Ochrana údajů | Asia Budo Center, z. s.\nmá zákonnou povinnost chránit veškeré informace, které jsou získávány. Tyto zásady ochrany soukromí jsou způsob, jakým Asia Budo Center, z.s. získává, shromažďuje a používá soukromé údaje. Pokud nám poskytnete vaše osobní údaje, dáváte souhlas pro zpracování těchto údajů v jednom nebo více způsobů, jak je popsáno v těchto zásadách.\nTento web používá k poskytování služeb, personalizaci reklam a analýze návštěvnosti soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte. Pokud nesouhlasíte, můžete odmítnout a tento web opustit.\nOsobní údaje budou shromažďovány prostřednictvím registrace. Registrace není prováděna na webových stránkách. Asia Budo Center, z.s. se proto bude omezovat na přístup k informacím, které poskytnete. Za účelem ověření Vaší důvěry Asia Budo Center, z.s. má mnoho opatření - včetně administrativních, technických a fyzických opatření - na ochranu osobních údajů proti ztrátě, krádeži a zneužití, jakož i neoprávněným přístupem, zpřístupněním, změnou a zničením.\nOchrana Vašich osobních údajů je nesmírně důležitou součástí, a to nejen pro vás, ale také Asia Budo Center, z.s. Informace poskytnuté na webových stránkách uživatelů budou považovány za důvěrné a nebudou zveřejněny, pokud to nevyžaduje zákon, nebo v souvislosti s jakýmkoli soudním řízením, nebo za účelem zjištění, výkon nebo obranu naše zákonného práva (včetně poskytování informací jiní za účelem boje proti podvodům a snížení úvěrového rizika). Nicméně, Asia Budo Center, z.s. má vždy přiměřená technická a organizační opatření a poskytuje dostatečné bezpečnostní kontroly k zabránění neoprávněnému zveřejnění osobních údajů.\nServery jsou umístěny ve vlastním datacentru poskytovatele v České republice, data nejsou předávána třetím stranám a nejsou strojově profilována. Přístup do serverovny mají jen oprávněné osoby, přístup do budovy a do serverovny je chráněn čipovým systémem. Servery pro sdílený webhosting jsou ve správě kvalifikovaných techniků, data jsou pravidelně zálohována, je zde tedy zajištěna dostupnost a obnova služeb (osobních údajů) v případě nějakého incidentu.\nOchrana osobních údajů - otázky\nPokud máte nějaké dotazy nebo obavy ohledně ochrany osobních údajů, nebo zpracování dat, prosím, kontaktujte nás. Můžete nás kontaktovat s dotazy, jaké osobní údaje o Vás evidujeme. Prosíme, dejte nám vědět, zda osobní údaje, které o vás máme jsou správné nebo je třeba opravit.


Politici uzavřeli dohodu o společném boji proti extremismu - Novinky.cz\nNovinky.czDomácíPolitici uzavřeli dohodu o společném boji proti extremismu\nMinistr pro lidská práva představil smlouvu o společném boji proti extremismu napříč politickým spektrem. Foto: Petr Hloušek, Právo\nPolitici uzavřeli dohodu o společném boji proti extremismu\n9. 6. 2009, 16:22 – Praha\nCelý kabinet, předsedové všech parlamentních stran a obou komor parlamentu, ombudsman Otakar Motejl a bývalý prezident Václav Havel stvrdili svými podpisy závazek společně postupovat proti rostoucímu extremismu a rasismu. Smlouvu v úterý představil ministr pro lidská práva a menšiny Michael Kocáb.\n"Vedení našeho státu i parlament jednoznačně vyjadřují odpor proti nárůstu extremismu, jak pravého, tak levého," prohlásil Kocáb. Podle něj je vyjádření odporu a závazek řešit problematiky velmi důležitý. K tomu dodal místopředseda Senátu Petr Pithart, že je ale třeba, aby po podpisu dohody následovaly i konkrétní činy.\nOmbudsman Motejl, místopředseda Senátu Pithart, šéf KDU-ČSL Svoboda, šéf KSČM Filip, mluvčí ministerstva pro menšiny Abbásová, šéf ODS Topolánek, ministr pro menšiny Kocáb, šéf SZ Liška\nSignatáři dohody odsoudili šíření extremistických nálad, diskriminaci a rasovou, etnickou nebo sociální segregaci. Přislíbili také, že nepřipustí, aby se podobné myšlenky staly součástí předvolebního boje.\nPředseda ODS Mirek Topolánek si podává ruku s čerstvým předsedou Zelených Ondřejem Liškou za přítomnosti ministra Michaela Kocába\nNový předseda KDU-ČSL Cyril Svoboda a právní expert strany zdůraznil, že je třeba, aby se k postupu proti extremismu připojila i justice. "Aby se nestalo, když nějaká strana skutečně tenduje k extremismu, tak aby byla pokryta ochranou, která by byla ve jménu svobody slova, ve jménu svobody volební soutěže," upozornil.\nŠéf komunistů Vojtěch Filip, ministr Michael Kocáb, za ním jeho mluvčí Lejla Abbásová a zcela vpravo předseda ODS Mirek Topolánek\nDohoda politiků o postupu proti nárůstu extremismu a rasismu\nMy ústavní činitelé a předsedové parlamentních politických stran v duchu nedotknutelných hodnot lidské důstojnosti a v souladu s našim slibem hájit ústavní pořádek ČR založený na úctě k lidským právům a zásadám občanské společnosti spojujeme svůj hlas a touto dohodou:\n- jednoznačně odsuzujeme šíření extremistických nálad a vyvolávání atmosféry konfrontace a násilí v naší společnosti\n- jasně odmítáme jakékoliv projevy rasové diskriminace a pokusy o vymáhání rasové nadřazenosti a etnické či sociální segregace\n- nepřipustíme, aby tyto názory a myšlenky pronikly do veřejného diskursu a politické reality předvolebního boje\n- vyzýváme veřejnou správu, aby efektivně využívala všech dostupných právních nástrojů k překonání těchto názorů a nálad\n- budeme při výkonu svých funkcí podporovat veškeré aktivity vedoucí k omezení nárůstu pravicového a levicového extremismu a vždy budeme vystupovat proti všem projevům rasové diskriminace ve společnosti.\nKvůli extremistům vzniknou nové policejní pořádkové jednotky\nPod severočeskou a severomoravskou policií vzniknou nové profesionální pořádkové jednotky, které budou nasazovány při extremistických akcích. Podobné útvary...


MYLO Mladosť noční sérum pro zralou pleť 15ml - FAnn parfumerie\nÚvod > Produkty > MYLO > každodenní péče > Mladosť - noční sérum pro zralou pleť 15ml\nMYLO Mladosť noční sérum pro zralou pleť 15ml\nnoční sérum pro zralou pleť 15ml\nHlavní složkou je makadamový olej, obsahující vysoký podíl kyseliny palmitoolejové, která oddaluje známky stárnutí. Ta se nachází v naší pleti, její obsah však s věkem klesá. Používáním oleje se její hladina obnovuje. Esenciální olej ze slaměnky je známý pro svoje regenerační vlastnosti a přispívá ke zpomalení stárnutí pleti. Sérum je zvláště vhodné pro zralou pleť se sklonem k vráskám, které pomáhá zjemnit. Vyhlazuje a vypíná pleť a obnovuje její vitalitu.\nMakadamový olej - změkčuje, vyživuje, zabraňuje dehydrataci pleti, má složení mastných kyselin podobné kožnímu mazu, pleť chrání. Esenciální olej ze smilu - pomáhá v boji proti začervenání pleti, stárnutí, zlepšuje stav jizev.\nMacadamia Ternifolia Seed Oil, Vitis Vinifera (Grape) Seed Oil, Vaccinium Macrocarpon (Cranberry) Seed Oil, Euterp Oleracea (Acai) Fruit Oil, Actinidia chinensis (Kiwi) Seed Oil, Tocopherol, Cymbopogon Martini (Palmarosa) Oil, Aniba Rosaeodora (Rosewood) Wood Oil, Citrus Sinensis (Sweet Orange) Oil, Helichrysum Italicum Oil, Helianthus Annuus Seed Oil (and) Rosmarinus Officinalis Leaf Extract, Limonene, Linalool, Geraniol.\nPřed použitím protřepejte. Aplikátorem naneste pár kapek do dlaně a jemně vmasírujte do pleti. Používejte nejlépe před spaním na čistou a tonizovanou pleť.


Diagnóza epilepsie: Jen žádnou paniku! » pme Familienservice Gruppe\nJak byste reagovali na sdělení kolegy/ně, že trpí epilepsií?\nMnozí z nás jsme byli svědky velkého záchvatu a cítili obavy, strach a nejistotu. Proč? Pacienti s astmatem přece také mívají záchvaty a nikdo se jich nebojí.\nV ČR žije kolem 100 000 diagnostikovaných epileptiků. Víc než polovina z nich zažila nerovné zacházení v zaměstnání, při konkursech, setkala se s negativními předsudky. Není divu, že více než 30 % pacientů napříč Evropou své onemocnění tají, další třetina se svěří pouze nejbližším. Přitom 70 % epileptiků nemá díky léčbě žádné záchvaty a žijí normální život – pracovní i osobní.\nO tomto onemocnění stále přetrvávají mýty a předsudky, které dokazují, jak málo toho o epilepsii víme.\nMýty a předsudky o epilepsii\nNejde o duševní onemocnění\nEpilepsie je neurologické onemocnění mozku, nejde o psychiatrickou diagnózu!\nExistuje více tipů epilepsie s různými projevy.\nPacient s epilepsií může vyhledat pomoc psychiatra nebo psychoterapeuta, protože se jedná o chronické dlouhodobé onemocnění, které je spojeno se sociálními i zdravotními problémy. Tři čtvrtiny pacientů se však daří stabilizovat.\nEpileptici nemají nižší IQ\nToto tvrzení z 20. let minulého století, kdy byla epilepsie ještě plošně spojována s nižší mírou inteligence, bylo dávno překonáno. Srovnávací studie (např. Preiss a Haas, 2002) uvádějí, že podstatná část epileptiků má oproti zdravé populaci průměrné až nadprůměrné hodnoty IQ. Dokazuje to i dlouhý seznam slavných umělců, vědců a vojevůdců, kteří trpěli epilepsií, například Sir Isaac Newton, Alfred Nobel, Napoleon Bonaparte, římský císař Julius Caesar, americký prezident Theodore Roosvelt, spisovatelé Agatha Christie, Charles Dickens či Edgar Allan Poe.\nV práci vyžadují řadu úlev\nK léčbě epilepsie patří dodržování spánkového režimu. Obecně není vhodná pouze práce v noci, ve výškách, u rotačních strojů nebo s vysokým napětím. Většina léčených epileptiků mívá záchvaty výjimečně, např. 1x za rok nebo jsou díky medikaci zcela bez záchvatů. Často o jejich onemocnění zaměstnavatel vůbec neví, protože je tento hendikep v práci nijak neomezuje.\nŽeny s epilepsií nemohou mít děti\nNení to pravda. Během těhotenství a kojení je sice třeba upravit případnou medikaci a chodit na kontroly, ale pokud pacientky dodržují doporučený režim, není důvod k obavám.\nZáchvat v zaměstnání by mohl vyděsit klienty\nVětšina epileptiků netrpí záchvaty nebo jen výjimečně, pokud jsou léčeni a dodržují režim. Existují různé druhy epilepsie i různé „záchvaty" – od těch „velkých" s křečemi přes krátké výpadky vědomí až po pouhé „zahledění".\nNavíc se to může stát každému: každý 10. člověk prodělá alespoň 1x v životě epileptický záchvat a podle neurologů to může potkat kohokoli, kdykoli.. Záchvat může být ojedinělý a důvody mohou být různé: úraz, horečka, fyzické vyčerpání, akutní nedostatek spánku, cévní onemocnění mozku aj.\n• Odstraňte z dosahu všechny nebezpečné předměty! Je třeba zabránit poranění např. o topení, umyvadlo apod. Můžete podložit hlavu polštářem, bundou...\n• Nebraňte křečím ani pohybu, nesnažte se nemocného přemoci. Při záchvatu je silnější než Vy!\n• Neotvírejte nemocnému násilně ústa a nic mu do nich nevkládejte! Můžete zranit jeho i sebe.\n• Zůstaňte s nemocným, zkontrolujte, zda po záchvatu dýchá a dopřejte mu odpočinek. Uložte jej do úlevové polohy na boku, zvlášť pokud zvrací nebo více sliní.\n• Záchvat je nepříjemný, vysilující zážitek. Pacient je po něm často zpočátku zmatený, vyčerpaný, může se i stydět. Zacházejte s ním citlivě.\nKdy volat záchranku:\n1. Trvá-li bezvědomí déle než 5 minut\n2. Pokud se jedná o první záchvat, záchvat u dítěte\n3. Pokud dojde ke zranění, dušnosti nebo jiným komplikacím\nNeurologové a psychologové apelují: Je nejvyšší čas udělat něco pro lepší informovanost naší společnosti i ve firmách a umožnit mužům a ženám s tímto hendikepem žít otevřeně, bezpečně a bez diskriminace v práci i v osobním životě. Byla zahájena edukace žáků a studentů na všech stupních škol.\nBuďte první firmou, ve které se mluví o každém hendikepu otevřeně!\nPokud máte od zaměstnavatele k dispozici SOS linku pro zaměstnance a zaměstnankyně pme Familienservice, zavolejte nám!\nZákladní informace získáte také na stránkách společnosti E:\nPro rodiče a učitele: Nově zahájená edukace na školách, podklady:


