoři považují za důležité připomínat, že byly doby a režimy, které pod stejnými gesty a podobnými hesly, jež se nyní objevují, manipulovaly nejen fotbalovou obec, ale celý národ a jeho hodnoty a různými způsoby perzekuovaly či likvidovaly významné osobnosti sportu i kultury.\nOkolí objektu boudy bude po dobu trvání výstavy současně dějištěm doprovodného programu. Ten mimo jiné nabídne skeče souboru VOSTO5 či turnaj "čestné ligy", v němž přislíbili účast herci Ivan Trojan, David Novotný nebo Ondřej Vetchý.\nNedílnou součástí výstavy bude také výstavní trasa Paměť města. Některé hvězdy letenských stadionů byly totiž deportovány do Terezína s téměř padesáti tisíci pražskými občany židovského původu. Výstavní trasa bude mít proto v září na území Letné, Bubenče a Holešovic nově osm zastávek s venkovními infopanely umístěnými na stěnách domů s informacemi k jednotlivým příběhům. Trasa návštěvníky dovede z letenské boudy na nádraží Bubny, které je neodmyslitelně spojené s válečnými deportacemi. Zde bude umístěna expozice zapůjčena Památníkem Terezín, připomínající fotbalovou ligu v ghettu.\nVýstavu Fotbal ve století faulů a výstavní trasu Paměť města v ulicích Prahy 7 připravuje autorský tým Památníku ticha ve spolupráci s městskou částí Praha 7, Židovským muzeem v Praze a Muzeem hlavního města Prahy. Partnerem výstavy je Gymnázium Přírodní škola. Projekt probíhá pod záštitou primátora Prahy Zdeňka Hřiba, radní pro kulturu Prahy Hany Třeštíkové, Ministerstva kultury ČR a starosty Prahy 7 Jana Čižinského. Partnerem projektu je Správa železniční dopravní cesty, mediálními partnery jsou Česká televize a Český rozhlas.\nCelou tiskovou zprávu lze stáhnut zde: Tisková zpráva: Fotbal ve století faulů.docx


EKONOMIKA: Sázka proti Evropě - Neviditelný pes\nEKONOMIKA: Sázka proti Evropě\nJeden z největších hedge fondů Bridgewater, který spravuje aktiva v hodnotě 160 miliard dolarů, se rozhodl shortovat, tzn. vsadit na pokles ceny kurzu předních evropských společností. Do této sázky na pokles vsadil Bridgewater částku odpovídající 22 miliardám dolarů. Tento krok jde proti ujištění evropských politiků, že ekonomický růst se pomalu vrací. V lednu Emmanuel Macron ve švýcarském Davosu ubezpečoval nejbohatší lidi planety, že „France is back“. Proč tedy najednou tak velká sázka na pokles evropských akcií?\nPrvní vysvětlení, které nás může napadnout, je, že se jedná o přímý a agresivní útok na evropské akcie. S tím, že tento fond využije své velikosti a pověsti investičního hráče a svede do stejné sázky na pokles evropské akcie i další velké fondy. To by mohlo rozpoutat paniku na evropských trzích. Jenomže tomuto jednoduchému vysvětlení protiřečí dva faktory.\nBridgewater už na podzim vstoupil do shortovacích pozic proti italskému bankovnímu sektoru. Jednalo se o tři miliardy dolarů, které byly vsazeny na pokles 18 italských společností. Mezi hlavními cíli figurovaly Intesa Sanpaolo, Enel a Eni. Druhý faktorem je délka otevření těchto shortovacích pozic. Podle informací z tisku se hovoří o dvou až třech letech. Jedná se tak o dlouhodobější investici, která nebude mít okamžitou návratnost. Bridgewater proto jistě sleduje jiný záměr.\nPři hledání důvodů tohoto kroku je nezbytné si připomenout, které evropské akcie si fond vybral. Na německé burze jsou to především společnosti Siemens a Deutsche Bank, následně německo-francouzská společnost Airbus, francouzská banka BNP Paribas, francouzské firmy Sanofi a Total a nizozemská banka ING. Investice na pokles evropských bank není nic nového. Evropské banky nejsou v dobrém stavu. Je to jednak kvůli velmi malým výnosům z především evropských dluhopisů a vedle toho hrozí tradičním bankovním domům riziko, že jejich klienti odejdou ve velkém k nízkonákladovým bankám nebo ke společnostem, jako je telekomunikační společnost Orange. Ta vedle klasických telefonních a datových služeb svým klientům nabízí i služby bankovní. Evropská centrální banka sice neoznámila datum pro zvednutí úrokových sazeb, ale tento moment se blíží. Přestože zvýšení jistě nebude drastické, lze očekávat výprodej nevýhodných obligací se záporným úrokem. V tomto případě ztráty zaznamenají zejména bankovní domy. Jenomže Bridgewater může jít ve svých úvahách spekulujících na pokles evropských akcií ještě dál, protože v otevřených pozicích lze najít nejenom evropské banky, ale i přední nadnárodní firmy jako Total nebo Siemens.\nKromě možné politické nestability Evropské unie, která může (anebo nemusí) nastat již po italských březnových volbách, budou přelomové volby do evropského parlamentu v příštím roce. Ale i ty jsou ještě daleko a analytici investičních fondů nemají křišťálovou kouli, takže možnost politických otřesů evropské scény nemusí být hlavním motivem pro tuto sázku. Je tu totiž jiný a mnohem důležitější indikátor, a tím je měnový pár euro-dolar. V poslední době euro osciluje kolem hodnot 1,22-1,24. To ukazuje, že z hlediska porovnání ekonomik USA a Evropy je euro trochu nadhodnocené. Americký prezident Trump by chtěl udržet slabší dolar, protože je to výhodné pro americkou ekonomiku. Cílem jeho mandátu je právě návrat ke zdravé ekonomice a hospodářskému růstu. Pokud se mu je povede nastartovat, může reálně uvažovat o setrvání v Bílém domě i pro druhé volební období.