Evropský polytechnický institut, s.r.o. BAKALÁŘSKÁ PRÁCE 2013 TOMÁŠ FIANTA - PDF\nDownload "Evropský polytechnický institut, s.r.o. BAKALÁŘSKÁ PRÁCE 2013 TOMÁŠ FIANTA"\n1 Evropský polytechnický institut, s.r.o. BAKALÁŘSKÁ PRÁCE 2013 TOMÁŠ FIANTA\n2 Evropský polytechnický institut, s.r.o. v Kunovicích Studijní obor: Finance a daně PŘÍČINY A DŮSLEDKY OSOBNÍCH BANKROTŮ FYZICKÝCH OSOB V ČR (Bakalářská práce) Autor: Tomáš FIANTA Vedoucí práce: Ing. Gita ŠTOLFOVÁ Kunovice, 2013\n5 Prohlašuji, že jsem bakalářskou práci vypracoval samostatně pod vedením paní Ing. Gity ŠTOLFOVÉ a uvedl v seznamu literatury všechny použité literární a odborné zdroje. Kunovice, 2013\n6 Děkuji paní Ing. Gitě ŠTOLFOVÉ za velmi užitečnou metodickou pomoc, kterou mi poskytla při zpracování mé bakalářské práce. Kunovice, 2013 Tomáš FIANTA\n7 Obsah: ÚVOD TEORETICKÝ ZÁKLAD INSOLVENČNÍ PRÁVO HISTORIE A VÝVOJ KONKURSNÍ PRÁVO V ČESKOSLOVENSKÉ REPUBLICE DEFINICE INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ SMYSL INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ SUBJEKTY INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ INSOLVENČNÍ SLOVNÍČEK CHARAKTERISTIKA ÚPADKU PODMÍNKY ÚPADKU PLATEBNÍ NESCHOPNOST PODMÍNKY PLATEBNÍ NESCHOPNOSTI HROZÍCÍ ÚPADEK STATISTICKÁ ANALÝZA PROBLEMATIKY A ČASOVÉ ŘADY INSOLVENCE V ČESKÉ REPUBLICE ODDLUŽENÍ V ČESKÉ REPUBLICE ÚSPĚŠNOST NÁVRHŮ NA ODDLUŽENÍ VĚKOVÁ STRUKTURA ODDLUŽENÝCH OSOB SHRNUTÍ STATISTICKÝCH ÚDAJŮ ANALÝZA JEDNOTLIVÝCH KROKŮ INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ INSOLVENČNÍ NÁVRH Zpětvzetí insolvenčního návrhu Moratorium ZPŮSOBY ŘEŠENÍ ÚPADKU Oddlužení Reorganizace Konkurs Nepatrný konkurs POPIS METODIKY PŘIHLAŠOVÁNÍ POHLEDÁVEK DO INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ TYPY POHLEDÁVEK NÁLEŽITOSTI PŘIHLÁŠKY PŘEZKUM PŘIHLÁŠEK INCIDENČNÍ SPORY ČINNOSTI A POVINNOSTI INSOLVENČNÍHO SPRÁVCE VYPLÝVAJÍCÍ Z INSOLVENČNÍHO ZÁKONA SOUPIS MAJETKOVÉ PODSTATY PŘEZKUM POHLEDÁVEK VĚŘITELŮ SEZNAM PŘIHLÁŠENÝCH POHLEDÁVEK VYMÁHÁNÍ POHLEDÁVEK ZPENĚŽENÍ MAJETKOVÉ PODSTATY KONEČNÁ ZPRÁVA ROZVRHOVÉ USNESENÍ... 52\n8 7 PŘÍČINY A DŮSLEDKY OSOBNÍCH BANKROTŮ PŘÍČINY OSOBNÍCH BANKROTŮ Subjektivní příčiny Objektivní příčiny DŮSLEDKY OSOBNÍCH BANKROTŮ PŘÍKLADY TYPICKÝCH INSOLVENČNÍCH ŘÍZENÍ PŘÍKLAD TYPICKÉHO INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ PŘÍKLAD TYPICKÉHO INSOLVENČNÍHO ŘÍZENÍ E-LEARNINGOVÝ MATERIÁL STUDIJNÍ MATERIÁL Historie Zásady a smysl insolvenčního řízení Procesní subjekty insolvenčního řízení Co je úpadek? Jak se dá úpadek řešit? Insolvenční návrh Přihlašování přihlášek do insolvenčního řízení Konečná zpráva OTÁZKY DO ELEKTRONICKÉHO TESTU ZÁVĚR HODNOCENÍ ÚSTAVU ABSTRAKT ABSTRACT LITERATURA SEZNAM ZKRATEK SEZNAM TABULEK, GRAFŮ A SCHÉMAT SEZNAM PŘÍLOH... 93\n9 ÚVOD Pětileté období, které uplynulo od novelizace insolvenčního zákona, je právě ten správný čas pro shrnutí toho, co tento zákon přinesl pro Českou republiku. S nabytím účinnosti nového insolvenčního zákona k vzniká možnost vyhlásit úpadek i pro fyzické osoby nepodnikatele. Tato novinka otevírá novou, ne tak drastickou možnost pro občany, kteří se jak svým přičiněním, tak vnějšími okolnostmi dostali do pozice, ze které na první pohled není úniku. Věřitelé se totiž pochopitelně dožadují svých peněz, což jim nelze upřít, a v případě delšího nesplácení dluhu žádají o pomoc exekutory. Nejen že je toto řešení, tj. zabavování věcí za přítomnosti policie, velice psychicky náročné pro dlužníka, není ani také mnohdy konečné. Nelze totiž říct, že dlužníkův dluh