Síla z přírody – Ostropestřec mariánský | Noor\nSíla z přírody – Ostropestřec mariánský\n18. 7. 2020 10. 8. 2021\nTradiční léčivá bylina\nOstropestřec má v lidovém léčitelství už velkou tradici. Z botanického hlediska je to letnička, která plodí druhým rokem. U nás ho v přírodě nespíš nenajdete, líbí se mu ve Středomoří, v Malé Asii nebo třeba na Kanárských ostrovech.\nJeho vzhled vás může trochu zmást, protože se silně podobá našemu rozšířenému bodláku, jehož „kuličky“ si nosí děti nalepené na oblečení z dobrodružných výprav v přírodě.\nDoložené použití v historii\nHistorie použití této bylinky sahá až do starověku, ve staré Antice byl považovaný za zázračnou rostlinu, která pomáhá proti hadímu uštknutí. V 17. století už lidé věděli, že ostropestřec pomáhá lidem s jaterními problémy, srovnává krevní tlak a mírní stavy deprese.\nDnes účinky byliny znají i lékaři a podporují jeho použiti spolu s běžnou léčbou. Ostropestřec je doporučený při výskytu zánětu jater, cirhózy nebo při podezření na žlučové kameny.\nO svá játra se musíme starat, protože našemu organismu prokazují velkou službu a pomáhají mu zbavit se škodlivých látek. Ostropestřec působí i jako podpůrný prostředek pro jejich regeneraci. A příznivý vliv na organismus, který tato bylina má, rozhodně nekončí u jater.\nRostlina je doporučovaná pro regeneraci cév, na problémy s křečovými žilami, při onemocnění žloutenkou, dvanácterníku nebo sleziny. Je to prostředek na zmírnění obtíží s hemeroidy, doporučuje se i lidem, kteří absolvovali chemoterapii anebo pro zmírnění obtíží s krevním oběhem.\nNejsnadnějším způsobem použití je ostropestřec drcený, ze kterého se jednoduše připraví čaj. Na jeden šálek se použije jedna čajová lžička drcené sušené byliny. Po zalití vařící vodou se nechá čaj asi dvacet minut louhovat. Čaj se doporučuje pít ráno na lačno, tak si z něj můžete udělat pravidelný ranní rituál.\nKdy a kolikrát léčebnou kúru podstoupit\nBylinu se doporučuje užívat v několikatýdenních intervalech, nejlépe 2-3 týdny a pak několik týdnů vynechat. Celkem se kůra používá 3x do roka a během doby užívání se má omezit konzumace alkoholu, syntetických látek a potravin bohatých na obsah nasycených tuků.\nPrevious PostPrev Post Skleněné zábradlí\nNext PostNext Post Do Los Angeles přímo, nebo s přestupem


JenProŽeny » Tenisky, díky kterým si podzim užijete ještě víc než léto!\nPUMA BASKET PLATFORM MID UP WN’S\nProč je ve Footshopu doporučují? Tyto tenisky jsou takovým „hygge“ (skandinávský výraz pro útulno) pro vaše chodidla! Zateplené zevnitř „kožešinkou“, kvůli které ale rozhodně netrpěla žádná zvířátka.\nProč je ve Footshopu doporučují? Červená je bezpochyby trendem letošního podzimu. Od doplňků přes kabátky, bundy až po …tenisky!


Dřevěný box na kapesníky Trento růžová, 24 x 13 cm | 4home - pohodlí domova\nDřevěný box na kapesníky Trento růžová, 24 x 13 cm\nDíky tomuto praktickému boxu budou vaše kapesníčky uklizené a schované. Box je navíc stylovou dekorací, která ozdobí váš noční stolek, poličku nebo stůl v práci. Má výsuvné otevírání, díky kterému vložíte kapesníčky bez problému dovnitř. Lze jej doplnit i o další produkty z kolekce Trento.\nBytové doplňky a dekorace Drobné bytové dekorace Boxy na kapesníky Dřevěný box na kapesníky Trento růžová, 24 x 13 cm\nDíky tomuto praktickému boxu budou vaše kapesníčky uklizené a schované. Box je navíc stylovou dekorací, která ozdobí váš noční stolek, poličku nebo stůl v práci. Má výsuvné otevírání, díky kterému vložíte kapesníčky bez problému dovnitř.\nLze jej doplnit i o další produkty z kolekce Trento.\nKatalogové číslo: 680433\nNa objednávku Solight TE09 Digitální teploměr, bílá\nSkladem Fotorámeček Trento růžová, 29,5 x 24 cm\nSkladem Box na kapesníky Levandule, 24 x 13 x 10 cm\nSkladem Box na kapesníky Renesance, 26 x 15 cm


Pivo před naším letopočtem I. *\nAutor: Petra Krchňáková <(at)>, Téma: Zahraniční zajímavosti, Vydáno dne: 22. 05. 2010\nPivo bylo od nepaměti spojováno s rodinným životem, přáteli, oslavami. Stalo se námětem písní, básní, povídek a legend, a ačkoli se jeho chuť i podoba za stovky a tisíce let zcela změnila, požitek, který pivo přináší, zřejmě zůstává stejným.\nPivo bylo důležitou součástí mnoha starověkých kultur – původní africké, sumerské, babylónské, asyrské, egyptské, čínské, incké….\nNěkdy před 10 000 až 15 000 lety se prehistoričtí nomádi začali usazovat a z lovu a sběru se postupně přeorientovávali na pěstování plodin, především obilí. Historikové spekulují, že již tehdy lidé připravovali „pivo“ z obilí a vody, tedy ještě před tím, než se naučili péct chléb.\nNedávné archeologické nálezy dokazují, že vesničané v čínských vesnicích vařili pivu podobný nápoj již kolem roku 7 000 př.n.l. Má se za to, že pivo obsahovalo rýži, med, hrozny a plody hlohu. Starověké čínské pivo bylo důležité pro uctívání předků a bohů, pohřební a jiné rituály.\nNestarší dochované písemné záznamy o vaření „prapiva“ jsou staré 6000 let a pochází z období Sumerské kultury. Předpokládá se, že to byli právě Sumerové, kdo náhodou objevil proces kvašení. Z roku 1 800 př.n.l. se na hliněné tabulce dochoval text „Hymn to Ninkasi” (Ninkasi - bohyně pivovarnictví), který napsal dávný sumerský básník, a který obsahoval jeden z prvních receptů na vaření piva. (V roce 1989 vyprodukoval pivovar Anchor Brewing Company limitovanou edici piva Ninkasi label, které bylo uvařeno podle vědecky zrekonstruovaného původního sumerského receptu. Dvakrát pečený chléb z ječmene – bappir- se rozdrobil do vody, přidal se med a datle a zahříváním směsi pak vznikl nápoj, který, jak text uváděl „lidi rozjařuje“. Pivo neobsahovalo ani chmel, ani jiné hořké látky).\nV Babylóně kolem roku 4300 př.n.l. byly na hliněné tabulky zaznamenávány podrobné recepty k výrobě piva. Produkovalo se zde poměrně značné množství piva v přibližně 20 variantách. Pivo z Babylónu bylo vyváženo až do Egypta. Jeden z významných babylónských panovníků Hammurabi vydal sbírku zákonů, která obsahovala mimo jiné i nařízení ohledně denního přídělu piva na osobu. Výše tohoto přídělu záležela na sociálním postavení jedince. Normální dělník dostával 2 l piva na den, úředník 3 l, správce a vyšší duchovní 5 litrů piva na den. Pivo bylo tak ceněno, že bývalo i součástí odměny, kterou dělníci dostávali za svou práci – tzv. naturálií. Uvádí se také, že před 4000 lety bylo v Babylóně pravidlem, že celý měsíc po svatbě musel nevěstin otec zásobovat svého zetě pivem a to v takovém množství, které byl schopen vypít. Jednalo se o pivo medové a má se za to, že odtud pochází i anglický název „honey moon“ (medový měsíc, líbánky).\nEgypťané pokračovali dál v tradici vaření piva. K jeho výrobě používali chlebové těsto a pro vylepšení chuti přidávali datle. Důležitost piva v Egyptě dokazuje i fakt, že písaři vytvořili speciální hieroglyf pro označení osoby vařící pivo. Již ve starověkém Egyptě se vařilo nejméně 17 typů piva a pivo sloužilo hojně k nejrůznějším účelům. Bylo vařeno především pro konzumaci členy královské rodiny, ale také bylo využíváno jeho léčivých účinků, obětovávalo se bohům a v neposlední řadě byl pivní mok také součástí pohřební výbavy každého zemřelého.\nDochované egyptské texty z roku 1600 př.n.l. uvádí zhruba 100 léčivých receptů, které vyžadují použití piva. Existovala tradice, podle níž, když egyptský gentleman nabídl ženě, aby se napila z jeho piva, považovalo se to za projev jejich zasnoubení.\nDalší rozvinutou kulturou, ve které se pokračovalo s pivovarnictvím, bylo Řecko a Řím. Plinius ve svém díle zaznamenal popularitu piva v oblasti Středozemního moře ještě dříve, než se oblíbeným stalo víno. Jednalo se s největší pravděpodobností o pivo medové, fermentovaný nápoj z medu a vody. Později (cca 1700 př.n.l.) bylo již pivo považováno za barbarský nápoj a vařilo se pouze v odlehlých oblastech Římského impéria, tam, kde bylo obtížné sehnat víno. Byly to ale právě Římské legie, které představily pivo v severní Evropě. Roku 49 př.n.l. César připíjel svým vojskům pivem poté, co překročili řeku Rubikon a svým hostům nechával servírovat pivo ve zlatých číších.\nAčkoli pivo mělo svůj původ v Mezopotámii, kvašené nápoje různých druhů a z různých surovin se produkovaly po celém světě. Chang bylo tibetské pivo z prosa, rýže nebo ječmene, Chicha – kukuřičné pivo z latinské Ameriky, kumis - fermentovaný nápoj z velbloudího mléka. V Africe se k výrobě těchto nápojů používalo nejčastěji proso, kukuřice a maniok, v Egyptě ječmen, v Rusku žito, v Asii čirok, v Číně pšenice a rýže, v Japonsku rýže, v severní Americe tomel, v Mexiku agáve, v jižní Americe kukuřice, v Brazílii sladké brambory.\nVe starověku bylo pivo kalné a nefiltrované. Pilo se proto přes slámky, aby se do úst nedostaly nečistoty z moku a usazenina ze dna číše, která byla velmi hořká.\nPivo v té době nemohlo být skladováno, protože nemělo delší trvanlivost a bylo téměř bez pěny. Pivovarníci v raných dobách používali k ochucování svých produktů nejrůznější bylinky či přírodní produkty, např. pryskyřici, seno, pampelišky, pelyněk, dokonce i krabí klepeta či skořápky ústřic. Chmel se začal do piva dodávat až kolem roku 1000 našeho letopočtu.\n(Pozn.: Připraveno ze zahraničních materiálů.)


Melopsittacus undulatus (andulka vlnkovaná) | BioLib.cz\n<< O stupeň zpět - Melopsittacus - andulka\nříše Animalia - živočichové » kmen Chordata - strunatci » třída Aves - ptáci » řád Psittaciformes - papoušci » čeleď Psittaculidae » rod Melopsittacus - andulka\nČas aktualizace dat: 20.02.2021 04:46:10\nOdkazová funkce: andulka vlnkovaná ([[t:21945;Melopsittacus undulatus]])\n[[t:21945;Melopsittacus undulatus]] (Shaw, 1805)\nOdkaz: andulka vlnkovaná (Melopsittacus undulatus)\nMelopsittacus undulatus intermedius Mathews, 1912\nMelopsittacus undulatus pallidiceps Mathews, 1912\n= papoušek vlnkovaný\nČas aktualizace dat: 20.02.2021 04:46:14\nText ID: 25661\nZaloženo: 17.03.2007 16:42:03 - Uživatel Milan Kořínek\nPoslední změna: 27.06.2008 07:28:46 - Uživatel Milan Kořínek\nOdkazová funkce: [[t:21945,textblock=25661,elang=CZ;Velikost]]\nHmotnost: 26-29 g\nDélka těla: 16-20 cm\nText ID: 25659\nZaloženo: 17.03.2007 16:39:56 - Uživatel Milan Kořínek\nPoslední změna: 12.08.2010 12:45:14 - Uživatel Milan Kořínek\nOdkazová funkce: [[t:21945,textblock=25659,elang=CZ;Ekologie]]\nAndulky žijí v suchých oblastech s porosty křovin a trav. Semena a výhonky trav a bylin jsou také hlavní součástí jejich jídelníčku. V obdobích sucha se ve velkých hejnech stěhují na velké vzdálenosti za vodou a za potravou. Pokud nastanou velká sucha, může to znamenat pro andulky obrovskou pohromu. Hynou pak ve statisících. Přesto dokáží tyto ztráty brzy nahradit. Rozmnožují se velmi rychle. Samce rozeznáme od samice podle sytě modře zbarveného ozobí, samice je má hnědé. Hnízdí ve vykotlaných stromech, kde samička snáší průměrně 3-6 vajec. Vajíčka snáší obden a hned na první zasedává. Proto jsou vždy mláďata nestejně velká. Inkubační doba trvá 18 dnů. Dutinu opouští po pěti týdnech. Mláďata snadno rozeznáme od dospělých podle nevybarveného zobáku a vlnkování, které se na hlavě táhne až ke kořeni zobáku. Mláďata pohlavně dospívají již po třech měsících.\nText ID: 25660\nZaloženo: 17.03.2007 16:41:12 - Uživatel Milan Kořínek\nPoslední změna: 12.08.2010 12:45:45 - Uživatel Milan Kořínek\nOdkazová funkce: [[t:21945,textblock=25660,elang=CZ;Rozšíření]]\nText ID: 25662\nZaloženo: 17.03.2007 16:44:15 - Uživatel Milan Kořínek\nPoslední změna: 12.08.2010 12:43:22 - Uživatel Milan Kořínek\nOdkazová funkce: [[t:21945,textblock=25662,elang=CZ;Chov]]\nNejpopulárnějším druhem malých papoušků je bezesporu andulka. V zajetí se andulky chovají již přes 150 let. Za tuto dobu bylo vyšlechtěno velké množství barevných mutací. Původně jsou zbarvené žlutozeleně s černou kresbou na křídlech a hřbetě. Nyní se chovají andulky modré, žluté, šedé, albinotické nebo lutino (celkově žluté zbarvení bez vlnkování) a jejich kombinace. Andulky se velmi dobře množí. V našich podmínkách je rozmnožujeme od jara do podzimu, přes zimu je musíme nechat odpočinout i když je umisťujeme do vytápěné ubikace. Pokud jim poskytneme vnitřní prostor mohou se chovat celoročně venku. Andulky lze snadno ochočit. Nejvíce jsou vhodní mladí ptáci vybraní z budky těsně před vyletěním. Musí se však dokrmovat uměle pomocí injekční stříkačky. Rychle pak zkrotnou a naučí se vyslovovat i několik slov.\nText ID: 25663\nZaloženo: 17.03.2007 16:44:45 - Uživatel Milan Kořínek\nOdkazová funkce: [[t:21945,textblock=25663,elang=CZ;Literatura]]\nAOU Checklist of North and Middle American Birds 2013 [http://checklist.aou.org/], North American Classification Committee (NACC) [jako Melopsittacus undulatus]\nBird Life [http://www.birdlife.org] [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\nIUCN Red List of Threatened Species [http://www.iucnredlist.org/] [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\nAustralian Faunal Directory [dab45803-2df7-425f-b96c-2f111866ba83]\nABRS (2009-2019): Australian Faunal Directory [https://biodiversity.org.au/afd/home], Australian Biological Resources Study, Canberra [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\nF. Gill, D. Donsker & P. Rasmussen (eds): IOC World Bird List 11.1 [http://www.worldbirdnames.org/] [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\ndel Hoyo J., Elliott A., Sargatal J., Christie D.A. & de Juana E. (eds.).: Handbook of the Birds of the World (HBW) Alive [https://www.hbw.com/], Lynx Edicions, Barcelona [jako Melopsittacus undulatus Shaw, 1805]\nRendy - Fotogalerie a systematika živočichů, rostlin a hub [andulka-vlnkovana]\nHudec K. et al. (2003): Soustava a české názvosloví ptáků světa, Muzeum Komenského v Přerově. 462 pp. [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\nŠefrová H., Laštůvka Z. (2005): Catalogue of alien animal species in the Czech Republic, Acta univ. agric. et silvic. Mendel. Brun., LIII, No. 4, pp. 151-170 [jako Melopsittacus undulatus (Shaw, 1805)]\nClements, J. F.: eBird/Clements checklist of birds of the world 6.7, Cornell Lab of Ornithology [jako Melopsittacus undulatus]