\nNavíc úrokové sazby dolaru jsou v současnosti vyšší (1,5 %) než u eura (0 %). Pro USA ještě hovoří efekt Trumpovy daňové reformy, která dá větší kupní sílu obyvatelstvu a tím posílí domácí poptávku. Tento trend je bohužel opačný například ve Francii, kde Macron stihl za necelý rok zavést již osm nových daní a jeho připravovaná daňová reforma bude mít dopad jen na skupiny s velkým příjmem. V případě lidí, kteří spadají do nízké nebo střední příjmové kategorie, jsou kuřáci a mají auto na dieselový motor, jejich kupní síla výrazně poklesne. Navíc podle technické analýzy měnového páru má euro nadále posilovat. A to je přesně ten důvod, proč je racionální vsadit na pokles evropských akcií. Evropská centrální banka se dostala do pasti, kterou mnozí analytici již dlouho předpovídali. Pokud se rozhodne zvýšit úrokové sazby, podpoří tím růst eura. Velmi silné euro se stane velkou brzdou pro společnosti jako Total a Siemens, které bojují hlavně s konkurencí mezinárodních firem, jež operují zejména s dolarem. Hodně silné euro tedy bude dělat starosti nejen velkým kapitánům průmyslu, ale i třeba středním italským exportujícím firmám. Hospodářské umrtvení se projeví potížemi při splácení úvěrů, čímž se již nalomené banky ocitnou v potížích.\nDruhé možné řešení spočívající v tom, že se Evropská centrální banka rozhodne nezvednout úrokové sazby a možná i navýšit objem výkupu dluhopisů evropských zemí, povede k nestabilitě tentokrát především evropských bank. Ty budou nadále ztrácet vlivem malých výnosů z dluhopisového trhu a bude hrozit překoupení trhu, protože tak velká hotovost na burzách ještě více zvedne ceny už tak drahých evropských akcií. A jak je známo, žádný strom neroste do nebe, ani ten akciový. Proto se zdá, že hedge fond může svoji sázku v klidu vyhrát, nezávisle na tom, jak se Evropská centrální banka zachová. Tak jako vždy ani tentokrát nevíme, co se stane, a jako všechny předpovědi se i tato může mýlit a běh událostí bude nakonec jiný. Jisté je však to, že nás po relativním klidu čekají dva až tři roky silné volatility na trzích.\nČlánek byl ve zkrácené podobě uveřejněn v LN 28.2.2018\nJiří_K Proč ne když mohl Soroš utavil britskou libru! 17:12 3.3.2018\nM. Prokop Re: Proč ne Jen proto, že ji dojebali britští socani. Jinak by se neškrtl. 21:15 4.3.2018\nI. Schlägel Re: Proč ne Přesně tak. Supi loví zejména slabé kusy. 8:58 6.3.2018\nD. Spal Nic než běžná transakce O žádnou sázku proti Evropě se nejedná, dokonce je... 15:19 3.3.2018\nK. Pavlik Re: Nic než běžná transakce To co pisete o hedge fundu doufam nemyslite vazne.... 2:04 4.3.2018


Podmínky užívání webových stránek | HALADA JEWELLERY\nWebová stránka společnosti HALADA spol. s r.o. (dále jen "společnost HALADA", dále jen "WEBOVÁ STRÁNKA"), její obsah, design a struktura, je jako celek chráněna autorskoprávními předpisy. Jakékoli její napodobování, kopírování a dále jakékoli rozmnožování materiálů na ní umístěných pro jiné než soukromé účely je zakázáno a může být občanskoprávně a trestněprávně postižitelné.\nRovněž je zakázáno jakékoli neoprávněné zasahování do webového serveru společnosti HALADA(dále jen "WEBOVÝ SERVER"). Případný neoprávněný zásah do WEBOVÉHO SERVERU může být rovněž občanskoprávně a trestněprávně postižitelný.\nDále je zakázáno jakékoli užití ochranných známek a loga společnosti HALADA bez předchozího souhlasu společnosti HALADA.\nSpolečnost HALADA neručí za obsah informací uveřejněných na WEBOVÉM SERVERU, zejména neodpovídá za jejich úplnost, aktuálnost a komerční využitelnost.\nVeškeré materiály uveřejňované na WEBOVÉM SERVERU jsou tedy výhradně informativního charakteru.\nMateriály na WEBOVÉM SERVERU nemají v žádném případě povahu závazné nabídky společnosti HALADA a nedotýkají se nijak obsahu závazků vzniklých společnosti HALADA při její obchodní činnosti.\nSpolečnost HALADA provádí změny materiálů na WEBOVÉM SERVERU, především změny informací o produktech a službách nabízených společností HALADA a jejich cenách, kdykoli, podle potřeb společnosti HALADA. Společnost HALADA není povinna tyto změny provádět periodicky ani je ohlašovat předem a neručí za to, že uveřejněné materiály a informace jsou vždy v souladu s poslední aktuální nabídkou společnosti HALADA.\nWEBOVÝ SERVER společnosti HALADA není určen k přijímání důvěrných a jinak chráněných informací. Jakékoli materiály, informace nebo jiná sdělení, která zašlete na tento WEBOVÝ SERVER, nebudou tedy společností HALADA považovány za důvěrné ani za chráněné.\nSpolečnost HALADA opravňuje ostatní webové servery k vytváření odkazů na WEBOVÉ STRÁNKY. Při odkazu na WEBOVÉ STRÁNKY z webových stránek třetích subjektů nesmí být však uváděny žádné nepravdivé a zavádějící informace, zejména informace, jež by navodily mylný dojem o vztahu společnosti HALADA k uvedeným webovým stránkách třetích subjektů, k těmto třetím subjektům a k jejich produktům a službám. Zejména nesmí být při odkazu na WEBOVÉ STRÁNKY společnosti HALADA uváděno, že společnost HALADA produkty a služby těchto třetích subjektů schvaluje a doporučuje. Dále nesmí při tomto odkazu docházet k šíření nepravdivých a nesprávných informací o produktech a službách společnosti HALADA. Uvedené webové stránky třetích osob odkazující na WEBOVÉ STRÁNKY by neměly mít obsah, který by mohl být vykládán jako neetický, urážlivý, v rozporu s dobrými mravy nebo kontroverzní.