klesne o Kč, pokud je zabaven majetek, jehož pořizovací cena byla Kč. Tato nerovnováha je dána zejména dvěma faktory. Prvním faktorem je skutečnost, že náklady na exekuční řízení jsou v řádech tisíců, což dělá z poměrně malých částek, které dlužník dluží, celkový dluh zvětšený někdy i o stovky procent. Druhým problémem je rozdíl mezi pořizovací cenou a cenou, za kterou je předmět vydražen v aukci. Dosažení optimální ceny, kterou stanoví znalecký posudek, je takřka nemožné, proto se běžně stává, že věci zabavené exekutorem se kvůli nedostatku zájmu vydraží za zlomek jejich skutečné hodnoty. Osobní bankrot rozhodně není procházka růžovým sadem, nicméně stanoví méně drastické metody pro uspokojení věřitele s šancí na klidný život bez dluhů a výmazem z registru dlužníků. Insolvenční řízení pro fyzické osoby tedy otevírá symbolické dveře pro dlužníky v bezvýchodné situaci, kteří chtějí splácet své pohledávky a nechtějí žít ve strachu z exekutora. Toto řešení vítají do jisté míry i věřitelé, protože vymahatelnost exekucí dlouhodobě klesá z důvodu nedostatečného prověřování solventnosti klientů. První kapitola s názvem Teoretický základ shrnuje v první části historii celkového přístupu ve světě ke konci podnikání. V druhé části se kapitola soustřeďuje na historii v České republice a Československé republice. Druhá kapitola se zaměřuje primárně na definici úpadku v první části a definici platební neschopnosti (která je jednou z podmínek úpadku) v části druhé. 8\n10 Ve třetí kapitole je podrobné shrnutí všech pěti let, po které je nyní nový insolvenční zákon v platnosti. Tato kapitola je rozdělena do čtyř podkapitol. V první podkapitole je statistický rozbor insolvenčních návrhů prvních šedesáti měsíců, po které je platný insolvenční zákon. Druhá a třetí podkapitola se zaměřuje se stejnou přesností na úspěšnost podaných návrhů na oddlužení. Poslední podkapitola graficky znázorňuje v jakém poměru je rozložena věková struktura oddlužených osob v České republice. Následující kapitola rozebírá krok za krokem postup, jakým se ubírá úspěšné insolvenční řízení. První část popisuje, co se děje při zpětvzetí insolvenčního návrhu a co obnáší vyhlášení moratoria. Druhá část popisuje metody, s nimiž se dá s úpadkem vypořádat a dělí tyto metody na likvidační a nelikvidační. Pátá kapitola popisuje jednotlivé kroky nezbytné pro úspěšné přihlášení pohledávek, čím každá z přihlášek prochází, co se děje při zpochybňování pohledávek a které pohledávky mají přednost před ostatními. Šestá kapitola podrobně popisuje činnosti a povinnosti insolvenčního správce, které vyplývají z insolvenčního zákona, jaké má insolvenční správce cíle a jakým způsobem se počítá jeho odměna. Sedmá kapitola je jádrem bakalářské práce a jak je z názvu patrné, rozděluje se na dvě části. V první části jsou uvedeny nejpravděpodobnější příčiny, způsobující to, že se lidé často dostávají do finančních potíží a následně se snaží o oddlužení. Druhá část shrnuje veškeré důsledky, které s sebou typické oddlužení nese. V předposlední kapitole je pro názornost uvedeno několik příkladů, jak může typické insolvenční řízení probíhat a jaké mohou nastat problémy. Poslední kapitola v sobě zahrnuje studijní text, a elektronický test. Materiál v této kapitole slouží k výuce této problematiky. Cílem bakalářské práce je analýza současných příčin a důsledků bankrotů v ČR. 9\n11 1 Teoretický základ Insolvenční řízení pro fyzické osoby má pro dlužníka i věřitele jeden jasný cíl. Tímto cílem je vyjít vstříc pokud možno oběma stranám. Pro