Setkání s dlouholetou účetní daruvarského sdružení důchodců\n„Přijďte do našich spolkových místností 4. února, budeme tu mít malou slavnost,“ pozvali nás z Matice důchodců Daruvar: „Naše členka Drahuška Šulentićová toho dne oslaví osmdesáté narozeniny a zároveň půjde podruhé do důchodu. Řekněte, kolik lidí se může pochlubit, že po svém oficiálním odchodu do penze ještě dvacet let vedli účetnictví, jak to dělala paní Drahuška pro daruvarské důchodce?“\nNa malé slavnosti dostala paní Drahuška dort, kytičku a perníkové srdíčko s číslem 80. Stojí na čestném místě v obývacím pokoji rodinného domku v jedné z klidných ulic, kde od smrti svého manžela Boži žije sama. Že je rozená Zdenačka, poznáte z onoho charakteristického „Zděnec“, kterým svou vesnici nazývají mnozí krajané.\n„Narodila jsem se v roce 1935 v Malom Zděnci. Ten tehdy začínal skoro o dvě stě metrů blíž k velkozdeneckému rozcestí než dnes. Mlékárna patřila do Velkého Zděnce a Hrešićův obchod hned vedle už byl v Malom Zděnci. Ve Velkém žilo víc Čechů, patřil pod Hercegovec a časem šel lépe kupředu. Malý patřil pod Hrubečné Pole, bylo tu méně Čechů a méně se rozvíjel.“\nDětství paní Drahušky, tehdy Pařízkové, nebylo lehké. Otec, se kterým si velice dobře rozuměla, zahynul v druhé světové válce. Rodině po něm sice zbylo vyznamenání Partizanska spomenica, ale žádné benefice. Do školy začala chodit v Malých Zdencích; když v roce 1944 vyhořela, chodila do Hrubečného Pole. „Nejčastěji pěšky, ale když v zimě napadalo hodně sněhu, nedošli bychom, a tak nás vezli na saních tažených koňmi. Každý den jiný rodič, podle rozvrhu.“ Byla první generací, pro kterou platila povinná sedmiletá základní škola a hned pokračovala na ekonomické škole v Daruvaru. „Bydlela jsem v internátě, než nám „vymetli půdu“ a maminka neměla z čeho platit. Naštěstí už bylo jaro, a tak jsem jezdila na kole. Na podzim byla v Daruvaru založena česká osmiletka, děti do ní vozil autobus, takže jsme jeli i my ostatní.“\nV té poválečné době, kdy se zakládaly rolnické zádruhy, bylo třeba hodně účetních. Proto bylo žákům umožněno, aby z účetnictví maturovali hned po třetím ročníku. Udělala to i paní Drahuška a v šestnácti a půl letech začala pracovat ve Fondu pro mechanizaci. Spolu s kolegyní byly poslané do Dapčevice dát do pořádku finanční dokumentaci. Pamatuje si na to jako dnes, jak vedoucí zrovna vyvážel hnůj, jak hledal papíry spadlé někam za jarmaru, jak v noci v pokojíčku, kde spaly, krásně voněla jablíčka, a jak je s kamarádkou v noci tajně jedly.\nPůl roku na to se provdala za Bohumila Šulentiće, spoluvesničana a spolužáka a kamaráda svého staršího bratra. „V té době už bratr odjel do Čech. Celá mužská část rodiny z matčiny i otcovy strany reemigrovala, a my ženy zůstaly na dvanácti jitrech pole samy. Mužské ruky bylo opravdu potřeba, a tak Božo u nás oral a pomáhal se vším. Tehdy byla jiná doba. Kdepak, aby děvče chodilo s chlapcem jako dnes. Nejjednodušší bylo vdát se. Ano, bylo mi jen sedmnáct, ale to už jsem půl roku vydělávala.“ Po narození syna Vlatka, dnes veterináře v Daruvaru, začala paní Drahuška pracovat v účetnictví ve zdenecké mlékarně.\nV roce 1965 se Šulentićovi, už i s mladší dcerou, přestěhovali do Daruvaru: „Koupili jsme si byt v Reljkovićově ulici. Líbilo se nám tam, velice ráda vzpomínám na tu dobu, na sousedy.“ Manžel Božo v sedmdesátých letech dálkově vystudoval vyšší ekonomickou školu ve Varaždinu. Řadu let byl předsedou dozorčího výboru České besedy Daruvar a nakonec byl jmenován i jejím čestným členem.\nPaní Drahuška pracovala jako účetní nejdříve ve firmě Vodovod, která se později sloučila s firmou Dalit, ještě později to byla část pojmenovaná Monter. Pořád vlastně dělala tutéž práci v tomtéž podniku, jen jeho jména se měnila. Do důchodu odešla v roce 1988, to jí bylo o trochu více než padesát.\nÚčetnictví pro důchodce byla vlastně náhoda: „Chodila jsem tam do sboru zpívat. Když znenadání zemřel pan Županić a zůstaly účty ze silvestrovské zábavy, poprosili mě, ať to dám do pořádku. Nebylo to jednoduché, patřilo k tomu i členské, fond pomoci po úmrtí... ale zakousla jsem se do toho a dělala to dalších dvacet let. Když se loňského roku účetnictví sdružení důchodců začalo dělat elektronicky, tak jsem jim ze svých papírů nejdříve do počítače všechno nadiktovala, pak jsem všechny knihy, tabulky a papíry odnesla a řekla, že by mohly rovnou do muzea. Víte, kalkulačku jsem nikdy nepotřebovala, já všechno počítala v hlavě. My už to máme v rodině, že si dobře pamatujeme čísla. Já i teď z hlavy nadiktuju osmdesát datumů, důležitých pro naši rodinu.“\nAčkoliv by pro ni nebyl problém zvládnout práci na laptopu, který jí rodina věnovala, nová technologie ji prostě nezajímá: „Raději řeším křížovky, dívám se na své oblíbené seriály, čtu Jednotu, chodím na procházky. Do parku pro vodu, v létě na zmrzlinu. A půjdu zase. Teď ještě ne, před půl rokem jsem si poranila koleno a musela jsem na operaci. Vím, že až umřu, bude se říkat: to je ta žena, co pořád chodila. Ale ať říkají, co chtějí. Když je člověk v domě sám, nemá si s kým promluvit. Proto ráda chodím k penzistům zpívat. Musíte se převléknout, přijít včas. Při zpívání přijdete na jiné myšlenky, něco slyšíte, popovídáte si.“\nJakmile to bude možné, paní Drahuška pojede k moři. Dlouhá léta jezdila i dvakrát do roka s daruvarskými důchodci. „Plavat jsem se naučila v Hercegovci, u tatínkovy sestry, a to v jezeře, které vzniklo po výkopu hlíny na cihelně (říkali mu bajer). Cestou jsme na poli utrhli tykve, já je ovázala kolem sebe a plavala.“ Do Malého Lošinje ale už nechce. Jejího manžela tam postihla mozková příhoda, na jejíž následky později zemřel. Tam si vloni v létě poranila koleno.\nOsmdesáté narozeniny oslavila paní Drahuška v kruhu rodiny, v Záhřebu, kde žije dcera Melita, lékařka na záhřebské Šalatě, a kam se z Daruvaru a Rijeky sjeli starší vnuci. „Já začala pracovat v necelých sedmnácti a můj nejstarší vnuk Alen, který vystudoval lesnictví, nemůže ani v třiceti dostat stálou práci. Mladší Ivan zase má stejnou situaci se svou dívkou. Není divu, že se ani jeden nehrne do manželství,“ posteskla si.\nPřed dvaceti lety paní Drahuška vážně onemocněla, po čase znovu. „Byla jsem z toho hodně deprimovaná, dostal mě z toho nejmladší vnuk Luka. Byla jsem už v důchodu a často jsem ho do Záhřebu jezdila hlídat. Vlastně mě na životě udrželo vědomí, že mě ještě někdo potřebuje. Teď si přeji, abych se dočkala alespoň jednoho pravnoučete. “\nDnes žije v domku, ve kterém žila její maminka, když se ze Zdenců přestěhovala do Daruvaru. „Do Zděnce jsem jezdila ráda, teď se tam už ale nemám u koho zastavit. Můj bratr i dnes, po tolika letech, co žije v Česku, na Zděnec hodně vzpomíná. A mně se o nich dlouho zdávalo. Ať se mi o čemkoliv zdálo, dělo se to ve Zděnci. Celých čtyřicet let.“\nKdyž jsme ji na závěr poprosili o nějakou moudrou radu do života, zamyslela se: „V ničem není třeba přehánět.“ Dozvěděli jsme se také, že celý život strávila s čísly, ale kdyby ho mohla žít znovu, všechno by udělala stejně. A pak nás vyprovodila tak, jak se to dělalo kdysi – až na ulici.\nMore in this category: « Valná hromada v Hrubečném Poli\tValná hromada v Kaptole »


Účastníci letních kurzů Jazykové školy Czech Prestige Natálie Gorbaněvské navštívili město Příbram, bývalé hornické město, jehož historie začala ve 13. století. Dnes je jeho hlavní pamětihodností Svatá Hora s klášterem.\nSmutná sláva Příbrami je spjata s tábory nucených prací, kde byly uvězněny oběti komunistického režimu. Místní ruda je bohatá na uran, lidí pro režim nepohodlných se zbavovali cynicky a pragmaticky: jestliže vězně nezahubí těžká práce, tak zemře na nemoci související s radiací.\nV programu výletu byly sportovní hry na stadionu klubu Spartak Příbram, cesta na zmíněnou Svatou Horu – katolické poutní místo, dále pak návštěva Hornického muzea – největšího hornického muzea v České republice. Na stadionu si studenti zahráli fotbal, zúčastnili se štafety a dalších sportovních soutěží se studenty z Mezinárodní letní školy s výukou ruského a českého jazyka z Březnice. Tři hodiny uběhly sportovní rychlostí úplně nepozorovaně.\nČeši sport milují, nenajde se Čech, který by se nezabýval nějakou sportovní disciplínou. Stát tyto zájmy velmi podporuje, rozšiřuje sportovní infrastrukturu. Studenti mají privilegované postavení, mají možnost navštěvovat sportovní kluby a oddělení za symbolický poplatek, ale častěji bezplatně.\nCo se týče Svaté Hory, to je unikátní místo (seznamujeme studenty jenom s unikátními místy). Sám papež jí udělil status „bazilika minor“, který mají jen nejvýznamnější křesťanské chrámy ve světě. Nejvzácnější památkou Svaté Hory je gotická soška Panny Marie Svatohorské, kterou podle legendy vyřezal ze dřeva hrušně sám arcibiskup Arnošt z Pardubic, který působil na dvoře císaře Karla IV.\nHornické město Příbram se stalo kolébkou hornictví v Čechách. Podle dekretu, který byl vydán roku 1849 císařem Františkem Josefem I., zde byla založena báňská škola. Ta byla později povýšena na Vysokou školu báňskou, která byla roku 1945 přeložena do Ostravy.\nNyní na Vysoké škole báňské - Technické univerzitě Ostrava studuje více než 19 tisíc studentů, je to jedna z největších vysokých škol v České republice. Její absolventy si zaměstnavatelé rozebírají tak rychle, že nestačí vystydnout univerzitní lavice.


system preferences – Letem světem Applem\nVše zajímavé o tématu system preferences naleznete v následujícím seznamu článků. Tyto články souvisí s tématem system preferences, které jste vyhledali. Najdete zde nejnovější a nejzajímavější články o system preferences.\nJak odstranit z macOS virtuální audio zařízení pro výstup zvuku\nMac 14. 3. 2022\nMac 3. 1. 2021\nJak na více monitorů v MacOS\nMac 15. 1. 2020\nApple právě vydal pátou beta verzi macOS Sierra 10.12.4 pro vývojáře\nMac 7. 3. 2017\nJak vyřešit problém, kdy se Mac po probuzení nechce připojit k internetu\nMac 3. 3. 2017\nJak správně nastavit a používat Gatekeeper aby byl váš Mac v bezpečí\nMac 8. 7. 2016\nOS X ohrožuje nový vir, vydává se za aktualizaci Flash Playeru!\nMac 8. 2. 2016\nMac OS X a problémy s Bluetooth? Víme jak je vyřešit za pár vteřin!\nMac 29. 1. 2016\nNastavte si ciferníky z Apple Watch jako spořič obrazovky na svůj Mac!\nMac 24. 1. 2016\nApple od dnešního dne blokuje všechny verze Adobe Flash Player až na tu poslední\nOstatní články 22. 4. 2015\nRecenze CleanMyMac 3: pochopíte, že předchozí verze byla jen demo!\nVše o Apple 7. 4. 2015\nOS X Yosemite: nejlepší vychytávky které nový OS X přináší!\nMac 20. 10. 2014\nOS X Yosemite přináší hlasové diktování v češtině a slovenštině


Manuál Bosch SMS20E02TR návod (42 stránek)\nBosch SMS20E02TR manuál (návod)\nMáte dotaz ohledně Bosch SMS20E02TR nebo potřebujete pomoc? Zeptejte se zde. Poskytněte jasný a komplexní popis problému a vaši otázku. Čím více podrobností uvedete ke svému problému ve vaší otázce, tím snazší bude pro ostatní majitele Bosch SMS20E02TR vaši otázku zodpovědět.\nO Bosch SMS20E02TR\nZde si můžete zdarma prohlédnout příručku pro Bosch SMS20E02TR. Tato příručka patří do kategorie Myčky a byla ohodnocena 1 lidmi průměrným hodnocením 7.5. Tato příručka je k dispozici v následujících jazycích:Engels. Máte dotaz ohledně Bosch SMS20E02TR nebo potřebujete pomoc? Zeptejte se zde\nSpecifikace Bosch SMS20E02TR\nMycí programy Economy,Intensive\nSpotřeba energie na cyklus 1.15 kWh\nSpotřeba vody na cyklus 16 l\nNíže naleznete nejčastější dotazy, týkající se Bosch SMS20E02TR .