Mediální vzdělávání pouze pro mladé? Mediální odborníci nejen o dezinformacích a seniorech - Houpací Osel\n22.9.2020:\tPřehled týdne 14. – 20.9. 2020\n15.9.2020:\tŽivot s handicapem? Jeden z nejlepších, myslí si spoluzakladatel Adapted\n14.9.2020:\tPřehled týdne 7. – 13. 9. 2020\n7.9.2020:\tPřehled týdne: 31.8 – 6.9. 2020\n31.8.2020:\tPřehled týdne 24. – 30.8. 2020\nMediální vzdělávání pouze pro mladé? Mediální odborníci nejen o dezinformacích a seniorech\nPublikováno 25.2.2019 - Tomáš Pika - Archiv\nDnešní doba – ať chceme, nebo ne – je silně ovlivněna užíváním médií. Avšak mnoho lidí, kteří se každodenně setkávají s médii, vstupují do mediálního prostoru a využívají služeb médií, ve výsledku jen málo rozumí tomu, jak opravdu mediální komunikace funguje. Nejohroženější skupinou přitom není pouze mládež, ale také často marginalizovaná skupina v oblasti mediálního vzdělávání – senioři.\nV průběhu historie se dle akademika a komunikačního teoretika Denise McQuaila role médií proměňovala. Představy o „všemocných médiích“ byly v kurzu do konce 30. let 20. století. Důvodem bylo zejména zděšení ze síly, jakou působila nacistická propaganda, a ze zdánlivé neschopnosti publika jí čelit.\nTyto představy jsou však již překonané. Lidé nejsou „prázdné nádoby“, aby byli takto snadno ovlivnitelní každým mediálním obsahem, se kterým se setkají. Moc médií v současné době leží jinde.\nMédia už nejsou chápána jako někdo, kdo určuje, jak mají lidé myslet. Dnes hrají média spíše roli moderátora, stanovují rámec diskuze. V zásadě to, o čem mají – nebo by měli – lidé přemýšlet.\nJak se sdělením lidé naloží, je pak ovlivněno jednak sociálním okolím příjemců, jejich vlastními znalostmi, zkušenostmi, dovednostmi, názory a záměry. A právě dovednost rozumět médiím – mediální gramotnost – je v dnešní době čím dál tím více skloňovaným tématem.\nChybějící vědomosti a přehnané představy o vlastních znalostech\nPodle jedinečného průzkumu, který prováděla v létě 2018 agentura STEM/MARK ve spolupráci s Českou televizí, jsme na tom s mediální gramotností velmi špatně. A co víc, sekundární analýza ukázala, že ještě hůře jsou na tom lidé nad 50 let a senioři.\nPodle této studie je zcela mediálně negramotná čtvrtina Čechů – tedy dosáhli v rámci výzkumu méně než 30 bodů ze 100. Kdybychom se pak měli zaměřit na specifický aspekt rozeznávání falešných zpráv od těch reálných, dostáváme se na číslo ještě nižší – konkrétně na 23 %, která značí reálný počet respondentů, kteří byli schopní falešnou zprávu identifikovat. U lidí nad 50 let se jedná dokonce pouze o 17 % – tedy přibližně o každého sedmého respondenta.\nSrovnání průměrné mediální gramotnosti dospělé populace se třemi věkovými kategoriemi nad 50 let v jednotlivých zkoumaných oblastech. / Zdroj: Výzkumná zpráva agentury STEM/MARK\nLidé přitom nemají ani tak problém s technickými dovednostmi. Ovládání nových technologií zvládá drtivá většina z nich. Problém nastává při orientaci v mediálních strukturách – tedy v tom, komu jednotlivá média patří – a při identifikaci jejich komunikačních záměrů a znalosti mediálních formátů. Zde bývají lidé velmi často ztraceni. Přitom se však jedná o oblasti, které jsou pro mediálně gramotného člověka klíčové.\nNavzdory tomu však z průzkum porvrzuje platnost tzv. Dunningův-Krugerův efekt – tedy že lidé o sobě mají zpravidla dvojnásobně lepší představu, než jaká je jejich reálná naměřená hodnota. Právě mylná představa o vlastní orientaci v médiích může být jedním z důvodů, proč není hojněji vyhledávána pomoc v oblastech mediálního vzdělávání.\nLimity mediálního vzdělávání seniorů\nV oblasti mediálního vzdělávání seniorů je situace vážnější než u mladých lidí. Ti mají mediální vzdělávání (alespoň formálně) ve školních osnovách. U seniorů musí rozhodnutí navštěvovat kurzy, které jim v této oblasti mohou pomoci, vycházet z jejich vlastního zájmu a aktivity.\n„Narážíme zde na limity, že když senior není v nějaké institucionální péči – jako je třeba domov důchodců – kde se mu přímo nabízí nějaká aktivita, tak spoustu z nich jednoduše nejde podchytit, protože nemají příliš velký zájem se podobných akcí účastnit,“ potvrzuje problém Miroslav Libicher z Univerzity Palackého v Olomouci, který se zabývá problematikou falešných zpráv a hoaxů na akademické úrovni.\nOrganizací, které se věnují vzdělávání seniorů, je však podle mediálního analytika Josefa Šlerky dostatek. „Jezdí dokonce i po republice, tedy tendence ke zlepšení zde je. Teď záleží pouze na tom, aby se vše dostalo do hlubšího provozu,“ říká Šlerka\nKamil Kopecký z Univerzity Palackého v Olomouci a ředitel projektu E-bezpečí však poukazuje na skutečnost, že se zpravidla jedná o kurzy, zaměřené spíše na počítačovou gramotnost – tedy zvládání technických dovedností – než na dezinformace a rozvíjení schopnosti kritického myšlení.\nBudování důvěry jako základ\nJiří Hrabě z organizace Elpida, která se věnuje mediálnímu vzdělávání seniorů již více než rok, pokládá za nejdůležitější budování důvěry – zejména pak v regionech.\n„Osvědčují se například dlouhodobější kurzy složené z více částí. Nejde jen o to někam dorazit, vysypat na místní něco o dezinformacích a fake news, říct jim, ať si informace ověřují, a zase zmizet. Vnímání obsahu je totiž většinou na úrovni potvrzování vlastního postoje a vy jednoduše nemůžete říct, že doteď jste všechno četli úplně blbě, chodíte na dezinformační servery a vůbec děláte všechno špatně,“ říká Hrabě a dodává, že je podstatné kritické myšlení – tedy aby si lidé na manipulace přišli sami.\nProto organizace Elpida vytvořila souhrn vodítek, podle kterých by měl každý být schopný poznat, zda s danou zprávou či zdrojem informací není něco v nepořádku.\nProblém neexistence jednotné metodiky\nProblém mediálního vzdělávání seniorů spočívá také v tom, že dosud nikdo přesně neví, jak jej uchopit. Stále totiž v této oblasti neexistuje jednotná metodika.\nV zásadě si ji každý vzdělávací projekt či organizace stanovuje sám a upravuje na základě svých zkušeností. To ostatně potvrzuje také Zdeněk Svoboda z organizace Lepší senior, který byl za svou činnost již dokonce i oceněný cenou Senior roku Charty 77.\nMetodická koncepce pět klíčových otázek (a doplňujících podotázek) rozvíjí schopnost nahlížet na mediální sdělení kriticky. Je možné ji využít jak na textové, tak i na audiovizuální sdělení. / Zdroj: Jeden svět na školách\nPodle Svobody však problém rozhodně nespočívá v tom, že by senioři neměli zájem o kvalitní informace. „Často jsou pouze „ve vleku“ prostředí jejich sociální bubliny – například televize Barrandov, okruh přátel, kteří je aktivně zásobují maily atp. – ze které se obtížně dostávají,“ vysvětluje.