věřitele je důležité získat zpět maximum vložených finančních prostředků, které půjčil dlužníkovi nebo na které má podle zákona právo. Pro dlužníka je důležité, aby splácení dluhu nebo pohledávky neohrozilo jeho běžné fungování v životě, tedy aby mu po splacení měsíční splátky zbylo dostatek finančních prostředků na to, aby si zajistil ubytování, jídlo a sociální náklady. Insolvenční zákon je navržen tak, aby nabídl věřiteli tuto možnost - to znamená, že v ČR neexistuje zákon, podle kterého by ho stát, právnická osoba nebo jiná fyzická osoba nutila do insolvenčního řízení. Existuje tedy pro věřitele volba, nikoli povinnost toto řízení podstoupit. Velká část veřejnosti o tomto způsobu vypořádání se s dluhy bohužel nemá ani ponětí a ti, kteří o něm někdy něco málo slyšeli, ho mají spojené s drastickým režimem odvádění značné částky věřiteli, což by neodvratně vedlo ke snížení kvality jejich života. Takto ovšem insolvenční řízení nefunguje a jeho účinky jsou relativně mírné. Až do konce roku 2007 platil v České republice zákon č. 328/1991 Sb. o konkursu a vyrovnání ve znění pozdějších přepisů. Starý zákon byl nahrazen 1. ledna roku 2008 novým zákonem č. 182/2006 Sb. o úpadku a způsobech jeho řešení. [1, s. 12] Primární a na první pohled důležitý rozdíl v těchto dvou zákonech je skutečnost zavedení insolvenčního rejstříku, který je plně dostupný veřejnosti. Na internetových stránkách Ministerstva financí je insolvenční rejstřík pro fyzické i právnické osoby, který zahrnuje veškeré podklady včetně jména insolvenčního správce a kompletního seznamu věřitelů. Tímto krokem se náš insolvenční systém přiblížil ostatním vyspělým zemím v EU i mimo ni. Nejenže je tento systém takzvaně průhledný a v případě nesrovnalostí nebo chyb na ně může kdokoliv upozornit, ale také se v něm dá zpětně dohledávat, což při užívání předešlého systému takřka nešlo. Druhá velká změna oproti staršímu zákonu z roku 1991 je možnost vstoupit do insolvenčního řízení i jako fyzická osoba nepodnikatel. Tato novinka je pro náš stát na rozdíl od zahraničí přímo revoluční, protože do roku 2008 nebylo nic takového možné. 10\n12 1.1 Insolvenční právo historie a vývoj Pro plynulé fungování každé ekonomiky státu i světové ekonomiky je naprosto nezbytné fungování jednotlivých podnikatelských subjektů. Konkurence mezi těmito jednotlivými subjekty a honba za klienty je však někdy tak silná, že někteří slabší hráči jsou nuceni opustit soutěž a vyhlásit bankrot. S tímto nuceným ukončením podnikatelské činnosti se potýkali již Římané. V jejich minulosti se dají dohledat první zmínky o jakémsi ekonomickém kolapsu. Tento ekonomický kolaps není nic jiného než dnešní bankrot, nebo chcete-li konkurs. Název konkurs pochází z latinského termínu concursus creditorium a naznačuje se jím, že jde o souběh věřitelů, který probíhá ve formě přihlašování pohledávek, aby bylo docíleno jejich uspokojení z konkursní podstaty. Slovo konkurs tedy vystihuje nejen skutečnost, že jde o řízení, ale vyjadřuje také současně podstatu tohoto řízení. Slovo konkurs nebylo jediné slovo, které se používalo. Slovo krida (lidare - což znamená veřejně vyvolávati) pochází z Itálie stejně tak jako falliment nebo bankrot (bancoroto - znamenající rozbitý stůl) Německé slovo gantprocess bylo také používáno, ne však tak často. [1, s. IX] 1.2 Konkursní právo v Československé republice Vznikem Československé republiky roku 1918 byl převzat Rakouský konkursní řád z roku 1914 a stal se tak součástí Československého právního řádu. V roce 1931 však nabyl účinnosti