Prosvětlovací trapézové desky - eStřechy\nTrapézové plechy > Prosvětlovací trapézové desky\nod nejprodávanějšího od nejlevnějšího od nejvyšší slevy abecedně --- výrobce --- GUTTA LanitPlast --- typ --- Polykarbonát Prosvětlovací deska\nProsvětlovací trapézové desky\nTrapézová deska Marlon CSE FR - bronz Ceny od: 260,95 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací střešní trapézová deska Marlon CSE FR bronz se silným oboustranným 2UV filtrem. Průsvitná kouřově hnědá, jemnější povrchová úprava z plného polykarbonátu s typem profilu trapéz 76/16 se sílou desky 0,8 mm. Trapézové průsvitné desky Marlon CSE FR s jemnou povrchovou úpravou. Sklad 115\nTrapézová deska Guttagliss Makro ST jemná Ceny od: 230,08 Kč Slevy až: 20 % Prosvětlovací trapézové desky Guttagliss Makro ST jemná struktura jsou vyrobeny z polykarbonátu s profilem trapézové vlny 76x18 mm. Desky jsou na vnitřní straně opatřeny úpravou pro rozptyl světla. Barva trapézové desky Guttagliss Makro čirá nebo bronz. Desky jsou vysoce pevné, pružné a odolné proti nárazu. Trapézové desky jsou opatřeny UV filtrem. Sklad 117\nTrapézová deska Marlon CSE ORIGINAL - bronz Ceny od: 279,65 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací střešní trapézová deska Marlon CSE ORIGINAL bronz, průsvitná kouřově hnědá, hrubší povrchová úprava z plného polykarbonátu s typem profilu trapéz 76/16 se sílou desky 0,8 mm. Trapézové průsvitné desky s hrubší povrchovou úpravou. Sklad 115\nTrapézová hladká deska Guttagliss Makro Ceny od: 220,82 Kč Slevy až: 20 % Prosvětlovací trapézové hladké desky Guttagliss Makro jsou vyrobeny z polykarbonátu s profilem trapézové vlny 76x18 mm. Barva trapézové desky Guttagliss Makro čirá nebo bronz. Desky jsou vysoce pevné, pružné a odolné proti nárazu. Trapézové desky jsou opatřeny UV filtrem. Sklad 117\nTrapézová deska Guttagliss Marlon CSE hrubší Ceny od: 272,09 Kč Slevy až: 9 % Prosvětlovací trapézové desky Guttagliss MarlonCSE hrubší struktura jsou vyrobeny z polykarbonátu s profilem trapézové vlny 76x18 mm. Desky jsou na vnitřní straně opatřeny úpravou pro rozptyl světla. Barva trapézové desky Guttagliss Marlon CSE čirá nebo bronz. Desky jsou vysoce pevné, pružné a odolné proti nárazu. Trapézové desky jsou opatřeny UV filtrem. Sklad 117\nTrapézová deska Marlon CS - bronz Ceny od: 307,00 Kč Slevy až: 0 % Prosvětlovací střešní trapézová deska Marlon CS bronz z průhledného, kouřově zbarveného plného polykarbonátu s typem profilu trapéz 76/16 se sílou desky 0,8 mm. Hladké trapézové průhledné desky bez povrchové krupičky. Polykarbonátové trapézové desky v průhledné kouřově hnědé barvě. Sklad 115\nTrapézová deska Marlon CSE FR - čirá Ceny od: 260,95 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací střešní trapézová deska Marlon CSE FR čirá se silným oboustranným 2UV filtrem. Průsvitná čirá, jemnější povrchová úprava z plného polykarbonátu s typem profilu trapéz 76/16 se sílou desky 0,8 mm. Trapézové průsvitné desky Marlon CSE FR s jemnou povrchovou úpravou. Sklad 115\nTrapézová deska Marlon CSE ORIGINAL - čirá Ceny od: 279,65 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací střešní trapézová deska Marlon CSE ORIGINAL čirá, průsvitná, hrubší povrchová úprava z plného polykarbonátu s typem profilu trapéz 76/16 se sílou desky 0,8 mm. Trapézové průsvitné desky s hrubší povrchovou úpravou. Sklad 115\nizolační panel z polykarbonátu GRECA 5 Ceny od: 669,80 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací tepelně izolační panely Akralux Greca 5 z komůrkového polykarbonátu na prosvětlení střechy, desky vhodné pro napojení trapézových plechů a sendvičových panelů. Komůrkové panely Greca 5 jsou zcela hladké a průhledné. Sklad 115\nPanel z polykarbonátu AKRALUX Ceny od: 990,25 Kč Slevy až: 15 % Prosvětlovací tepelně izolační panely z komůrkového polykarbonátu na prosvětlení střechy, desky vhodné pro napojení trapézových plechů a sendvičových panelů. Komůrkové panely jsou zcela hladké a průhledné. Sklad 115


Odříhnutí po kaši či příkrmu - Diskuse - eMimino.cz\nRychlá navigace: eMimino.cz » Diskuse » Začínáme s příkrmy » Odříhnutí po kaši či příkrmu\nZasloužilá kecalka 608 příspěvků 06.01.10 13:23\nmožná bude znít můj dotaz hloupě a možná už to tady někde je (ale já to ve vyhledávači nenašla), ale i přesto se ptám. Dáváte dítě odříhnout po kaši, případně příkrmech, které papá lžičkou?\nEcht Kelišová 9540 příspěvků 06.01.10 13:32\nja po prikrmu davam, nekdy ji to jde nekdy ne, kasi zatim nedavame…\nZávislačka 4920 příspěvků 06.01.10 14:04\njá dávám po obojím a většinou si krkne jako velkej chlap , ale on nikdy s tímto problém neměl. Znám mimča, která neodkrkávaj a nemaj problém\nZasloužilá kecalka 992 příspěvků 06.01.10 14:06\njá dávám malého odříhnout jen ráno kolem páté hodiny, když mi vypije 210ml mléka a pak se jdeme ještě na dvě hoďky dospat. Jinak přes den po kaši, příkrmech, ovoci, mléku nedávám už odříhnout, ale Daneček je už velký, zítra mu bude osm měsíců.\nZasloužilá kecalka 781 příspěvků 06.01.10 14:10\nPřikrmujeme od šesti měsíců a něco, odříhnout jsem nedávala, nešlo mu to ani po kojení… Teď už je to v pohodě, od té doby, co leze a sedí a tak, tak si odříhne sám, kdykoliv potřebuje .\nExtra třída :D 12980 příspěvků 06.01.10 14:47\nNedávám odříhnout asi už od 3 měsíců. Ale hlavně proto, že nikdy nešla po kojení hned spát a hrále si. Takže na břiše si spolehlivě vždy pomohla sama.. A tak to funguje pořád.. V noci to neřeším.\nVesmírná mluvilka 34293 příspěvků 06.01.10 16:21\nrafanek krka nezavisle na krmeni a odkrkavacich polohach. Tez jsem o tom premyslela, dik za zalozene tema. Po brambor menezatim krknul maloicko, podle me, jak je to huste, tak to bude blbe. zato o hodnemene bleje\nZasloužilá kecalka 608 příspěvků 06.01.10 17:19\nděkuji za reakce Tak ho zkusím dát říhnout a když to nepůjde, stresovat nebudu\nZávislačka 4920 příspěvků 07.01.10 10:29\nTak to bude asi ideální\nNejlepší kniha! Recepty pro děti od 6měsíců


Honda CB CB400 Hawk I\nTyp: CB400 Hawk I.\nNajeto: 11 831 Km\nDoplňující popis: Píše se rok 1978 a největší světový výrobce motocyklů Honda přichází na trh s novou modelovou řadou CB400. Základní model této řady tvoří Honda CB400 Hawk I. 1978 -1980. Stroj, určený výhradně pro americký trh, je motocykl jako takový ve své nejčistší podstatě. Jednoduchý, extrémně spolehlivý, paralelní 2 válec OHC, 2 karburátory, drátěná kola, obě 2 bubnové brzdy, totální absence startéru - pouze nakopávačka, ukazatel rychlosti, nic víc. Tento stroj jako základní model, nemíval zpravidla lehký život. Jako s vcelku levným a pro většinu řidičů prvním motocyklem s ním bylo podle toho zacházeno a tak většina těchto strojů skončila brzy ve zbídačeném stavu po desítkách kutilských úprav na hromadě šrotu za domem. Najít dnes dobitý kus, co je alespoň trochu kompletní, je víceméně nadlidský úkol. Najít kus s originál nepoškozeným lakem, potahem sedla, v naprosto neporušeném stavu s každým šroubkem a matičkou na svém místě je pohádka z říše snů. Nicméně někdy, ve výjimečných případech, se i pohádka může stát realitou. Honda CB400 Hawk I. 1978, výkon 32kW, najeto 11831 mil Námořníci ze severoněmeckého Bremerhavenu si občas vozí ze svých cest suvenýry a přesně tak skončil tento v motocykl v roce 2006 v Německu v rukou paní Overhage, 1. evropské majitelky, od které jsem ho zakoupil já. Počet těchto strojů v originál stavu v Evropě hravě spočítáte na prstech jedné ruky, v České republice je takový jediný. Ač byl motocykl i po 42 letech stále v krásném stavu, volal po kompletní kontrole, důkladném vyčištění a základním servisu. Vše bylo provedeno s nejvyšší opatrností a maximálním zachováním autenticity stroje. Motor byl kompletně seřízen, vyměněny jsou veškeré náplně a filtry a byla instalována nová baterie. Stroj startuje na 1. našlápnutí a je připraven dělat radost novému majiteli. Vhodný i jako investice popřípadě muzejní exponát, ale raději bych ho potkával na silnici. Přihlášení na klasické bílé značky rád zařídím a stroj rád doručím kamkoli si řeknete. Výrobní číslo: CB400N3000363\nPM H 36483\nHonda CB CB400 Hawk I. - Ráj veteránů | Prodej, bazar


Zdravá lahev 0, 7 l Stíhačka\n> školní doplňky>zdravé lahve>Zdravá lahev 0, 7 l Stíhačka\nKód skladu V070611\nZdravá lahev 0,7 l + náhradní zátka\nJe unikátní nápojová lahev pro každodenní použití. Je vyrobena z polypropylenu speciálně vyvinutého pro lékařské a farmaceutické účely. Tento materiál se využívá např. při nitrotělních aplikacích u pacientů, na jednotkách intenzivní péče a všude tam, kde jsou nejvyšší nároky na ochranu a bezpečnost lidského zdraví. Zdravá lahev neobsahuje ftaláty, změkčovadla, bisfenol A, netvoří se v ní plísně, je bez zápachu. Snadno se udržuje, je možno ji mýt v myčce. Nově je vhodná pro nápoje až do 100 stupňů C.\nZdravá lahev je plně recyklovatelná, nejedná se o toxický výrobek ve smyslu vyhlášky MŽP ČR č. 337/97 Sb. Při její výrobě nejsou používány látky zatěžující životní prostřední. Při běžném používání ji stačí vypláchnout vlahou pitnou vodou a nechat vysušit. Má vícenásobné využití - opakovaným plněním šetříme životní prostředí, peníze (nekupujeme balené nápoje pro jednorázovou spotřebu) a své zdraví (víme, co pijeme my i naše děti).\nPřed prvním použitím vypláchněte lahev a omyjte víčko i zátku teplou pitnou vodou. Po každém dalším použití lahev vymyjte, nechte osušit a skladujte otevřenou. Při větším znečištění lahev, víčko i zátku umyjte v myčce nebo mechanicky očistěte běžnými čisticími prostředky. Zdravá lahev je vhodná pro nápoje až do 100 stupňů Celsia. Doporučená maximální doba kontaktu s nápojem 24 hod. Pro použití lahve otočte zátku do pozice "OPEN" a povytáhněte. Zátka v pozici "CLOSE" je uzamčena proti náhodnému otevření. Důležité! Zátku v pozici OPEN můžete zcela vytáhnout a umýt či vyměnit za náhradní.\nPoužitý materiál: Lahev - polypropylen speciálně vyvinutý pro lékařské a farmaceutické účely , víčko - polypropylen atestovaný pro styk s potravinami, zátka - elastomer, těsnění - silikon, potiskové barvy - bezpečné pro styk s potravinami.\nLegislativa: Výrobek splňuje nejnovější požadavky na zdravotní nezávadnost v rámci platné legislativy. (Vyhláška Ministerstva zdravotnictví č. 38/2001 Sb. ze dne 19.1.2001 ve znění pozdějších předpisů, Nařízení EP a Rady (ES) č. 1935/2004 ze dne 27.10.2004 ve znění pozdějších předpisů, Nařízení komise (EU) č. 10/2011 ze dne 14. 1. 2011 ve znění pozdějších předpisů.)\nK lahvím lze dokoupit termoobal, náhradní víčko, silikonové těsnění nebo samostatná zátka, šejkr či krytku (floppy).\nObjem láhve je 0,7 litru a dodáváme ji v hygienickém balení včetně papírové krabičky, která je vhodná jako dárek!\nVýrobce: R a B Mědílek s.r.o. Žacléř\nVhodná pro děti od 3 let věku.\nDo školy, kroužků, na sport, cyklistiku, do zaměstnání.......\nZdravá lahev 0,7 l +...\nZdravá lahev Nová...\nNová R&B krytka...\nZdravá krytka na ...\nZdravá lahev UAX ...\nZdravá lahev Smaj...\nZdravá lahev Hipp...\nZdravá lahev Puls...\nZdravá lahev Teen...\nZdravá lahev Vážk...\nVyrobena z unikátního...\nZdravá lahev 0, 7...\nVhodné do každé ZDRAVÉ...\nŠejkr do zdravé l...