\nPrávě proto by se podle Josefa Šlerky mělo mediální vzdělávání seniorů provádět ve spojení s odborníky věnujícími se andragogice – tedy vzdělávání dospělých lidí. „Myslím si, že v Česku máme spoustu odborníků na vzdělávání seniorů a bylo by tedy asi nejvhodnější s nimi v tomto ohledu spolupracovat,“ říká Šlerka.\nČeské ověřovací aplikace stále chybí\nČesko má také dluh v oblasti aplikací, které by mohly ověřování informací a obecně práci s nimi výrazně ulehčit. Jak Svoboda, tak i Šlerka se shodují na tom, že dosud neexistuje žádná českojazyčná aplikace či program sloužící k tomuto účelu.\nI přesto Miroslav Libicher podotýká, že je možné naučit seniory ověřovat například obrázky, a to skrze aplikaci TinEye, nebo skrze Google Images. Obojí je poměrně intuitivní.\nZpětné dohledávání obrázků – zjištění, kdy a případně v jakém kontextu byl daný obrázek poprvé použitý – přitom může být poměrně důležité.\n„Myslím si, že když se seniorům skutečně ukáže, jak to provést – přičemž to není těžké – tak to může mnohému pomoci. I když člověk neumí jazyky, může se podívat, v jaké době byl daný obrázek poprvé použitý, a může tak usoudit, jestli se neváže k jiné události, než je prezentováno,” vysvětluje svůj pohled na věc Libicher.\nAchillova pata: pochopení mechanismu sociálních sítí\nPodle odborníků senioři také méně využívají sociální sítě. I přesto má svůj facebookový profil – podle výzkumu projektu E-bezpečí s názvem Starci na netu – téměř každý druhý senior. Ještě více pak užívají aplikaci WhatsUp, kterou podle studie využívá okolo 61 % respondentů nad 65 let.\nAčkoliv existují výjimky, ve většině případů, když už na sociálních sítích senioři participují, ne zcela jasně rozumí tomu, jak na těchto komunikačních platformách vystupovat.\n„Nejsou úplně zrozeni do toho komunikačního kódu. Chvíli jim trvá, než proniknou do užívání emotikonů, do toho, že ta sdělení musejí být zpravidla kratší, a tak podobně,“ vysvětluje svůj pohled na situaci Šlerka.\nV tomto tvrzení se Josef Šlerka shoduje s Miroslavem Libicherem. Ten navíc upozorňuje na nepochopení mechanismu Facebooku, zejména užívání Messengeru.\n„Když už si chtějí něco napsat – byť může jít jen o internetový small-talk – použijí email, protože je to něco jednoduchého, čemu rozumí a co umějí ovládat,“ vysvětluje Libicher s tím, že může o tomto hovořit pouze z vlastní zkušenosti, protože není seznámený s žádným výzkumem na toto téma.\nE-mail: náhražka sociálních sítí\nOdborníci se tedy shodují na tom, že „sociální sítí seniorů“ je stále ještě e-mail. To ostatně potvrzuje také Kamil Kopecký z projektu E-bezpečí: „Senioři používají e-mail tak, jako my používáme sociální sítě. E-mail je pro většinu seniorů obdobou našeho Facebooku – tedy základní prostředek pro komunikaci se světem.“\nPodle zmíněné studie „Starci na netu“, jíž je Kamil Kopecký spoluautorem, užívá e-mail pravidelně 97 % uživatelů internetu nad 65 let.\nSenioři dle studie v největším množství posílají e-maily varující před nebezpečím. I přesto nejsou primárně šiřiteli těchto druhů e-mailu, ještě více rozposílají vtipné e-maily či e-mailys radami, typy a chytrými doporučeními. / Zdroj: studie Starci na netu\nStudie rovněž dokládá, že jsou to právě senioři, kteří jsou velkými šiřiteli spamu – tedy jakési nevyžádané pošty. Kopecký vysvětluje, že tato skutečnost začíná být patrná přibližně od věku 55 let, kdy se dle studie znásobuje objem rozšiřovaného spamu.\n„Ve chvíli, když už se dostáváme k hranici 60 let – a teď hovořím o těch skutečně aktivních uživatelích e-mailu –, objem spamu vzrůstá na čtyř až šestinásobek oproti lidem, kterým je třeba 35 let,“ vysvětluje Kopecký.\nŘetězové zprávy: nositelky nejen dezinformace\nZ pojmu „spam“ pak Kopecký vyděluje tzv. komerční zprávy, které podle něj představují převážnou část spamu, a které si senioři zpravidla v tzv. řetězových zprávách nepřeposílají.\nSoučasně také upozorňuje, že senioři nejsou primárně šiřiteli dezinformací. Je však také pravdou, že se s hoaxy a dezinformacemi – tedy informacemi, které mají za cíl příjemce mystifikovat – mohou senioři v e-mailech setkat a že se také podílejí na jejich rozšiřování.\nNemusí se nutně jednat o falešné zprávy spojené s politikou. Příkladem může být zpráva typu: „Pozor na injekční stříkačky, zapíchnuté v sedadlech tramvají nebo nově též v tankovacích pistolích.“ Nebo například hojně rozšiřovaná zpráva před obdobím tzv. migrační krize: „Pozor na éčka v potravinách!“ Nicméně politická témata se v rámci nich také vyskytují.\nHoax: Injekční stříkačka infikovaná HIV v tankovací pistoli. / Zdroj: Manipulatori.cz\nKamil Kopecký vysvětluje, že tyto spamové zprávy jsou zpravidla účinné proto, že nesou informace, které seniory zajímají či které je varují před nějakým nebezpečím. Ti pak chtějí tuto zprávu logicky a v dobré víře předat svým známým, aby je před tímto nebezpečím také varovali.\nSvou roli sehrává také skutečnost, že spamová zpráva nemusí nutně přijít z neznámého zdroje, který by mohl být zachycený antispamovými filtry. Na jejím rozšiřování se mohou podílet přátelé či známí.\n„Nejedná se o to, že by se staří lidé přímo cílili na rozšiřování spamu, nicméně pokud k nim ta spamová zpráva přijde, třeba od jejich přítele či známého, tak ji přepošlou dál. Je totiž zpravidla nezajímá zdroj té informace, ale to, kdo jim tu zprávu poslal,“ vysvětluje své zkušenosti z poradny Kamil Kopecký.\nNebezpečí jménem „scam“\nKamil Kopecký současně upozorňuje na spamové zprávy, na které senioři z jeho zkušenosti velmi často reagují. Jsou to e-mailové zprávy typu „scam“.\n„Jedná se o e-mail nabízející vám zbohatnutí, přičemž vy musíte do toho něco investovat, jako například bankovní poplatky, letenku apod. Kdysi byly psány lámanou češtinou, tak na ně příliš mnoho lidí nereagovalo, ale dnes, v době zlepšujících se překladačů, vypadají ty zprávy čím dál víc věrohodně,“ vysvětluje e-maily typu „scam“ Kopecký.\nDodává, že v dnešní době je zde nová vlna tzv. „romance scam“, které nabízejí vztah s americkým vojákem či vojačkou, kteří se chtějí natrvalo usadit v Evropě. Samozřejmě se jedná pouze o způsob, jak z adresátů vylákat finanční prostředky.\nJak na dezinformace?\nZ toho, co dosud zaznělo, lze v zásadě vytknout několik kategorií, v rámci kterých se senioři s dezinformacemi setkávají.\nJde o kategorii dezinformačních webů jako informační platformy, kterou mohou navštěvovat. Dále sociální sítě jako místo, kde jsou často dezinformace rozšiřovány v nikým nekontrolovaných diskuzích. A nakonec je zde e-mailová komunikace, v rámci které mohou být hoaxy a falešné zprávy šířeny.