zákon č. 64/1931 Sb., jehož hlavním cílem bylo především sjednotit právní řád pro celou republiku, protože pro Čechy, Moravu a Slezsko platilo nařízení z roku 1914 a na Slovensku a v Podkarpatské Rusi platil zákon vydaný v roce První zmínky o vytváření tohoto nového zákona jsou z roku 1926 a první návrh zákona byl zaslán k posouzení odborníky, soudci a úřady již v roce Po několika úpravách byl nový návrh roku 1930 předložen ke schválení vládě, která tento zákon v konečném znění schválila 27. března v roce V tomto nově přijatém zákoně č. 64/1931 Sb. byla převzata metodika rozdělení hmotného práva a formálního práva, která se v praxi velmi osvědčila. Celý zákon se v dobových poměrech považoval za moderní a pokrokový. [2, s. 23] 11\n13 Zákonem č. 142/1950 Sb., uvedeným v platnost v roce 1951, byl však přirozený vývoj českého úpadkového práva přerušen, protože tento zákon v 570 a 605 zavedl tzv. exekuční likvidace, což je exekuční prostředek spočívající v prodeji veškerého majetku dlužníka. [1, s. XI] Až po více než čtyřiceti letech se v Československu opět zavedlo konkursní a vyrovnávací řízení. Tento návrat učinil zákon č. 328/1991 Sb. Na první pohled je zde patrná inspirace ze zákona o úpadkovém právu č. 64/1931 Sb. Ačkoliv zákon z roku 1931 byl na svou dobu pokrokový, díky hospodářským změnám za uplynulá desetiletí nebyl dostačující. Z toho důvodu se v zákoně č. 328/1991 Sb., až do roku 2007 uskutečnilo 29 změn. [3, s. 38] 1.3 Definice insolvenčního řízení Insolvenčním řízením se myslí zvláštní soudní řízení, jehož předmětem je projednávání úpadku. V ČR je insolvenční řízení vázáno na insolvenční zákon. Insolvenční řízení je druhem občanského soudního řízení. Jeho zvláštností je to, že v sobě zahrnuje jak prvky řízení nalézacího, tak i řízení vykonávacího. K tomu, aby insolvenční řízení mohlo proběhnout, není třeba exekučního titulu. Podmínky, které jsou nutné, aby toto řízení mohlo proběhnout, se zjišťují v jeho rámci a pokračuje se pak realizací potřebných opatření. 1.4 Smysl insolvenčního řízení Smyslem insolvenčního řízení je dosáhnout majetkového uspořádání mezi větším věřitelů a uplatňuje se zásada par conditio creditorium, což znamená rovné podmínky pro věřitele, jsou zde ale určité výjimky. Aby tedy insolvenční řízení splnilo účel, za kterým bylo zahájeno, musí být zachována spravedlnost při uspokojování věřitelů. Insolvenční řízení musí být tedy vedeno tak, aby žádný z věřitelů nebyl nedovoleně zvýhodňován. Insolvenční řízení musí být také rychlé, hospodárné a musí se soustředit na nejvyšší uspokojení věřitelů, ale aby se zároveň dramaticky nesnížila dlužníkova kvalita života. Insolvenční řízení má tedy jednou větou za úkol rychle, efektivně a hospodárně zbavit dlužníka maximální výše dluhů a spravedlivě uspokojit věřitele maximální částkou. 12\n14 1.5 Subjekty insolvenčního řízení Typického insolvenčního řízení se účastní insolvenční soud, dlužník, věřitelé, insolvenční správce. V komplikovanějším insolvenčním řízení může do řízení vstoupit také státní zastupitelství a likvidátor dlužníka. Insolvenční soud Insolvenční soud vydává taková rozhodnutí, která zákon předpokládá, nebo dokonce ukládá. Tento soud nemůže vydat rozhodnutí, k němuž není oprávněn podle insolvenčního zákona. Dlužník Dlužníkem může být každá osoba, která je prokazatelně v úpadku, pro osobní bankrot tato osoba musí být fyzická osoba nepodnikatel. Věřitelé Podmínky úpadku diktují, že dlužník je v úpadku pouze tehdy, existuje-li mnohost věřitelů. Nemůže tudíž nastat případ, že při insolvenčním