Přepište dějiny [e-kniha] - Martin Groman, Michal Stehlík | KOSMAS.cz - vaše internetové knihkupectví\nElektronická kniha Přepište dějiny\nMartin Groman a Michal Stehlík převážně vážně o dějinách, veřejném prostoru, médiích a realitě, která nás obklopuje ať chceme, nebo ne. Kniha je určena nejen pro čtenáře naší české historie, ale pro všechny, které baví zajímavé a neznámé informace…...\nAutor: Stehlík, Michal, Groman, Martin\nMartin Groman (2)\nMichal Stehlík, ...\nMartin Mlynarič, ...\nIvana Denčevová, ...\nLukáš Novotný, ...\nMarek Junek, ...\nNiklas Perzi, ...\nMichal Stehlík (19)\niLiteratura , 17.12.2021\nTak jsem onen e-book dočetl do poloviny. Psán ...\nTomáš Krystlík, 31.12.2021\nTak jsem onen e-book dočetl do poloviny. Psán velmi sevřenou formou včetně mnoha mezititulků, což musím pochválit. Horší je to s doporučenou literaturou „Čtěte dále:“ Je pouze v češtině, až na výjimky domácího původu, ze kterých se čtenáři hledající poučení a pravdu většinou mnoho nevyčtou, a to i když se budou snažit. Čtenáři, kterým něco říkají jména a reálie z doby tak před 30 lety a starší v textu Přepište dějiny!, musejí být podle stavu vědomostí v české populaci v naprosté menšině. Pro ně je kniha zcela zbytečná, nic nového nepřináší. Neinformovanou většinu čtenářstva kniha nepovzbuzuje svou stručností touhu zjistit si o tom či o onom více informací. Kromě relativně nepodstatných autorských chyb ruší v e-booku většina letopočtů uvedených v arabsko-indickém písmu.