\nKaždá z těchto kategorií byla dosud v rozdílné míře vědecky prozkoumána. Nejsnadněji se data sbírají podle Josefa Šlerky ze sociálních sítí, protože k této potřebě zde existují služby jako například Facebook Analytics. Naopak nejméně je prozkoumána oblast emailové komunikace.\n„Vidím zde obrovský výzkumný dluh, protože se to poměrně špatně zkoumá. Právě ten e-mail je přitom poměrně klíčový pro pochopení fungování světa seniorů. Je k tomu ovšem velmi málo materiálů,“ vysvětluje problematiku Šlerka s tím, že by případné zkoumání bylo velmi finančně, ale i časově náročné, přičemž by stejně nebylo možné původní zdroj dezinformace kolující e-mailem vysledovat.\nKategorie dezinformačních webů je do značné míry prozkoumána. Zde je důležité zejména seniory seznámit se skutečností, že existují zdroje informací, které jsou věrohodné a nevěrohodné a jaký je mezi nimi rozdíl.\nPro tyto potřeby bylo vytvořeno několik seznamů dezinformačních webů – seznam Ministerstva vnitra a seznam think-tanku Evropské hodnoty. Seznam samotný ale problém neřeší.\nDaleko důležitější je se seniory v této oblasti pracovat, bavit se s nimi a logicky vysvětlovat, proč jsou konkrétní dezinformační weby pokládány za nedůvěryhodné zdroje informací.\nServer Aeronet.cz: jedním ze znaků dezinformačního webu může být naprosto nenovinářský způsob tvorby článků (viz rozsáhlý „titulek“). Současně je možné pozorovat množství reklamy a platební portál PayPal, skrze který vybírá zřizovatel webu (vystupující anonymně jako „Vedoucí Kolotoče“ – což je dalším vodítkem) 1290 euro – v přepočtu k cca 33 000 Kč měsíčně. V tomto měsíci již od čtenářů vymámil více než 1500 euro.\n„Zde je třeba vysvětlit, v čem je konkrétní zdroj důvěryhodný – má za sebou určitou tradici, dochází zde ke konkrétním redakčním postupům, autor je dohledatelný a žalovatelný v případě, že text porušuje zákon, a tak podobně,“ uvádí Libicher.\nJosef Šlerka k tomu dodává, že je důležité dohledávat původní zdroj informace.\n„Člověk, který se tímto tématem dlouhodobě zabývá, ví, že AC24 není důvěryhodný zdroj, protože zde viděl velkou spoustu dezinformací. Je tedy důležité se se seniory setkávat a vysvětlovat, proč je ten zdroj nedůvěryhodný. Dobrým indikátorem může být například způsob rozmístění reklamy – což je vlastně už dost pokročilý způsob, jak o tom přemýšlet. Nejjednodušší je najít si vždy ten původní zdroj,“ předkládá svůj pohled na věc Šlerka.\nElektronická pošta (E-maily)\nAčkoliv je téma dezinformací většinově spojováno s konkrétními weby – které šíří dezinformace buď z ideologického či ryze komerčního důvodu – či sociálními sítěmi – kde lidé nevnímají žádné hranice svého projevu – mnozí senioři těchto informačních či komunikačních platforem vůbec nevyužívají.\nVětšina z nich – jak už ostatně výše uvedl Kamil Kopecký – využívá ke komunikaci s okolním světem elektronickou poštu (e-mail).\nDle studie Starci na netu užívají jako komunikační platformu na internetu senioři nejvíce právě e-mail. / Zdroj: Výzkumná zpráva Starci na netu\nZde je největším problémem aspekt již zmíněných řetězových zpráv. V jejich rámci se úspěšně šíří mnohé dezinformace či zprávy vytvořené tak, aby vzbudily pocit důvěryhodnosti a přesvědčily – většinou seniora – k tomu, aby poskytl určité osobě například finanční prostředky.\nJak tomuto šíření zabránit? Jedná-li se o běžný spam (například komerčního typu), lze podíl spamu přicházejícího do e-mailové schránky podstatně snížit tzv. antispamovými filtry.\nOvšem ani technické řešení nemusí být stoprocentní a je tedy třeba, když už dojde k setkání se s podobným typem zprávy, kriticky posoudit obsah informace, kterou přináší.\nPříklad e-mailového hoaxu: Úvod k hoaxu týkajícího se údajného “Kalouskova Čapího hnízda”\nOpět zde může sehrát svou důležitou roli mezigenerační výměna. Důležité je vysvětlovat: jak podobné spamové zprávy působí, k jakému účelu byly vytvořeny a proč je důležité je ignorovat, či možná ještě lépe je odstraňovat.\nJe možné vysvětlit či přiblížit e-mailovou digitální korespondenci, jako tu ve fyzickém (reálném) světě: Přece byste neotevřeli dopis, který vám není přímo adresovaný, nebo snad ano? Přece byste neposílali peníze někomu, koho neznáte, nebo ano? Přece byste nevěřili tvrzení někoho, koho jste právě náhodně potkali na ulici, nebo snad ano? Zkrátka je možné vytvořit analogii s reálným světem, které lidé zpravidla velmi dobře porozumí.\nTo ostatně potvrzuje také Josef Šlerka. „Tak, jako neotevřete dveře někomu, koho neznáte, tak také je třeba seniory učit tomu, nedůvěřovat jiným zdrojům než těm, které mají ověřené. A nabídnout jim nějakou help-linku, která jim s tím pomůže. Jedině tak to může fungovat. Tedy základ leží na práci v rodině,” vysvětluje Šlerka.\nKdyž se jedná o nějaké faktické zprávy, funguje zde opět stejný postup jako při běžném ověřování informace.\nMá Miroslav Kalousek opravdu své Čapí hnízdo, jak napovídá zpráva, která mi právě přišla do e-mailové schránky? Je třeba si tuto informaci před tím, než ji přepošlu dále, ověřit na jiném zdroji informací. Pak už jen stačí zadat si slovní spojení „Kalouskovo Čapí hnízdo“ do vyhledávače Google a jako první vyskočí odkaz na článek z důvěryhodného serveru Manipulátoři, který popisuje a vysvětluje tuto zprávu jako hoax. A tím je ověřeno – vím, že se jedná o nepravdivou informaci.\nŘešením je rozlišení relevance zdroje, kvalitní práce s informací, ale i osobní kontakt\nJak uvádí Kamil Kopecký, v médiích často dochází ke zkratkám, že senioři jsou hloupí. Pravda však je podle Kopeckého někde jinde. Senioři nejsou hloupější než ostatní, pouze vyrůstali v jiném prostředí a jsou experty na zcela jiné oblasti, než je právě oblast moderních technologií a mediální gramotnosti. I přesto leží odpovědnost za ověřování informací také na nich.\n„Bohužel tady chybí nějaká autorita, která by seniory v této oblasti mediálně vzdělávala nebo šířila osvětu. Tedy je to na samotném seniorovi, aby individuálně každou zprávu posoudil. V tuto chvíli existuje celá řada ověřených serverů, které se zabývají fact-checkingem – například může pomoci server Hoax.cz, který obsahuje databází nejrůznějších typů hoaxů a nepravdivých zpráv, které se internetem šíří,“ říká Kopecký.\nDodává, že je důležité opět rozlišovat relevantní zdoje od těch nerelevantních, které jsou zpravidla postavené na principu, že přebírají neověřené zprávy a obsahují spíše dojmy než fakta.