řízení vystupuje jediný věřitel. Tuto skutečnost lze ale obejít podstoupením jedné nebo více pohledávek, čímž se z jednoho věřitele stávají dva věřitelé. I přes to, že věřitelů tedy musí být nutně víc, vystupují v insolvenčním řízení jako jednohlasný věřitelský výbor, který si věřitelé zvolí při první schůzi věřitelů. Věřitelé jsou si do určité míry rovni. Insolvenční správce Insolvenčního správce vybírá insolvenční soud ze seznamu insolvenčních správců. Odvolání proti rozhodnutí o ustanovení insolvenčního správce je přípustné, ale jediným důvodem pro odvolání může být pouze podjatost insolvenčního správce, nebo skutečnost, že nesplňuje podmínky pro ustanovení. Odvolat insolvenčního správce může také věřitelský výbor většinou hlasů. Pokud se stanoví osoba insolvenčního správce ještě před vyhlášením úpadku, je tento insolvenční správce předběžným správcem.  13\n15 1.6 Insolvenční slovníček Tento insolvenční slovníček slouží především pro pochopení terminologie užívané v této práci. Tyto pojmy jsou stručně vysvětleny v jednotlivých odstavcích. Důležité pojmy jsou podrobněji vysvětleny v následujících kapitolách. Je to tak učiněno z důvodu, že přílišná stručnost by mohla být v tomto případě na škodu. Jednotlivé pojmy jsou pro přehlednost seřazeny podle abecedního pořádku. Blízká osoba Pokud se jedná o fyzickou osobu, tak je tato osoba v prvé řadě příbuzný. V konkrétních případech to může být manžel či manželka, partner či partnerka, sourozenec nebo jiné osoby, které by pociťovaly újmu jako svoji vlastní. V případě právnické osoby je osoba blízká právnické osobě, fyzická osoba, jestliže je členem jejího statutárního orgánu, nebo je li členem nebo zaměstnancem této právnické osoby nebo k ní má jiný podobný vztah a tudíž by stejně jako v případě fyzické osoby pociťovala újmu jako vlastní. Právnická osoba může být osobou blízkou právnické osoby, pokud tyto osoby sdílejí společníka nebo statutární orgán. [1, s. 16] Dispoziční oprávnění k majetkové podstatě Osoby, jež mají dispoziční oprávnění k majetkové podstatě, mají nejen oprávnění s majetkovou podstatou nakládat, ale také i povinnost majetkovou podstatu spravovat. Touto osobou je buď insolvenční správce, nebo dlužník. Záleží to na stádiu insolvenčního řízení a způsobu řešení úpadku. [4, s. 13] Důvod vzniku pohledávky Důvodem vzniku pohledávky jsou fakta, dle kterých lze pohledávku uznat. Věřitel je povinen vylíčit skutkové okolnosti, podle kterých lze dokázat pravost pohledávky, může tak být například uzavření kupní smlouvy, dodání zboží na jejím základě a následné vyúčtování smluvené ceny. [2, s. 269] Hlasovací lístek Hlasovací lístek je formulář, pomocí kterého se může věřitel účastnit hlasování i bez potřeby fyzické přítomnosti na věřitelské schůzi. Řádně vyplněný hlasovací lístek musí věřitel podat tak, aby byl doručen insolvenčnímu soudu jeden den před konáním schůze 14\n16 věřitelů. Tento hlasovací lístek musí být opatřen úředně ověřeným podpisem. Pokud nejsou splněny obě podmínky, k hlasu věřitele se vůbec nepřihlíží.  