Rarach - Stránky 4 - Fórum VitRawian.eu\nPříspěvek od awa » čtv lis 12, 2009 20:23\ndvdmchl píše: Ono škola je děsně důležitá, naučí člověka dotahovat věci do konce, vědomosti se časem vytratí, ale tahle schopnost už zůstane....\nNo, není. Svoboda, zdraví, láska, srovnané hodnoty....to tě naučí, co je skutečně důležité, to ti dá radost k dotahování věcí dokonce a spoustu bonusů navíc. Nemyslím, že jsem výjimka. To, co dělá můj život krásným a naplněným, jsem se naučila mimo školu, z vlastního zájmu a vůle a podle svého rytmu bez jakkýchkoliv musů apod. Psala jsem v deníčku, že mě letos přijali na vejšku, bavilo by mě to, ale až v té chvíli jsem si uvědomila, že to už při mých zkušennostech a nazírání na svět není tak přínosné, jak jsem si kdovíjak dlouho myslela. Preferuju svobodu, volnost. Dneska už nevyměním svůj čas za peníze.Chápej, že tohle ti píše člověk, který ví, co je to koukat smrti do očí - té vlastní. Žiju svůj život v barvitosti a přitom se učím. Je to přínosnější, příjemnější, neskutečné zábavné, bez jakéhokoliv stínu trápení s termíny, nesmyslnými pracemi a mohla bych pokračovat...\nNechci tím nikoho odrazovat od studia, jen to hodnotím jinak.\nPříspěvek od Pavluška » čtv lis 12, 2009 22:16\nRarach píše: (aspoň v nejbližší době)\nTak uvidíš. Jestli máš teď fofr v práci, asi sama nejlíp víš, jak zvládáš. přinejhorším (to slovo teda nemyslím v plném významu, je nějaké vycpávkové) si to doděláš na MD.\nPříspěvek od Rarach » čtv lis 12, 2009 22:41\nNo, rozmyslet si to už nechci. To jsem dělala doteď\nMůj život se má asi tak: teď momentálně mě už dodělat magistra nic nepřinese (myslím po finanční stránce), neboť jsem v práci docílila svého maxima a víc už mi prostě nedají\nČasově mě to stálo velké úsilí. Nemyslím ani tak učení samotné, jako spíš přemáhání se do toho!!! Pověsila jsem si na krk závaží a pořád jsem ho táhla s sebou. A co je nejdůležitější, odrazovalo mě to od jiných věcí. Stále jsem měla takovou tu výmluvu, že tohle teď dělat nemůžu, protože musím dodělat školu. A až jí dodělám, tak se do toho (možná) dám...atd.\nJá netvrdím, že to nikdy nedodělám, ale teď si prostě chci užít víc toho báječného života kolem mě.\nNěkdo to chápe, někdo mi to vyčítá, někdo mě přemlouvá...Já se s tím rozhodnutím taky docela prala, ale když se opravdu zeptám sama sebe, tak jsem si jistá, že tam, kde bych chtěla jednou být, tohle potřebovat nebudu.\nA taky je fakt, že jsem si už dřív říkala, že bakaláře nějak udělám a zbytek dle situace a opravdu možná na MD...\nTa krása rozhodnutí je v tom, že jsme každý jiný a každý na své hodnoty nahlížíme jinak. Pokud člověk následuje hlas své duše, tak je podle mě rozhodnutí vždy správné.\nPříspěvek od Rarach » čtv lis 12, 2009 22:49\nRarach píše: Tak jsem si vzala zítra dovolenou a jedu ukončit studium.\nJak jen vysvětlím rodičům, že jejich dcerunka nebude Mgr. (aspoň v nejbližší době), to tedy nevím...\nAle hned je mi líp, když vím, že se nebudu muset psát s těma kvantama seminárek...\nTy jsi studovala, abys udělala radost rodičům, aby na tebe byly pyšní?\nProboha, to ani v nejmenším! Ale mamka je na mě tak hrdá. Mám trochu pocit, že jí "zklamu". Ona to ještě neví. Jenže moji rodiče mají bohužel tu vlastnost, že se snaží žít můj vlasní život. Znáte ty řeči typu: To za mého mládí nešlo..., tehdy byla jiná doba..., ty můžeš cestovat, studovat, atd.\nKaždý v životě toužíme po něčem jiném, protože každá duše je ojedinělá!\nOtázkou zůstává, co pro to, aby byla duše šťastná, skutečně uděláme...\nPříspěvek od Renáta » pát lis 13, 2009 1:18\nMyslím, že pravdu má aj Dvdmchl, aj Awa. PMN škola rozširuje obzor - človeku sa dostane riešiť aj také veci, na ktoré by tak akosi sám od seba zrejme ani nenarazil. Tento týždeň synátor vypracúval do školy referát na tému Živočíšne a rastlinné endemity v Chile - a bolo to naozaj zaujímavé, študovať si okolo toho materiál. Kde by to človeka napadlo bez tvorivej profesorky biológie Tá práca aj posilnila vedomie, aké je vzácne to, čo tu na Zemi máme, že by sme to mali poznať a chrániť.\nPříspěvek od Sweetie » pát lis 13, 2009 1:49\nRarach píše: když jsem nepobrala procenta...\nA pak už bez kalkulačky ani ránu...\na ja se v zivote procenta ve skole neucila. na zakladce to nebylo v my dobe zarazeno a na gymplu nam matikar rovnou rek, zapomente, to jsou kupecky pocty, ty se naucte v osobnim volnu, to na gympl nepatri a tak je dodnes neumim.\nPříspěvek od Sweetie » pát lis 13, 2009 2:00\nno, taky jsem to tak kdysi citila, zajimava prace, prijem, a pak litovala nebo spis byla frustrovana neuspokojena az do doby kdy jsem zacala znova studovat. nadavam denne ze to za ty nervy nestoji, ale kdyz skonci rocnik, najednou prazdnota.. pro me je studium vyzva (pro jiny treba ne,nepotrebuji to). a samozrejme samostatna kapitola jsou moznosti vyberu otevreny vysokoskolakum ve srovnani s ostatnimi.\nPříspěvek od buc11 » pát lis 13, 2009 7:51\njá si musím vždycky nenápadně napsat trojčlenku, když byla dcera ve 3.třídě, tak to měli zakázaný\nvšichni mají pravdu, ale jsem taky pro studium ale ještě víc pro vlastní rozhodnutí, vždyťstotam mívala dole i napsaný, ne?\nnejvíc sem si užíval na studiu a to sem nebyl ani v plzni\nPříspěvek od Rarach » pát lis 13, 2009 10:46\nJejda, ale já studuju v Plzni\nAle práva teda néééé\nPříspěvek od Rarach » pát lis 13, 2009 10:55\nKdybych si mohla vybrat, tak jdu studovat něco jiného!\nEvropská kulturní studia mě nějak moc neberou... Studovala jsem to jen kvůli práci. Chtěla jsem studovat filologii, jenže to opravdu nejde dálkově!\nA když vás někdo do učení nutí, tak to je prostě nezáživné...\nV práci musím mít titul, takže jsem do toho šla. A moc mi to dalo!!! Našla jsem spoustu nových kamarádů, nových informací, otevřelo mi to oči...\nTeď už mám ale spíš pocit vyždímaného citronu. A taky mi mrzí, že jsem se musela kvůli škole vzdát spousty zajímavých příležitostí, protože jsem ji chtěla dodělat a zkloubit to fakt nešlo...\nTeď už ale další titul nepotřebuji a oči mám už dost otevřené. Chci dát šanci také něčemu jinému v mém životě.\nTakže prostě za pár minut vyrážím\nNemůžu se dočkat!!! Fakt mi spadne šutr ze srdce!!!\nPříspěvek od nancycka » pon lis 16, 2009 11:02\nja ta s tym vymackanym citronom uplne chapem. osobne som musela prerusit bakalara v polovici kvoli zlej zivotnej situacii, po dvoch rokoch som znova urobila primacky a dorobila druhu polovicu. do mgr som nesla, hoci som vzdy bola jedna z najlepsich, lebo som sa prestahovala na sardiniu za mojim muzickom, ale i tak by som do toho nesla, lebo uz na konci bc som mala pocit, ze ma to hrozne zvazuje. ale znova teraz po par rokoch rozmyslam, na co by som sa zapisala, skola je pre mna troska vyzvou tak ako pre sweetie. ale kedze v tychto koncinach by mi pokracovanie v pedagogike bolo nanic, zrejme to bude zdravotna sestra. ja som povodne chcela studovat filozofiu alebo antropologiu, ale na sardinke ta prijmu bez primaciek, lebo sa tu tym aj tak neuzivis a je ti to nanic. tak sa mi to furt nejak meni, ale ani bez skoly ani dlho so skolou sa mi neda. podla mna pauza ti moze dat vela, ale pozor na straty ktore by si mohla casom olutovat. vela stastia.\nPříspěvek od Rarach » stř lis 18, 2009 8:48\nDíky všem za postřehy ohledně studia.\nJá jsem teda stejnak tvrdohlavá a tak jsem to prostě prozatím (a to zdůrazňuji) ukončila, ale to neznamená, že se k tomu nikdy už neodhodlám\nKaždopádně je mi parádně. Třídím si teď své životní priority, zase se nořím do studia španělštiny a své služební cesty si užívám jako nikdy, protože se na nich nemusím učit\nJsem tak nějak víc svobodná!!!\nPříspěvek od Rarach » stř lis 18, 2009 20:09\nTak vám musím napsat můj naprosto neuvěřitelný zážitek.\nV neděli jsem letěla na služebku do Bruselu. Spala jsem v děsně velkým hotelu, který teda nebyl nějak luxusní, ale opravdu vynikal vnitřní prostorovostí. Ztrácela jsem se tam při každé cestě do pokoje (bydlela jsem ve 24. patře)\nAle to není až tak důležité. >:-)\nPoint byl v tom, že se v tom pokoji musel někdo zabít, protože jsem tam strávila 2 noci s něčím - někým...nevím.\nProstě to byl šílený pocit. Nemohla jsem spát a když jsem usnula zdálo se mi, že se vidím, jak spím a u postele někdo stojí (a rozhodně teda nebyl živý). Ten zvláštní pocit ve mě stále je. Neměla jsem strach, ale příjemné to teda nebylo. A zvláštní na tom bylo to, že se mi to zdálo obě noci po sobě.\nJá tedy nevím, co si o tom myslet, ale jsem ráda, že jsem doma. Konečně jsem se vyspala. Třetí noc bych tam asi dobrovolně nebyla.\nPříspěvek od Panda » stř lis 18, 2009 20:18\nBrr, takové horrory máš psát někdy ráno a ne večer před spaním.\nPříspěvek od Fuujin » stř lis 18, 2009 20:26\nZajímavý. Asi se tam stalo něco hodně negativního, nebo hodně negativní věci po sobě.. Nebo tak možná taky někoho zabili, těžko říct.. Nebo jen ten stres\nPříspěvek od Rarach » stř lis 18, 2009 20:38\nTak to pardon, Pando. Ale neboj, jdou po mě a ne po tobě\nTaky jsem sama doma a zrovna teď nemám nejlepší pocit, ale to už je asi vsugerovaný. Nějak jsem se z toho ještě nevzpamatovala...\nVždycky si vzpomenu na 6. smysl - ten film mi naháněl vždycky hrůzu, ale takovou tu zvědavou\nPříspěvek od mira » čtv lis 19, 2009 2:45\nKdyž mám pocit, že spím, bývá to i ve stoje při práci, asi způsob, jak\nse s ní vyrovnat, a že na mne civí nějaký čumil, ať už živý, nebo neduživý,\nvyzvu ho, aby se posadil a nevynesl spaní.\nNebo vstanu a vyvětrám ho, šmíráka.\nPříspěvek od buc11 » čtv lis 19, 2009 7:46\nnení místečko na zemi, kde by někoho nebo něco nezabili, hlavně, že to nejsem zatím já\nPříspěvek od Pavluška » sob lis 21, 2009 23:33\nTeda! Fuj!!! Ale už jsi pryč.\nMě kolikrát nějaká místa něčím nesednou, ani to nemusím vidět tak zhmotněně. To musí být mazec. Já jsem teď na místě, kde se kdysi někdo utrápil/upil, ale naštěstí mi u postele nestraší. Jen vrže pracující dřevo.\nPříspěvek od Fiona » ned lis 22, 2009 0:59\nKamaradka je zena kastelana a bydli v puvodne reneancnim, mockrat rekonstruovanem hrade. S duchy se vyporadala jednoduse. Nejdriv mela porad pocit ze jim nekdo chodi pres postel. Dosla k zaveru ze v tom miste nejspis sveho casu byly dvere (coz se pozdeji ukazalo byt pravdou) a ze duchove asi chodi dirama na ktere jsou zvykli, nebo je mozna jenom vnima z jejich doby pres nejakou casovou smycku, kdo vi. Tak presunula postel na misto kde pravdepodobnost drivejsiho vyskytu dveri je minimalni - a ma pokoj\nPříspěvek od Rarach » ned lis 22, 2009 10:44\nPavluška píše: Teda! Fuj!!! Ale už jsi pryč.\nA praskající dřevo něco znamená, Pavluš?\nU nás vrže všechno, ale nikdy mi to nevadilo...to asi, že jsem na to zvyklá od narození\nKdyž jsem ještě bydlela u našich, tak tam se zase otevíraly dveře. Prostě jen tak To mi bylo asi 10 a děsně jsem se bála!!! Na půdě jsme měli starý gauč a já si myslela, že je za ním kostra, která nám okupuje podkroví. Přes den jsem si tam klíďo hrála, ale po setmění mě tam nikdo nedostal\nKámoška pak napsala povídku o kostře za gaučem. Něco jako Malý princ. On bydlel na planetě s tou kytkou, kostra bydlela na planetě za gaučem...\nAch ty dětské vzpomínky...\nNaposledy upravil(a) Rarach dne ned lis 22, 2009 10:52, celkem upraveno 1 x.\nPříspěvek od Rarach » ned lis 22, 2009 10:51\nFiona píše: Kamaradka je zena kastelana a bydli v puvodne reneancnim, mockrat rekonstruovanem hrade. S duchy se vyporadala jednoduse. Nejdriv mela porad pocit ze jim nekdo chodi pres postel. Dosla k zaveru ze v tom miste nejspis sveho casu byly dvere (coz se pozdeji ukazalo byt pravdou) a ze duchove asi chodi dirama na ktere jsou zvykli, nebo je mozna jenom vnima z jejich doby pres nejakou casovou smycku, kdo vi. Tak presunula postel na misto kde pravdepodobnost drivejsiho vyskytu dveri je minimalni - a ma pokoj\nNo, tohle je taky pěkné\nJá teda věřím na to, že tady všude kolem jsou, ale člověk si to nesmí moc připouštět, jináč by se z toho zbláznil\nTa kámoška, co napsala tu povídku o kostře za gaučem, má s duchem taky zkušenosti. Jí přímo záměrně navštěvoval. Dokonce i když jsem tam byla já.\nJá mám zase zvláštní pocit, že u mě někdo stojí nebo kolem chodí, když si pustím psychowalkmen a jsem tak na půl v tranzu. To pak člověk vidí a cítí tak zvláštní věci...\nPříspěvek od Pavluška » ned lis 22, 2009 11:14\nne praskající; pracující dřevo, jak sesychá... a snad neznamená nic.\nhihi, u nás se také v dětství otevíraly dveře, ale člověk věděl, že je to pes.\nJá se v noci bojím víc živých lidí než mrtvých, ale je fakt, že jsem setkání s viditelným duchem nezažila. Zato se mi chtělo zvracet, když jsem jednou zjistila, že na mě v noci kouká přes moskytku stanu zaměstnanec kempu. Humus nad všechny duchy.\nPříspěvek od Pavluška » ned lis 22, 2009 11:15\nRarach píše: když si pustím psychowalkmen a jsem tak na půl v tranzu. To pak člověk vidí a cítí tak zvláštní věci...\njak často ho používáš? vyplatí se?\nPříspěvek od bstrd » ned lis 22, 2009 13:48\nRarach píše: To mi bylo asi 10 a děsně jsem se bála!!! Na půdě jsme měli starý gauč a já si myslela, že je za ním kostra, která nám okupuje podkroví. Přes den jsem si tam klíďo hrála, ale po setmění mě tam nikdo nedostal\n-tiez som maval problem ist po urcitej hodine zamknut bicykel do pivnice aj ked cez den som tam chodil v pohode...a po zhasnuti vyliezali strasidla, ovsem postel bola pre nich tabu, takze svetlo v izbe som zhasinal tak, ze som sa minimalne jednou nohou dotykal postele\nPříspěvek od Pavluska » pon lis 23, 2009 10:52\njak daleko od postele byl vypínač?\nPříspěvek od Panda » pon lis 23, 2009 12:10\nTrochu nechápu proč lidé mají strach z duchů? Chápu strach z živých. Ale duchové a mrtví a nehmatatelné - když má člověk čisté svědomí tak cítí spíš klid a soucítění s nimi, ne strach. Když v noci běhávám kolem hřbitova tak mě to místo spíš uklidňuje a je mi příjemné než že by vyvolávalo strach.\nPříspěvek od bstrd » pon lis 23, 2009 12:16\nPavluska píše: jak daleko od postele byl vypínač?\n-obcas to boli docela krkolomne pozy, ale aspon som sa pred spanim ponatahoval\nPanda píše: Trochu nechápu proč lidé mají strach z duchů? Chápu strach z živých. Ale duchové a mrtví a nehmatatelné - když má člověk čisté svědomí tak cítí spíš klid a soucítění s nimi, ne strach. Když v noci běhávám kolem hřbitova tak mě to místo spíš uklidňuje a je mi příjemné než že by vyvolávalo strach.\n-ked mas 8 rokov tak este nevies ze sa mas bat zivych a nie mrtvych cintoriny na mna tiez posobia ukludnujuco, jednu dobu som si tam chodieval na lavicku citat, pretoze nikde inde v meste nebol taky klud a ticho\nPříspěvek od kveta » pon lis 23, 2009 12:36\ntaky mam dost zkusenosti s duchama, a i kdyz je to nekdy strasidelny, prekvapim sama sebe svoji odvaznosti. dam sem jednu prihodu:\nv cechach, bylo mi asi dvacetpet, jsem bydlela ve vesnice hlohovice u rokycan, na stare fare, kdyz jsem se tam nastehovala a mela vybaleno asi polovinu veci, v noci, jsem lezela v posteli a najednou slysim, ze mi nekdo vybaluje veci, slysela jsem i kroky, proste jsem byla presvedcena, ze ve vedlejsi mistnosti nekdo je. dvere mezi temito dvema mistnostmi nebyly, a tak jsem se snazila neco videt, ale byla jen tma, tak jsem se odvazila rozsvitit svetlo a jit se podivat kdo mi to pomaha ze zabydlet, a nikde nikdo a ticho po pesine, tak zase zalezla do postele, zhasla a uz tam zase ten kdosi hospodaril, no doslo mi o co jde a uklidnila se a nechala ducha at si hraje. byla jsem rada ze to nebyl clovek z masa a kosti s tema se nekdy hur komunikuje.\nmyslim si, ze kazdy ma podobne pribehy, nekdo vic, nekdo min, (ja docela dost) akorat malokdo o nich mluvi.\nPříspěvek od mira » úte lis 24, 2009 2:34\nbstrd píše: cintoriny na mna tiez posobia ukludnujuco, jednu dobu som si tam chodieval na lavicku citat, pretoze nikde inde v meste nebol taky klud a ticho\nDávno jsem na krchu nebyl, ale matně si vzpomínám, že tam byl hluk.\nZpůsobují ho stařenky, které dosud žijí a vržou jim klouby, když štrachají\nkonve s vodou, šourajíc se po štěrkem sypaných cestičkách nohy nezvedaje a škrtají\nse zápalkami s úmyslem zapálit kahan i květinovou výzdobu a mluví se sebou.\nTaké tam bývají stromy a ve větvích štěbetají ptáci,\nkteří s oblibou šustí ve spadaném listí. Ale bez těchto narušitelů by tam\nDucha jsem nezmerčil, protože potmě si nevidím ani na špičku nudlometu.\nPříspěvek od midsummer » úte lis 24, 2009 8:57\nA nevíte náhodou, když už jsme u těch krchovů, něco o tom, že se ze hřbitova nesmí nic odnášet - a hlavně proč? Byli jsme nedávno s přítelem na hřbitově v rodné vesničce jeho prarodičů, hřbitov je to malebnej, udržovanej, částečně jako zahrada s mnoha stromy. Pod jedním stromem jsem si vzala takovou pěknou spadlou větývku, že si ji dám doma do vázy. Ale přítel mi řekl: "A ty nevíš, že ze hřbitova se nesmí nic odnášet domů? Ty nevíš nic o neštěstí co to přináší?" No nevím, slyšela jsem to prvně. ale přišlo mi to ihned dost logické a větev tam samozřejmě zůstala.\nPříspěvek od Rarach » úte lis 24, 2009 9:21\nPavluš, to strašně záleží na člověku. Mám ho už dva roky a poslední dobou ho použiju tak jednou za měsíc. Ale dřív třeba denně. Hlavně proti usínání a na učení. A pak na takovou tu psavou na seminárky. Jsem si dala hodinu relax a pak se mi tužka nezastavila, dokud to nebylo hotové\nJináč taky záleží na typu přístroje. Ty levný nemají takové funkce. Takže do toho musíš dát aspoň 15 tis., což není jen tak za takovou hračku.\nAle kámoška je psycholožka a nejde bez něj spát, že prej jí to uklidňuje po tom náročném dni v práci...což plně chápu\nPříspěvek od Rarach » úte lis 24, 2009 9:25\nPandi, to je takové zvláštní. To máš jako s pavoukama. Nebojím se jich, ale šahat na ně nemusím. Rozhodně nevřeštím, když nějakého vidím, ale nevyhledávám je.\nA to samé s duchama, nebojím se, ale mám z toho takový zvláštní pocit. Je v tom trochu zvědavost, ale taky trochu strach.\nPříspěvek od Rarach » úte lis 24, 2009 9:33\nmidsummer píše: A nevíte náhodou, když už jsme u těch krchovů, něco o tom, že se ze hřbitova nesmí nic odnášet - a hlavně proč? Byli jsme nedávno s přítelem na hřbitově v rodné vesničce jeho prarodičů, hřbitov je to malebnej, udržovanej, částečně jako zahrada s mnoha stromy. Pod jedním stromem jsem si vzala takovou pěknou spadlou větývku, že si ji dám doma do vázy. Ale přítel mi řekl: "A ty nevíš, že ze hřbitova se nesmí nic odnášet domů? Ty nevíš nic o neštěstí co to přináší?" No nevím, slyšela jsem to prvně. ale přišlo mi to ihned dost logické a větev tam samozřejmě zůstala.\nNo, to je snad jen pověra, ne? Pověry mají tu vlastnost, že lidi tomu pak věří a jak na to myslí, tak se toho v podvědomí bojí. Takové to "co kdyby". No a pak se chovají slušně.\nMyslím, že nikdo by ti kvůli větvi nic neudělal\nPokud nechceš ukrást třeba náhrobek nebo tak něco, tak si myslím, že se ti nic nemůže stát.\nVem si třeba nějaké vypatlané mozky, které chodí likvidovat židovské hřbitovy, nebo nekalé praktiky některých prodejců z pohřebních služeb, kdy prodávají 3x a vícekrát květiny a rakve atd.\nPříspěvek od Panda » úte lis 24, 2009 10:44\nmidsummer píše: A nevíte náhodou, když už jsme u těch krchovů, něco o tom, že se ze hřbitova nesmí nic odnášet - a hlavně proč?...\nŘekl bych, že to bude uměle vytvořená pověra chránící hřbitov před rozkrádáním hrobů, aby lidi nebrali kytky a svíčky z hrobů. A stačí pak pochybnost "pro jistotu, co když to funguje?" a tím to pak už opravdu funguje (lze tak snadno uměle vytvořit jakoukoliv fungující pověru). Kromě toho, babiččina holenní kost by se doma ve vázičce špatně vyjímala.\n... aha, Raraška už napsala v podstatě to samé\nPříspěvek od bstrd » úte lis 24, 2009 11:32\n-mam kamarata z mesta, kde bolo zvykom na vianoce davat na hroby stromceky s komplet vyzdobou...a on ako maly s kamaratmi robili pravidelne kazdorocne vypravy na salonky...a vobec im nevadilo ze je to cintorin a nemalo by sa odtial nic odnasat\nPříspěvek od Fiona » stř lis 25, 2009 16:36\nA nevíte náhodou, když už jsme u těch krchovů, něco o tom, že se ze hřbitova nesmí nic odnášet - a hlavně proč?\nNevim, ale zato vim ze to neni pravda\nJako decko nevinne jsem se na hrbitov bezne chodila past, rostly tam nejlepsi jahody a nikdo je nesbiral\nJako o neco vycuranejsi dospivajici jsme jednou s deckama prisli na to, ze jista pani nosi sve dceri na hrob obden cerstve buchty - pekla moooc dobre! Dodnes me nikdo nechodi za to strasit...\nA do tretice, znam osobne clovicka co ma jako nejvznesenejsi hobby a cil sveho zivota vybirani starych zubnich protez z hrobek z pocatku minuleho stoleti... (zlatych samozrejme, ve svatem jmenu vedy!^^) a strasit se taky musi sam. Co uz clovek nadela\nPříspěvek od midsummer » stř lis 25, 2009 16:44\nNo mně je celkem jasný, že jde asi o nějakou pověru - jenom pořád nevím, co by se mi bývalo mělo stát, kdybych si tu větev odnesla.\nPříspěvek od Fiona » stř lis 25, 2009 16:50\nBy se s tebou pohadal a meli byste pokazeny den oba\nPříspěvek od Panda » stř lis 25, 2009 19:49\nmidsummer píše: No mně je celkem jasný, že jde asi o nějakou pověru - jenom pořád nevím, co by se mi bývalo mělo stát, kdybych si tu větev odnesla.\nAsi málo sleduješ filmy. To je přece jasné - přijde mumie a odnese si ji zpátky.\nPříspěvek od Pavluška » stř lis 25, 2009 20:03\nRarach (-á -šek) : Aha, mě stejnou službu při studiu dělalo kafe.\nKámošku také chápu (dneska jsem zase viděla jak se k sobě chovají děcka - asi nějací spolužáci ze školy a mrazilo mě. Obecně práce s lidma může (nemusí) být pořádný výcuc).\nOhledně psychiky si občas zapálím svíčku (-y) a pustím oblíbenou hudbu a mám to skoro zadarmo; z nouze ctnost a bůhví, zda je to funkční. Ale příjemné ano.\nPříspěvek od Pavluška » stř lis 25, 2009 20:04\nPříspěvek od Panda » stř lis 25, 2009 20:37\nPavluška píše: jen větev?\nPředpokádám, že se jí midsummer včas pustí.\nPříspěvek od Pavluška » stř lis 25, 2009 22:28\nPříspěvek od midsummer » čtv lis 26, 2009 9:03\nFiona píše: By se s tebou pohadal a meli byste pokazeny den oba\nTak to asi ne, VON se NiKDY nehádá, znám ho 12 let a ještě jsem to nikdy nezažila, i když jsem se párkrát opravdu usilovně snažila . To spíš věřím Pandovi s tou mumií, to se mi zdá pravděpodobnější\nPříspěvek od Rarach » čtv lis 26, 2009 9:24\nTaky jsem chodila na hřbitovní jahody. Mňam!\nA na čtyřlístky, rostly u kapličky pod tím ukřižovaným pánem, jak jsem mu jako malá říkala\nPříspěvek od Rarach » čtv lis 26, 2009 9:29\nPavluška píše: Rarach (-á -šek) : Aha, mě stejnou službu při studiu dělalo kafe.\nTo víš že jo! Vždyť to je taky super relax. Kámoš tvrdí, že meditace na přístrojích už není to samé jako léta dřiny, než se to pořádně naučíš sám od sebe. No, třeba jo, ale my nepotřebujeme tak zásadní relax, že?\nCokoli ti pomáhá, využij.\nPříspěvek od Panda » čtv lis 26, 2009 10:41\nmidsummer píše: Tak to asi ne, VON se NiKDY nehádá,...\nTeď ještě kdo obvykle ustoupí, třeba nemá důvod se hádat. Nepoužíváš příliš často větu "Jak si přeješ miláčku!" ?\nPříspěvek od midsummer » čtv lis 26, 2009 11:02\nKdepak, je to jinak. Já coby blíženec bych měla být složena ze dvou povah, ale myslím, že je nás těch blíženců ve mně podstatně víc. Já sama říkám, že mám dost problémů dohodnout se sama se sebou, natož když se mi do toho ještě začne někdo montovat . Navíc nejsem žádná tuctovka a vždy všechno si dělám podle svého - stádo mě absolutně nezajímá. Přítele jsem upozornila na "blížence" hned jak jsme se poznali. Tvrdil, že má trénink z domova - jeho matka je též blíženec, ale on coby váhy má dispozice s blíženci vycházet. Teď tvrdí, že už pozná, kdy jsem ještě blíženec a kdy už jsem Ublíženec. Fakt je, že je absolutně klidnej (až moc ). On nás blížence co máme (JÁ) v sobě nechá, ať se vyřádíme mezi sebou, ví že je nás dost, coby se nám do toho ještě montoval\nPříspěvek od Pavluška » sob lis 28, 2009 16:43\nRarach píše: ... No, třeba jo, ale my nepotřebujeme tak zásadní relax, že?