\nJiří Hrabě si však myslí, že fixace pouze na fake news a hoaxy není při hledání řešení problému ve skutečnosti dobrá. Rozesílání řetězových zpráv seniory a vůbec ochota věřit falešným zprávám jsou podle něj totiž symptomem hlubšího problému.\nTím je pocit zmatení a nejistoty, že dnes se není možné dopátrat objektivní verze reality a že o pohled a životní zkušenost seniorů není v tomto světě zájem. Stejnou měrou je problémem rozpad důvěry v tradiční instituce, novináře a média.\n„Je třeba vytrvale prosazovat a odhalovat metody kvalitní a zodpovědné práce s informacemi. Spolu s tím je ale stejně tak nezbytný osobní kontakt skrze besedy, semináře či setkání a projevený zájem těch, kteří s informacemi nakládají a měli by veřejnosti poskytovat kvalitní službu ověřování informací. Což jsou mimo jiné právě novináři,“ dodává Hrabě.\nTento článek vznikl ve spolupráci s organizací Transitions Online.\nMediální gramotnost u lidí nad padesát let? Dezinformaci v médiích pozná jen 15 % z nich\nPoznatky z diskuze se seniory o dezinformacích: Mediální vzdělávání vyžaduje hlavně názornost\nPetr Kaminsky | 25.2.2019 v 18:20 | Odpovědět\n1) Dnes hrají média spíše roli moderátora, stanovují rámec diskuze. Urcite? V zásadě to, o čem mají – nebo by měli – lidé přemýšlet. Napr. Mafra – stanovuje o cem lide nemaji nebo nemeli by premyslet. 2) Jak se dari Mikelovi v MF Dnes? 3) Predstava, ze nejaka aplikace za me rozhodne, co je nebo neni pravda, je totalni blbost. Dulezite je informace jen bezmyslenkovite neprebirat, ale premyslet o nich.\nTomáš Pika | 25.2.2019 v 20:58 | Odpovědět\nk prvnímu bodu – ano, věřte tomu, že (mimo jiné také) tisk a rádia mediální skupiny Mafra pro své čtenáře a posluchače do značné míry skutečně stanovují rámec diskuze.\nK druhému bodu – pokud vím, daří se mu dobře a odvádí stabilně dobrou práci. Můžete mu zkusit napsat, máte-li o tuto informaci skutečně zájem.\nK třetímu bodu – aplikace nejsou (jako ostatně téměř cokoliv) samospasitelné. Vždy je třeba Vaše vlastní přidaná hodnota. To, zda jste schopen o informacích přemýšlet. Ani aplikace TinEye, kterou jsem v textu jmenoval, Vám sama neodhalí, jestli se jedná o falešnou fotografii. Může být ale dobrým pomocníkem v tom, jak o přijímané informaci uvažovat. To ostatně je rozvedeno také v textu.\nPřehled týdne 14. – 20.9. 2020\nŽivot s handicapem? Jeden z nejlepších, myslí si spoluzakladatel Adapted\nPřehled týdne 7. – 13. 9. 2020\nPřehled týdne: 31.8 – 6.9. 2020\nPřehled týdne 24. – 30.8. 2020\nCo je příčinou železničních nehod? Nedostatečné zabezpečení tratí, přepracovaní strojvůdci i zastaralá infrastruktura\nPřehled týdne: 17. – 23.8. 2020


Přivaděč pitné vody Benešov – Sedlčany dokončen :: pribramag.cz\n> Copywriting Příbram > Přivaděč pitné vody Benešov – Sedlčany dokončen\nPo mnoha letech příprav se obyvatelé města Sedlčan, obce Kosova Hora a osady Solopysky konečně dočkají dostatečného množství kvalitní pitné vody z vodárenské soustavy Želivka. V těchto dnech totiž probíhají poslední dokončovací práce na přepojení systému zásobování obyvatel na nově vybudovaný přivaděč pitné vody Benešov – Sedlčany. Podle předpokládaného harmonogramu prací by od 12. 10. 2015 již měli být všichni obyvatelé zásobeni želivskou vodou.\nDokončení této strategické stavby významně zvýší stabilitu dodávek pitné vody ve městě Sedlčany, Kosově Hoře i osadě Solopysky, a to jak po stránce kvality pitné vody, tak zejména po stránce dostupného množství pitné vody. „Svůj nesporný přínos v tomto směru nově vybudovaný přivaděč prokázal již během letošního suchého léta, kdy ještě před svou kolaudací doslova na poslední chvíli zabránil nedostatku pitné vody ve městě.“ uvedl Jiří Burian, starosta města Sedlčany. Právě nedostatek vody ve stávajících vodních zdrojích a také její nepříznivá kvalita byly důvodem, proč se k výstavbě vodovodního přivaděče z Benešova přikročilo. Dokončení přivaděče pitné vody proto také představuje zásadní přínos pro umožnění dalšího územního a hospodářského rozvoje města Sedlčany i obce Kosova Hora.\n„Zmíněné přínosy stavby tak vysoce převýší navýšení ceny vody, ke kterému bude nezbytné od roku 2016 přikročit,“ doplnil Ivan Eis, generální a finanční ředitel 1. SčV.\nV návaznosti na přepojení systému zásobování pitnou vodou na dokončený přivaděč dojde k ukončení provozu úpravny vody v Kosově Hoře, která vyráběla pitnou vodu pro sedlčanský vodovod od roku 1971. Jako doplňkový zdroj bude i nadále využíváno stávající prameniště podzemní vody v Solopyskách. Voda z tohoto prameniště se bude po odstranění arsenu a hygienickém zabezpečení mísit s vodou z nového přivaděče ve vodojemu v Sedlčanech.\nV této souvislosti tak dojde k částečné změně kvality dodávané pitné vody. Protože voda z původního zdroje i voda z benešovského přivaděče mají svůj původ ve vodě povrchové, nebude změna základních parametrů kvality tak výrazná, kvalita dodávané vody bude však podstatně více stabilní. Obecně se rovněž předpokládá zlepšení pachu či chuti dodávané vody, a to díky moderním technologiím úpravy vody používaným na úpravně vody Želivka. V každém případě bude dodávaná voda pocházet z nejvíce střeženého zdroje pitné vody v české republice, zásobujícího i největší počet obyvatel. V tomto směru lze proto očekávat spolehlivou garanci její kvality.\nPro úplnost uvádíme, že provozem nového přivaděče byla pověřena společnost Městská teplárenská Sedlčany s.r.o. Provozovatelem vodovodů v Sedlčanech, Solopyskách a Kosově Hoře zůstává společnost 1. SčV, která bude i nadále zajišťovat výběr vodného a stočného od odběratelů. Z hlediska smluvních vztahů a komunikace se proto změna v zásobování obyvatel nijak nedotkne.\nTZ 1. SčV\npitná voda | Sedlčany | Benešov | stočné


Home Výrobky a služby GEA dojení a chlazení Základní stavební kameny dojení Pulzace Pulzátory Constant\nVyzkoušen a testován po celém světě - dobrá volba pro všechny typy dojicích systémů.\nPulzátor Constant je masivní, spolehlivý pneumatický pulzátor. Celosvětově se prodaly již statisíce kusů. Díky bytelné konstrukci je vhodný pro použití ve všech typech dojících systémů: konvové dojení, potrubní zařízení ve vazných stájích nebo v dojírnách.Pulzátor Constant využívá provozního podtlaku, není potřeba žádný další přívod elektřiny. Jeho údržba je snadná, dobře se čistí. Pulzátor Constant je použitelný nejen v dojicích zařízeních pro krávy, ale je jednoduše nastavitelný i pro použití v zařízeních pro dojení koz, ovcí a kobyl. Dostupná jsou všechna hlavní nastavení pulzace.\nMasivní, robustní a spolehlivýJe použitelný ve všech typech dojicích systémůVyužívá provozního podtlaku, není závislý na elektrické energii.