Insolvenční návrh Insolvenční návrh je prvním krokem k zahájení insolvenčního řízení. Může jej obecně podat jak dlužník ve snaze předejít exekuci majetku, tak i kterýkoliv z věřitelů dlužníka, aby se domohl svých pohledávek. Insolvenční návrh se podává místně příslušnému insolvenčnímu soudu. Každý insolvenční návrh musí být opatřen úředně ověřeným podpisem, pokud je návrh podán v elektronické podobě, musí být opatřen zaručeným podpisem. Insolvenční rejstřík Tento rejstřík slouží jako informační systém, jenž spravuje Ministerstvo spravedlnosti ČR. Zahrnuje v sobě seznam insolvenčních správců, seznam dlužníku a kompletní obsah insolvenčních spisů v digitální podobě. [4, s. 14] Insolvenční řízení Je to řízení, které se zabývá tím, je-li dlužník v úpadku nebo popřípadě v hrozícím úpadku. Pokud je dlužník v úpadku nebo hrozícím úpadku, může se insolvenční řízení ubírat dalším krokem, čímž je způsob řešení úpadku či hrozícího úpadku. Řízení je vedeno podle zákona č. 182/2006 Sb. ve znění pozdějších předpisů. Insolvenční soud Insolvenční soud je zvláštní forma soudu, u kterého probíhá insolvenční řízení. V prvním stupni je tomu vždy krajský soud. Pokud je dlužník právnická osoba, je pro určení místní příslušnosti soudu rozhodující sídlo právnické osoby. Pokud je dlužník fyzická osoba nepodnikatel, je to příslušný krajský soud, v jehož obvodu má dlužník bydliště. Pokud je dlužníkem fyzická osoba podnikatel, příslušný krajský soud je ten, v jehož obvodu má dlužník místo podnikání. Insolvenční správce Insolvenční správce oprávněný k výkonu funkce může být fyzická osoba, která má platné povolení vydané ministerstvem spravedlnosti ČR. Insolvenční správce je pro každé insolvenční řízení při rozhodnutí o úpadku vybrán předsedou insolvenčního soudu ze seznamu insolvenčních správců. Věřitelé jsou oprávněni jednáním na první schůzi věřitelů 15\n17 insolvenčního správce odvolat a dohodnout se na ustanovení nového insolvenčního správce. Pří probíhajícím insolvenčním řízení je insolvenční správce povinen řídit se povinnostmi, uložené mu insolvenčním zákonem stejně jako zvláštními předpisy nebo pokyny insolvenčního soudu. Insolvenční správce je při výkonu své funkce dále odpovídá dlužníkovi, věřitelům dlužníka a jiným osobám za škodu, která by vznikla, pokud by insolvenční správce porušil vlastní povinnosti. Insolvenční soud dohlíží na korektnost jednotlivých kroků insolvenčního správce. [4, s. 15] Konečná zpráva Konečná zpráva je dokument vypracovaný insolvenčním správcem, který tento dokument předkládá insolvenčnímu soudu v konečné fázi insolvenčního řízení. Tato zpráva musí podrobně popisovat jednotlivé kroky učiněné insolvenčním správcem a zaměřuje se zejména na výdaje vynaložené se správou majetkové podstaty a rozpis finančních prostředků získaných zpeněžením majetkové podstaty. Podstatnou součástí je také vyčíslení částky určené k rozdělení mezi věřitele. [1, s. 16] Konkurs Konkurs je likvidačním způsobem řešení úpadku, jehož hlavním rysem je zpeněžení majetkové podstaty a následným částečným uspokojením věřitelů. Jejich pohledávky jsou uspokojeny poměrně z výnosu zpeněžení majetkové podstaty. Veškeré části nebo i celé neuspokojené pohledávky však nezanikají a věřitelé mají právo k jejich následnému vymáhaní od dlužníka.  Lhůta pro podání přihlášky V rozhodnutí o úpadku je uvedena lhůta jednoho až dvou měsíců od rozhodnutí o úpadku. Je to lhůta procesní, takže stačí, když věřitel v poslední den lhůty podá doporučeně přihlášku na poště. Rozhodující je tedy den podání, ne den doručení insolvenčnímu soudu. Tato lhůta se ale nevztahuje na uplatnění pohledávek za majetkovou podstatou, tyto lze uplatňovat po celou dobu trvání insolvenčního řízeni u příslušného insolvenčního správce. Insolvenční soud nemůže prominout zmeškání lhůty. [4, s. 23] Majetková podstata Pokud insolvenční řízení bylo zahájeno na základě návrhu dlužníka, tak se majetkovou podstatou rozumí z pravidla majetek, který dlužník vlastnil v době zahájení insolvenčního řízení. V případě, že bylo řízení zahájeno