Výsledky Apple: Kindlu se nebojíme, iPad kanibalizuje prodeje PC, ne Maců | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nVýsledky Apple: Kindlu se nebojíme, iPad kanibalizuje prodeje PC, ne Maců\n26. 1. 2012 00:01 / 2 minuty čtení\nApple iPad Amazon.com Kindle\nRekordní výsledky Applu z firmy udělaly největšího výrobce osobních počítačů. Apple se zároveň stal největším odběratelem polovodičových součástek a ani Kindle Fire pro Apple nepředstavuje hrozbu.\nPo představení výsledků hospodaření Applu v posledních třech měsících kalendářního roku 2011 se kalifornská firma může pyšnit titulem největšího výrobce osobních počítačů. Tento titul Apple drží ve všech případech, kdy se multimediální tablety zahrnují do kategorie PC.\nApple za tři měsíce prodal 15,4 milionu iPadů, HP za stejné období prodalo 14,7 milionu osobních počítačů s Windows. Apple k iPadům, které část analytiků a většina uživatelů za osobní počítač nepokládá, prodal také více než pět milionů počítačů Apple Mac. „Očekávám, že jednou bude trh s tablety větší než celý trh s osobními počítači,“ uvedl v této souvislosti ředitel Applu Tim Cook.\nApple Store v Pekingu zasypala vejce. Zákazníci čekali na nový iPhone zbytečně\nPřed obchodem Apple se celou noc tísnily stovky lidí, kteří čekali, až si budou moci koupit nový iPhone 4S. Obchod nakonec vůbec neotevřel,...\nUvnitř tabulka s platy\tŠéf Applu Tim Cook si loni přišel na platu a odměnách na 378 milionů dolarů, v přepočtu 7,6 miliardy korun. Jeho předchůdce Steve Jobs přitom...


Vylepšete si váš prohlížeč | Chip.cz - recenze a testy\nVylepšete si váš prohlížeč | Foto: CHIP\nPomocí zásuvných modulů můžete vylepšit některé funkce prohlážeče, usnadnit si práci a zajistit vyšší bezpečnost. Nabídka je pestrá.\nChip 03/2022: Všechny moderní internetové prohlížeče, jako Chrome, Firefox, Edge, Opera a Safari lze rozšířit pomocí doplňků. S jejich pomocí můžete lépe organizovat stahování, spravovat hesla, stahovat filmové klipy z YouTube, šifrovat e-maily nebo přijímat zprávy. Seznam možností je v podstatě nekonečný. Nejlepší na tom je, že většina rozšíření prohlížeče je zcela zdarma. Abyste však mohli využít obrovský potenciál prohlížeče, musíte vědět, co vlastně nabízí. Je také pravda, že plug-iny mají různou kvalitu. Proto jsme pro vás připravili výběr doporučených rozšíření, která považujeme za obzvláště užitečná. Tento výběr samozřejmě není úplný. Ale možná vám to dodá chuť vyzkoušet další.


Máme jen civilní sňatek - je možná sanace? | Víra.cz, křesťanství\nMáme jen civilní sňatek - je možná sanace?\nJsem nepraktikující katolík a manželka je ateistka. Máme 2 děti. Máme jen civilní sňatek. Lze nějak dosáhnout sanace sňatku, když moje žena je rozvedená (oba manželé nepokřtění) a rovedla se před lety kvůli mně?\nObraťte se na církevní soud\nOdpověď není úplně jednoduchá a právnický jazyk dost suchý. Sanace, neboli dodatečné církevní zplatnění manželství v základu (lat. sanatio in radice) je možné v případě, kdy pokřtěný katolík uzavřel s nepokřtěným partnerem pouze civilní sňatek a nebylo žádáno o udělení tzv. dispenzu biskupa od kanonické formy. Toto manželství je z pohledu kanonického neplatné. Pokud oba manželé, nebo alespoň jeden z nich, touží své manželství zplatnit, mohou prostřednictvím kněze ve své farnosti, tj. v místě bydliště, zažádat u diecézního biskupa o sanaci. Překážkou tohoto postupu ale je například závazek předcházejícího manželství.\nV situaci, kdy Vaše manželka byla jako nepokřtěná vdaná za nepokřtěného muže, bylo jejich manželství podle církevně právní mluvy "přirozeně platné". Církev si tak uvědomuje, že instituce manželství je mimo křesťanská, tj. patří k nátuře člověka, a má k němu velký respekt. Proto, aby bylo možné uzavřít církevní sňatek, předpokládalo by to nejprve řešení předchozího vztahu u církevního soudu.\nV každém případě bych Vám doporučila navštívit pana faráře. On Vám případně pomůže napsat žádost na příslušný církevní soud. Po té proběhne proces, který může trvat i rok. Během něj budou přezkoumány důvody k uzavření přirozeně platného manželství. Bude osloven i bývalý manžel Vaší paní, jak se staví k tomuto svazku i k důvodům rozchodu… Podle rozhodnutí soudu by pak mohlo následně dojít k sanaci vašeho manželství.\nPřeji Vám, aby se Vaše touha po platném manželství naplnila a pokud to možné nebude, kéž dokážete svůj vztah a celou rodinu naplnit vzájemnou láskou. Bůh je láska a věřím, že si dokáže najít cestu i do Vašeho manželství.


Jeff Kinney: Deníky malého poseroutky - recenze audioknih | naposlech.cz\nPatery zápisky Grega Heffleyho\nrecenze, Kamil Fajmon, 25.06.2018\nHledáte-li v internetových obchodech nebo v knihkupectvích audioknihy učené dětem, narazíte většinou na různé pohádky, napínavé příběhy, či fantasy. Jen málo zvukových titulů však reflektuje obyčejný každodenní život z chlapecké či holčičí perspektivy. Jednu ze světlých výjimek tvoří Deníky malého poseroutky, které už od roku 2013 do audia připravuje vydavatelství CooBoo. Zatím je na trhu pět titulů série, a protože se nahrávky k posluchačům dostávají s ročními rozestupy, je mezi nimi znát určitý vývoj.\nNež se pustíme do shrnutí zvukové podoby Deníků, zastavme se krátce u předlohy. Zápisky nejprve obsahují drobné epizody, které na sebe tu a tam navazují a reflektují více měsíců najednou. V následujících knihách se časové období zkracuje a příběhy jsou podrobněji rozpracovány. Ve zmíněných pěti dílech však nejde o účelné prodlužování námětu, jak se často autorům stává, Jeff Kinney pokaždé přichází s originálními nápady.\nTo, co mají všechny audioknihy společné, je tvůrčí tým, který se skládá především z režiséra Jana Jiráně, interpreta Václava Kopty a hudebního skladatele Petera Bindera. V prvním dílu se propojení auditivních složek ještě hledá. Václav Kopta si od začátku počíná v přednesu jistě, po klučičím způsobu mluví zbrkle, ve větách záměrně zdůrazňuje slova, která by dospělý sdělil bez přehánění, častěji se nadechuje, v hlase je slyšet vzdor vůči autoritám. Jeho projev je ale zpomalený, jakoby se herec na přetavení textu do řeči příliš soustředil. S přibývajícími natáčecími frekvencemi se Kopta s Gregem sžívá, pronášené myšlenky nabývají na rychlosti, lehkosti a přirozenosti.\nHudba se objevuje ve více rovinách. Schválně od sebe striktně neodděluje dny – takový způsob by byl příliš mechanický, naopak slouží jako interpunkce za skončenou příhodou a také jako ironizující prvek na vyjádření vtipu. To, co považuji za diskutabilní je podbarvení skladeb pod mluvené slovo. Melodie navozují atmosféru prostředí – za všechny uveďme kostel, doprovázejí hrdiny při útěku. Hlavně na počátku série se ale skladby ve velké míře objevují na náhodných místech. Takové zapojení působí jako určité schéma ve smyslu „už delší dobu nic nehrálo, měla by zaznít skladba“. Postupně podkresů ubývá a i když v poslední části uvedené schéma zcela nezmizelo, stávají se více funkčními.\nVýrazným rukopisem režiséra Jana Jiráně je práce se zvukovými efekty. Podobně jako hudba i ruchy tvoří přechody mezi jednotlivými úseky a zároveň přenášejí fantazii školním zvonkem do třídy, hrou s míčem na hřiště či motorem do auta. Důležitá je rovněž souhra s odhlučněným studiem a echem – echo spolu s hlasem v přímých řečech vytváří velkou místnost.\nI přes určité výhrady si jednička Deníku malého poseroutky plným právem vysloužila místo na stupních vítězů v anketě Audiokniha roku 2013 v kategorii Nejlepší audiokniha pro děti a mládež. Od té doby se provedení ostatních pokračování ještě podstatně zlepšilo. Snad se i letos k nám od vydavatelství Cooboo dostanou šesté Gregovy zápisky.\nPoseroutka obstojí i v audiu