Proč Šumava vysychá? » Bulvar24.cz - online lifestyle magazín, který má smysl číst!\nČervenec 8, 20180646\nPrázdniny mají za sebou první týden a řada z nás se rozjela nejen k moři, ale také do české přírody, do lesů a hor… Už dávno totiž neplatí, že dovolenou v Čechách tráví ti, co si zahraniční nemohou dovolit. Pobyt v česko-moravské přírodě láká rodiny s dětmi, ale také cyklisty nebo milovníky pěší turistiky. Jedním z oblíbených míst naší republiky je Šumava. Poslední roky se ovšem o šumavské přírodě, respektive jejích lesích zrovna pozitivně nemluví. Turisté sice vnímají mediální rozpory kolem kůrovce a vysychání lesů, slyšeli nebo si přečetli o takzvané šumavské divočině, nicméně málokdo je tak znalý, aby dokázal správně posoudit, o co vlastně v souvislosti s problematikou lesů jde. A jak se ukázalo, nejspíš to neví ani kompetentní. Alespoň tomu nasvědčuje článek Tomáše Jirsy, senátora za Jižní Čechy:\nV minulém volebním období ministr Richard Brabec protlačil Poslaneckou sněmovnou zákon o Šumavě (novela 114/92). Tato novela, která vyhověla požadavkům militantních ekologistických organizací, určuje nadpoloviční výměru národního parku do tzv. bezzásahovosti či divočiny. Nejen plénum Senátu, ale i Svaz šumavských obcí a Jihočeský a Plzeňský kraj varovaly ministra, že další rozšiřování bezzásahových území povede k dalšímu vysychání Šumavy. Bohužel, ministr Brabec tyto výhrady nevyslyšel a ve svých dogmatech setrvává.\nfoto: Helena Váňová\nÚnor 23, 20200811\nÚnor 11, 20200978\nÚnor 5, 202001924\nLeden 27, 202002420\nČerven 26, 201903446\nKvěten 5, 201901372\nBřezen 24, 201901123\nBřezen 24, 201901111\nBřezen 17, 201901010\nBřezen 6, 201901964\nBřezen 3, 20190740\nBřezen 2, 20190789\nÚnor 10, 20190684\nÚnor 4, 20190561\nLeden 31, 20190689


Citroen / Search by titles / Blog ucar\nBlog od PavelS Zhruba před týdnem Citroen ukázal fotografie vozu DS5, v posledních dvou letech jsme viděli také DS3 a DS4.\nTím ale, zdá se, rozšiřování této modelové linie zdaleka nekončí, alespoň prozatím. Za dalšími plány pro rozvoj stojí na jedné straně čínský trh se svou poptávkou, pro kterou Citroen plánuje jednak uvedení větší verze DS5 a co je zajímavější, hlavně uvedení konceptu Metropolis, který poprvé odmaskovali loni v Pekingu, do produkce. Měl by se začít vyrábět již v třetím čtvrtletí roku 2012 jako DS9, zatím je v plánu 200 tisíc kusů, které by měly uspokojit bohatší Číňany. Vývoz mimo tuto nejlidnatější zemi světa, kde bude výroba přímo probíhat, zatím v plánu není, zároveň je ale pravděpodobné, že se na pořad dne časem dostane.\nTento koncept vypadá velice dobře, podívejte se na obrázky.\nVedle toho lze očekávat novinky ohledně DS3 racing. Tento extrovertní hatchback s dvěma sty koní a nápadným barevným schématem byl původně vyroben pouze v limitované edici tisíci vozů. Velká poptávka napříč Evropou ale přivedla Citroen k navýšení tohoto množství na 2,400. I ty jsou ale skoro vyprodané, a některé zdroje proto tvrdí, že lze očekávat novou verzi.\nCitroen, DS3 Racing, DS3, DS9, DS5, Citroen Metropolis, koncept\n+2 18 October 2011, 14:17\nBlog od jocelyne Oblíbený supermini C3 — který může být se svými více než 2 miliony prodanými\nkusy nazýván bestsellerem — se ve verzi pro rok 2010 dočkal úplně nového\ndesignu. Nový C3 se pyšní velmi aktuálními křivkami a svůdným stylem, kompaktními rozměry\nexteriéru — chytře skloubenými s výjimečným prostorem kabiny — dále s dobrým\ndopadem na životní prostředí, vysoce kvalitním interiérem a zároveň nabízí\nunikátní a inovativní design čelního skla. Zvenku má nový C3 sportovnější ráz a profil, jež vozu dává dynamičtější,\nrobustní výraz. Nikde není moderní styling více znatelný než na designu\nunikátního zenitového čelního okna, které se dramaticky zvedá vzhůru a přes\nhlavy cestujících vpředu. Spolu se štíhlými bočními sloupky toto obrovské a\nprogresivně zabarvené okno nabízí skutečně panoramatický výhled — ale zároveň\noptimálně chrání hlavy pasažérů před sluncem. Čelní okno také dotváří jasný a\npříjemný prostor kabiny pro řidiče i pasažáry — zlepšuje vidění a tím i\nbezpečnost, potěšení z jízdy, prostředí a obecný pocit velkého prostoru. Uvnitř kabiny dodávají pozornost pro detail a použití vysoce kvalitních\nmateriálů dojem vytříbenosti a vysoké úrovně, který je doplněný také\nzdokonalenou zvukovou izolací a příjemným parfémem z integrovaného osvěžovace\nvzduchu. Navzdory jeho sofistikovanosti, lepšímu komfortu a prostornějšímu interiéru\nzůstává C3 jedním z nejkompaktnějších vozů ve svém segmentu — a vyhnul se\njakémukoli nárustu v hmotnosti oproti předchozímu modelu. O délce pouhým 3,49m a\nšířce 1,71m nabízí štědrých 300 litrů prostoru v kufru, spolu s mnohými úložnými\nprostory uvnitř kabiny. Cestující také ocení pocit komfortu z mírně zvýšené\npolohy sedadel, jež umožňuje jednodušší nástup a výstup a zlepšuje výhled z\nvozu. Nový C3 si hravě poradí ve městě, díky svým kompaktním rozměrům a poloměru\notáčky 10,2m, a stejně tak na otevřené silnici, díky své zdokonalené dynamice.\nPečlivá kontrola hmotnosti v kombinaci s optimalizovanou aerodynamikou umožňuje\nnovému C3 dosáhnout vynikající spotřeby paliva a emisí CO2. Od uvedení na trh je k dispozici verze poháněná motorem HDi 90, který vypouští\npouhým 99g/100km CO2 — je to první produkt Citroen, který emituje méně než\n100g/km. Po zavedení nových zdrojů energie v roce 2011 a začlenění druhé\ngenerace technologie Stop & Start budou dieselové verze vypouštět pouhých 90g/km\na nová generace tříválcových benzínových motorů méně než 100g/km. Moderní a jako doma v 21, století, nový C4 nabízí připojení pro USB, iPod a\nBluetooth, nebo také navigační systém «MyWay» a HiFi systém.\nCitroen C3, Citroen C3 2011, Citroen, C3\n0 17 February 2011, 21:13