na popud některého nebo více věřitelů dlužníka, 16\n18 rozumí se majetkovou podstatou majetek dlužníka v momentě vydání rozhodnutí o jeho úpadku. Bez ohledu na tento rozdíl do majetkové podstaty patří i dlužníkovy vlastnické podíly na majetku, který byť jen spoluvlastní. Pří prohlášení konkursu dlužníka spoluvlastnické podíly zanikají (například společné jmění manželů). Pokud je dlužník zaměstnán v pracovním poměru, patří do majetkové podstaty i zabavitelná část mzdy. Do majetkové podstaty také může patřit i majetek ve vlastnictví třetích osob, ovšem toto platí pouze v případě, že původní majitel (dlužník) majetek převedl na třetí osobu v momentu, kdy již takto učinit nesměl, jelikož takový úkon byl prohlášen insolvenčním soudem za neúčinný. Moratorium Moratorium je zvláštní ochranný režim, který vyhlašuje insolvenční soud na dobu nejdéle 3 měsíců s maximálním prodloužením o další měsíc. Moratorium je oprávněn navrhnout dlužník před zahájením insolvenčního řízení nebo i ve stanovené lhůtě po zahájení. Účel moratoria je nemožnost vyhlášení úpadku po dobu jeho trvání. Moratorium dává tedy dlužníkovi šanci oddálit například likvidační způsob řešení jeho úpadku. Moratorium taktéž znemožňuje dlouhodobým dodavatelům energií, zboží, služeb a surovin vypovědět smlouvu nebo od ní odstoupit, jestliže dlužník řádně platí závazky ze smluv vzniklé v období, kdy je moratorium vyhlášeno, když má dluhy z předešlých časových období.  Námitky proti konečné zprávě Námitky proti konečné zprávě může dlužník nebo kterýkoliv z dlužníkových věřitelů podat, jestliže chce zpochybnit závěry, ke kterým došel insolvenční správce při zpracovávání konečné zprávy. Tyto námitky proti konečné zprávě mohou být podány maximálně do patnácti dnů od zveřejnění konečné zprávy v insolvenčním rejstříku. Pokud jsou námitky podány včas a mají zároveň konkrétní obsah, bude se jimi zabývat insolvenční soud. Na námitky podané po uplynutí patnácti denní lhůty, nebude brán žádný ohled. [4, s. 17] Oddlužení Oddlužení je nelikvidační způsob, jímž se dlužník vypořádává s vlastním úpadkem. Hlavním cílem oddlužení je osvobodit dlužníka od dluhů. Tak se dá učinit buď zpeněžením majetkové podstaty dlužníka, nebo ve formě pětiletého splátkového kalendáře. Aby mohlo být oddlužení schváleno insolvenčním soudem musí být dlužník fyzická osoba 17\n19 nepodnikatel a zároveň musí splatit minimálně 30 % svých celkových závazků v podobě splátkového kalendáře nebo formou zpeněžení majetkové podstaty. Osoba s dispozičním oprávněním Touto osobou se míní osoba, která je oprávněna a zároveň povinna majetkovou podstatu spravovat. Tato osoba je v buď dlužník nebo insolvenční správce, a je to v závislosti na stádiu insolvenčního řízení a způsobu řešení úpadku. Insolvenční správce je osoba s dispozičním oprávněním k majetkové podstatě pouze ve fázi po prohlášení konkurzu a to jedině v případě, jde-li o oddlužení formou zpeněžení majetkové podstaty. Platební neschopnost Platební neschopnost dlužníka nastává pouze v případě, že dlužník má zároveň více věřitelů, má závazky 30 dnů a více po době jejich splatnosti a tyto závazky není schopen plnit. Pokud jsou splněny všechny tři podmínky, dlužník není schopný splácet své pohledávky a nachází se v úpadku. [4, s. 18] Podnikatel Podnikatelem se rozumí všechny osoby zapsané v obchodním rejstříku, což jsou obchodní společnosti, evropské společnosti, státní podniky, družstva, evropské družstevní společnosti, osoby podnikající na základě živnostenského oprávnění, osoby podnikající na základě oprávnění