Z naší čtvrti • RESPEKT\nZ naší čtvrti\nJindřich Šídlo • Autor: Ilustrace – Pavel Reisenauer\nV naší spořádané, kosmopolitní, liberální, středostavovské čtvrti dostáváme každý měsíc do schránek radniční časopis Hobulet (HOlešovice-BUbeneč-LETná, haha). Je to obecní plátek jako každý druhý: v podstatě zbytečný, ale zato tištěný na papíře, jaký si ani Respekt nemůže dovolit. Dozvíme se z něj, kde jsou zrovna rozestavěny kontejnery na odpad a jak se má starosta. Jako spoluinvestor jsem na něj vážně hrdý.\nPoslední vydání vyšlo jako dvojčíslo, takže rozhovory se starostou Markem Ječménkem (ODS) jsou tu pro zapamatování hned dva – stejně jako fotografie, protože je to hezký člověk.\nTen o Šlechtově restauraci uprostřed Stromovky, kterou do stavu těsně před zřícením přivedl dohromady tuzemský socialismus s novodobým kapitalismem, je docela povzbuzující, pokud si nic nepamatujete: Šlechtovku se prý povede zachránit, pokud se tedy dřív definitivně nezřítí do tunelu Blanka, jednoho z našich novodobých divů světa, který vede přímo pod ní.\nJeště lepší je však ten druhý: starosta tu pod palbou drtivých otázek („Proč vůbec potřebuje Praha 7 novou radnici?“) vysvětluje, co náš obvodní národní výbor přivedlo k myšlence přesunout úřednictvo ze staré pronajaté budovy na nábřeží do úplně nového a hlavně vlastního „kancelářského objektu“ v Argentinské ulici. Tento plán za miliardu má dvě drobné nevýhody a dva ohromné plusy: barák sice zatím nestojí a nedostanete se tam pak jinak než…\nKoupit vydání 29/2010\nVyšlo v Respektu 29/2010\nVeřejnoprávní televize má za sebou další pokus o zeštíhlení\nSkandály Sarkozyho týmu zásadně snižují ochotu Francouzů šetřit


Vrátí Vysočina Brnu porážku?\n4. 4. 2013 9:59\nJeden ze šlágrů 22. kola Gambrinus ligy bude v pondělí 8. dubna hostit Jihlava. V moravském derby se zde střetne FC Vysočina proti Zbrojovce Brno. Ve hře budou nejen nesmírně tři důležité záchranářské body, ale i prestiž v měření sil dvou celků, které se velmi dobře znají. Vysočina bude mít jednu výraznou motivaci navíc – minimálně výhrou by chtěla odčinit podzimní debakl z Brna.\nFotbalová zima Vysočině vystavila účet za topení\n13. 3. 2013 12:08\nZhruba čtvrt miliónu korun. Tak zní účet vystavený na FC Vysočina za vyhřívání trávníku. Ten byl v Jihlavě vybudován v létě před startem Gambrinus ligy a únorové a březnové dny pro něj představovaly velkou zatěžkávací zkoušku.\nVIDEO: Aktuální zprávy 21. 6. 2018


Bluetooth headset Nokia BH - 902 s nabíječkou, nevyužité malo používané v super stavu funkční 100%. Je to super v autě atd. Cena 300 Kč + poštovné 99 Kč nebo osobní odběr. Hlavně dobrý do nákl. vozidla, zemníh strojů a volání za jízdy. 300 Kč.


home videa prodej servis náhradní díly\nSUBARU IMPREZA FAN PAGE\nVítejte na stránkách příznivců vozu Subaru Impreza! Již brzy zde naleznete informace o jednotlivých řadách Imprezy, kontakty na prodejce, servis a možná i diskuzi pro všechny fanoušky této japonské automobilky. Budeme rádi za vaše připomínky a náměty pro vylepšení těchto stránek! Pište nám na pavstraka2@gmail.com!\nLEGENDA JMÉNEM SUBARU IMPREZA\nV japonském městě Gumna se roku 1993 zrodila legenda jménem Subaru Impreza. Největší slávu Imprezy a nesmrtelnost značky Subaru přišel v roce 1994 s modelem Subaru Impreza WRC STi. Do Mistrovství světa v rallye vstoupilo Subaru s vozem Impreza 555 v roce 1993 a nahradilo tak vůz Subaru Legacy RS, jehož věrnou kopii můžeme vidět s posádkou Kalista - Šofr i v rámci Mistrovství České republiky historických vozidel.\nSubaru Impreza XV je klasický crossover, který byl poprvé představen v Ženevě na autosalonu v roce 2010. Impreza XV má výrazně zvýšenou světlou výšku a přidány plastové doplňky. V interiéru tohoto modelu je většinou hnědé čalounění. Tento vůz Subaru Impreza XV se změnil po roce 2011 pouze v názvu, a to na Subaru XV a zároveň nejvýkonnější řada Subaru Impreza WRX STi (221 kW) byla přejmenována na Subaru WRX STi. Ve stejném roce se přestává vyrábět i Subaru Impreza WRX (169 kW) a základní typ Subaru Impreza (110 kW). Tímto krokem mizí téměř po 20 letech staré označení Impreza a dá se říci že byla postupně během let 2010 a 2011 vytěsněna crossoverem XV.


Prosíme členy, aby skutečně poctivě a svědomitě sumáře vyplňovali a odevzdávali MO včas.\nPovinnost každého člena je odevzdat povolenku, přehled příchodů k vodě a vyplněný sumář pro vody pstruhové do 15. prosince daného roku a pro vody mimopstruhové do 15. ledna roku následujícího po ukončení platnosti povolenky.\nJestliže pošlete uvedené dokumenty pozdě, nemohou být zahrnuty do celkové sumarizace za revír.\nČlenové výboru provádějí sčítání úlovků a příchodů k vodě z dokumentů jednotlivých členů průběžně a po konečném termínu provedou celkové sčítání. Sumáře se vždy kontrolují s přehledem příchodů k vodě. Výsledky se pak ihned odesílají sekretariátu MRS, takže pozdě došlé sumáře již fyzicky nemohou být zahrnuty do konečné sumarizace.\nNavíc, člen MO, který neodevzdal sumář včas, nemůže dostat následující rok povolenku k lovu.\nVyplňte rok, své jméno a číslo povolenky (to, prosím, do správné kolonky). Také uveďte jméno pobočného spolku MRS.\nDo sloupce REVÍR vyplňujte NÁZEV revíru podle Soupisu revírů. Číslo revíru v tom případě vyplňovat nemusíte. Každý revír na novém řádku. Pořadím podle abecedy se trápit nemusíte.\nDo sloupce POČET DOCHÁZEK vyplňte skutečný počet docházek k vodě na daném revír. To znamená, že započítáte i docházky, na kterých nebylo docíleno úlovku. To je velmi důležité, neboť organizace podle toho dostává limity pro zarybňování revíru. Neuvedením správného počtu docházek se tak připravujete o část nové obsádky revíru.\nVyplňte počty a váhy za jednotlivé druhy ryb na revíru, udělejte celkové součty za každý druh ryby a pak celkový součet za všechny druhy ryb.\nPokud jste si koupili povolenku a z nějakého důvodu k vodě v daném roce nepřišli, nebo přišli jen několikrát, nebo nedocílili žádného úlovku, odevzdejte vyplněný sumář vždy, byť by tam mělo být jen vaše jméno a žádná/jedna docházka.\nSumarizace 2015 - stáhněte si XLS soubor\nSumarizace 2015 - mimopstruhová\nSumarizace 2015 - pstruhová\nSumarizace 2009 - Pstruhová\nBílý potok 1 245 1 0,2 38 9,2 331 124\nBílý potok 2 54 28 5,7 18 5,1\nDyje 14 3\nJihlava 5A 64 3 1,7 11 7 45 14,2 7 2,1\nJihlava 5B 3 9 4,1 47 16 27 7,5 4 1,2\nJihlava 5C 13 4 1,5 2 0,6\nLibochůvka 1 18 16 3,4\nLoučka 1 52 13 1,8 7 2 10 3,4\nLoučka 2 35 1 0,3 29 13,3 26 7,5\nOleš. potok 1 7 1 0,9 5 1,9 7 3,3\nOslava 6 33 4 1,2 19 6,6 9 3,4 4 1,1\nSvitava 2 20\nSvitava 3 7 3 1\nSvitava 4 2\nSvratka 11P 28 13 3,4 11 4,2 7 2,1\nSvratka 7 - 8 361 81 20,7 44 16,8 80 24,7 1 1,7\nSvratka 9 - 10 122 19 4,2 61 21 5 1,5\nVysvětlivky: černě jsou vyznačeny příchody a počty kusů, červeně hmotnost ulovených ryb.\nProdej povolenek na rok 2018 bude zahájen ve středu 2.1.2019 od 16.30 do 19.00 na Ostrůvku v klubovně PS. Více\nVýroční členská schůze PS proběhne v neděli 10. března 2019 v 9:30 hod. v sále Kulturního domu ve Veverské Bítýšce.\nPo telefonické domluvě na tel č. 730 612 599 pan Ondriaš starší, nebo 702 336 548 pan Vařejka.\nPoslední aktualizace: 10.3.2019


GOG má akci, nabízí velké slevy na nejlepší počítačové hry posledních let! – Doupě.cz\nHerní server VG247 ve spolupráci s portálem GOG.com pořádá slevovou akci s těmi nejlepšími PC hity posledních let (i let dávno minulých), které můžete pořídit doslova za pakatel.\nKromě samotné letní akce, kterou pořádá GOG sám o sobě, najdete na webu ještě speciální akcičku ve spolupráci s webem VG247, která čítá 25 nejoblíbenějších her redakce. A je rozhodně o co stát, nechybí jak zcela nové hry, tak kultovní klasiky ze všech možných žánrů.\nPro kompletní přehled se můžete podívat na seznam níže, jinak upalujte na GOG a kupujte!\nHity v akci\nTémata článku: PC Komentář GOG Digitální distribuce Hotline Miami Deathinitive Edition Miami Deathinitive Možný žánr Sled Herní server Wild Hunt Let C + +\n7. 6. 2017 11:18 Hawky Asi jste (opět) zapomněli na GOG Connect, který...


Moravec rozmýšlel start. Nakonec ale super, i když trochu to mrzí, řekl po sprintu – ČT sport – Česká televize\nMoravec rozmýšlel start. Nakonec ale super, i když trochu to mrzí, řekl po sprintu\nHochfilzen – "Nenech ho, Ondro, nenech ho," povzbuzoval na dálku šéftrenér Ondřej Rybář českého reprezentanta Ondřeje Moravce, který poslední kolo sprintu mistrovství světa jel s pozdějším vítězem Benediktem Dollem. Moravec už věděl, že se chybnou ránou na stojce připravil o medaili, nakonec z toho bylo páté místo. "Ve finále pro mě super," uvedl dvaatřicetiletý biatlonista.\nBenedikt Doll a Ondřej Moravec v cílové rovince\n"Mrzí mě to, to se nemělo stát. Kdyby to byla na odchod nula, je to úplně jiná písnička," prohlásil Moravec, který ještě ráno před závodem nebyl stoprocentně přesvědčený, že vůbec nastoupí.\nZáhy po vyjetí ze střelnice tušil, že poslední rána na druhé položce ho připravila o bronz, na druhou stranu bere pátou příčku podle svých slov všema deseti. Zvláště poté, co se od smíšené štafety necítil úplně nejlépe. "Nebyl jsem na tom stoprocentně, cítil jsem se tak prazvláštně, takže ve finále jsem strašně rád," uvedl muž, kterému chybělo k bronzu 7,6 vteřiny.\nZlobily ho ucpané dutiny. "A vlastně všechno možné, takže to pro mě bylo takové zvláštní. Ale po těle jsem se cítil dobře, takže to je prostě jen nekomfortní pocit, kdy člověk huhlá a štve ho to," prohlásil Moravec.\nMoravec: Ta poslední rána byla trestuhodná\nMálek: Moravce bude mrzet poslední rána\nSestřih: Doll vyhrál sprinterský závod díky rychlému závěru\nVyhlášení vítězů po sprinterském závodě biatlonistů\nMyslí si, že na vrcholné akce typu mistrovství světa se vždy umí velice dobře připravit. "Asi jo. Věřím v to, že v sobě mám něco, co mě dokáže při důležitých závodech vyhecovat," řekl Moravec. Totálním bojovníkem by se prý ale nenazval. "Prostě se dokážu zkoncentrovat na výkon," dodal.\nLežku měl čistou a na trenérech bylo vidět velké napětí. Pak přišla položka ve stoje. "No, to byla taková ta medailová rána. Škoda jí," komentoval Rybář poslední ránu mimo. "Zbytečný strach, obava, jak malej kluk..." komentoval Moravec své zaváhání.\n"Když jsem vyjel z trestného kola a viděl tabuli, to jsem si hodně nadával. Ta jedna rána poslední... Prostě na to jsem moc starej," zasmál se Moravec.\n"Je to padesát na padesát. Člověka to mrzí, bylo to tak strašně blízko, na druhou stranu to beru s pokorou. Dnes to pokazila spousta dobrých závodníků, na druhou stranu to pro mě byla neskutečná šance, takže je to takový smíšený," doplnil.\nPomohlo mu hodně, že poslední kolo jel s Dollem. "Určitě. Měl jsem poměrně dost sil, udržel jsem ho celou dobu. Kdyby tam nebyl, nevím, jestli bych jel tak rychle, ale asi bych něco ztratil," řekl Moravec, který děkoval servisu za perfektní lyže. Jely mi neskutečně dobře, v tunelu jsem Dolla sjel o patnáct metrů."\nSprint už hází za hlavu a před sebou má nedělní stíhací závod, tedy ani ne den do startu. "Myslím si, že na to už můžu přestat myslet a soustředit se na další závod. Dnes to tak nějak přežiju do zítřka a doufám, že vydržím a budu moct předvést zase nějaký kvalitní výkon," řekl stříbrný muž ze stíhačky na olympijských hrách v Soči.\nCo udělat jinak, než ve sprintu? "Maximální koncentrace na střelnici, jiná cesta k medaili nevede," upozornil.\nMoravec si poslední ranou odstřelil medaili, sprint vyhrál Doll 11. února 2017