Nové cyklostezky ulehčí dopravě i životnímu prostředí | Moderní Obec\nNové cyklostezky ulehčí dopravě i životnímu prostředí\nZdvojaž ztrojnásobení využití dopravy na jízdním kole v průměru přinese každá nová cyklostezka. Vede-li se podél silnice, automaticky to navíc v daném úseku zvýší i bezpečnost dopravy. Pro Magazín ROP Střední Morava to uvedl nedávno národní koordinátor rozvoje cyklistické dopravy Jaroslav Martinek.\nNa začátku roku 2007, kdy v Olomouckém a Zlínském kraji začal fungovat Regionální operační program (ROP) Střední Morava, tam fungovalo celkem 180 km cyklostezek. Na konci roku 2015, dokdy musí být ukončena realizace všech projektů financovaných z ROP, budou oba tyto kraje dohromady disponovat už 366 km cyklostezek, čili dvojnásobkem jejich původní délky. Na rozvoj cyklodopravy ROP Střední Morava přispěl 840 mil. Kč. Mezi prvními podpořenými projekty byla i dva a půl kilometru dlouhá cyklostezka z Velké Bystřice do Hluboček.\n»Indikátor, jímž sledujeme využitelnost této cyklostezky v jednom roce, jsme měli naplněný za týden,« pochvaluje si Ing. Marek Pazdera, starosta města Velká Bystřice (okr. Olomouc). Mezi nejdelší a zároveň nejnavštěvovanější cyklostezky patří Cyklostezka Bečva (78 km díky dotaci ROP Střední Morava), cyklostezka podél Baťova kanálu (17 km s podporou ROP) a Moravská stezka (12 km s podporou ROP), která vede z Mikulovic v Jeseníkách do Olomouce.\nNové cyklostezky se stavějí také na severu Moravy s podporou z ROP Moravskoslezsko. Desítkám kilometrů nových tras vévodí významné regionální cyklostezky, jakou je i už zprovozněná Slezská magistrála mezi Krnovem, Opavou a Velkými Hošticemi. Letos v létě bude otevřen další úsek cyklostezky z Ostravy do Beskyd, a to v úseku z Bašky do Ostravice a Čeladné. Nejenže se nové úseky stavějí, ale další budou přibývat. Dotace na cyklostezky jsou totiž stále k mání.\n»Na projekty cyklostezek máme vyčleněno 100 mil. Kč – vždy po 50 milionech na páteřní regionální trasy a na ostatní cyklo-stezky,« připomíná David Sventek, ředitel Úřadu Regionální rady Moravskoslezsko, s tím, že příjem projektů končí letos 19. 6.\nCyklostezka Bečva. Říká se jí také cyklodálnice C1. Proplétá se mezi Olomouckým a Zlínským krajem. Místní obyvatelé ji využívají k přepravě do práce nebo k trávení volného času. V posledních letech se dostává i do povědomí turistů. Velmi to pociťuje např. obec Velké Karlovice na Vsetínsku, v níž během léta výrazně roste počet návštěvníků.»Z našeho pohledu cyklostezka zásadně zpřístupnila cykloturistiku na horách i rodinám s dětmi či méně zdatným sportovcům a pro účastníky letních pobytů je jedním z největších lákadel,« říká Tomáš Blabla, ředitel hotelů Resortu Valachy ve Velkých Karlovicích. Z nárůstu turistů se těší i tamní starosta Miroslav Koňařík. Podle něj v obci stoupla poptávka po službách, což vedlo ke vzniku nových pracovních míst. Cyklostezka Bečva měří 141 km a vede od pramene Rožnovské a Vsetínské Bečvy až po její soutok s Moravou.\nCyklisté ve městech. Velmi aktivní v plánování nových cyklostezek jsou i města, která budují cyklostezky jako alternativní zdroj přetížené městské dopravy. Dobrým příkladem je město Prostějov, které v tomto směru využilo celkem pětkrát možnost financování z ROP Střední Morava a celkem získalo 37 mil. Kč. Dnes se cyklisté bezpečně dostanou z města do přilehlých obcí nebo projedou město, bez toho aniž by museli sesednout z kola kvůli semaforům nebo hustému městskému provozu.\nZ Krnova přes Opavu na Ostravu pohodlně a bez aut. Slezská magistrála, to je 33 km na kole po nových a nově upravených stezkách. Pohodlně a mimo frekventované silnice se cyklisté dostanou z Krnova do Opavy a dále směrem na Ostravu do Velkých Hoštic. »Po celé délce magistrály je několik odpočívadel, kde se lidé mohou zastavit a posedět si, mají tam i informační cedule s mapou. Dokonce se již objevují první podnikavci, kteří v přilehlých obcích zakládají stánky s občerstvením. To nás pak dvojnásobně těší, že cyklostezka i takto nepřímo pomáhá lidem ve svém okolí,« říká Martin Dostál z opavského magistrátu. Evropská dotace z ROP Moravskoslezsko na výstavbu cyklostezky činí 54 mil. Kč.\nNa kole z Hradce nad Moravicí do Žimrovic. Okolí Hradce n. M. na Opavsku si cyklisté velmi oblíbili. Z ROP Moravskoslezsko tam byly podpořeny hned dva navazující úseky na cestě z Hradce do Žimrovic. Jedna část odklonila dopravu z frekventované silnice, další umožnila výstavbu mostu přes Moravici a další prodloužení do Žimrovic. »Velkou výhodou stezky je její zasazení do nádherné krajiny. Doslova na dohled je místní zámek, splav a řeka Moravice. Budete-li mít štěstí, zahlédnete čápa nebo třeba povoz s koňmi. Bývá tu někdy opravdu rušno, hlavně o víkendech,« uzavírá Ivana Hyklová z MěÚ Hradec nad Moravicí. Město v součtu získalo zhruba 11 mil. Kč.\nSlezská magistrála, to je už 33 kilometrů příjemné jízdy na kole po zcela nových či nově upravených stezkách s krásnými výhledy a malebnými zákoutími.\nV Prostějově využili možnost podpory z ROP Střední Morava pro cyklostezky na území města už pětkrát.