podle zvláštních předpisů a osoby provozující zemědělskou výrobu. Pohledávka nezajištěná Nezajištěná pohledávka je taková, která není zajištěna majetkem, který náleží do majetkové podstaty. Tedy nebyl k majetku dlužníka zřízen žádný zajišťovací institut (zástavní právo, zadržovací právo, omezení převodu nemovitosti aj.) V případě, že věřitel nemá žádnou ze svých pohledávek takto zajištěnou, nazývá se nezajištěným věřitelem. [1, s ] Pohledávka vyloučená z uspokojení v insolvenčním řízení Jsou to veškeré pohledávky, které se v insolvenčním řízení neuspokojují i přesto, že není zpochybňována jejich existence. Jedná se zejména o úroky a úroky z prodlení, které zvýšily hodnotu pohledávky po vydání rozhodnutí o úpadku. Jsou to také náklady účastníků insolvenčního řízení, které jim vznikly účastí na insolvenčním řízení. Kompletní výčet těchto pohledávek je uveden v 170 insolvenčního zákona. [1, s ] 18\n20 Pohledávka zajištěná Zajištěná pohledávka je taková, která je nějakým způsobem (nejčastěji zástavním právem, zadržovacím právem či omezení převodu nemovitostí nebo i směnkou) zajištěna. Pohledávka za majetkovou podstatou Pokud pohledávky vznikly po zahájení insolvenčního řízení či až po rozhodnutí o úpadku dlužníka, nazýváme takové pohledávky za majetkovou podstatou. Věřitel tyto pohledávky nepředkládá insolvenčnímu soudu ale přímo insolvenčnímu správci. V případě že má insolvenční správce dostatek finančních prostředků, hradí je průběžně a pokud možno ve lhůtách jejich splatnosti. Výčet pohledávek za majetkovou podstatou je v 168. [4, s. 19] Popření pohledávky Každá pohledávka, která je řádně a včas přihlášena věřiteli do insolvenčního řízení je podrobena přezkumnému jednání, při kterém je insolvenční správce oprávněn popřít pravost pohledávky. V případě popření pohledávky tvrdí insolvenčním správce, že buďto pohledávka nevznikla, pohledávka zanikla nebo je promlčena. Insolvenční správce může také popírat její pořadí, tudíž například tvrdí, že pohledávka není zajištěná i přes to, že to věřitel tvrdí. Pokud insolvenční správce popírá výši pohledávky, tak tvrdí, že pohledávka existuje v jiné výši (zpravidla že je nižší). Pokud insolvenční správce popírá některou z těchto skutečností, insolvenční soud zahájí incidenční spor o pravost, pořadí nebo výši pohledávky. Dlužník může taktéž popřít pohledávku, ale jeho popěrný úkon má vliv na uspokojení pohledávky pouze v případě reorganizace nebo oddlužení. I v těchto případech se u insolvenčního soudu řeší tento problém incidenčním sporem. Od mají právo popřít pohledávku i věřitelé (vůči jinému věřiteli). Tento popěrný úkon ale naopak nemá vliv na uspokojení takové pohledávky v případě, že je úpadek dlužníka řešen reorganizací. [3, s. 231] Prozatímní věřitelský výbor Prozatímní věřitelský výbor se odlišuje od běžného věřitelského výboru tím, že insolvenční soud zasáhl do jeho složení svým jednáním. Tato skutečnost může nastat například v případě, že schůze věřitelů si nezvolila věřitelský výbor, nebo v případě, že z funkce odstoupil její člen. Funkce prozatímního věřitelského výboru zaniká okamžikem, kdy si schůze věřitel zvolí řádný věřitelský výbor.  19\n21 Přezkumné jednání Je to druh soudního jednání, ve kterém se insolvenční správce a dlužník vyjadřují ke korektnosti jednotlivých pohledávek co do výše, pořadí nebo pravosti. Tohoto jednání se mohou zúčastnit i přihlášení věřitelé. Termín přezkumného jednání je stanoven v rozhodnutí o úpadku. Toto jednání je veřejné. Přihláška pohledávky Podáním přihlášky pohledávky dlužník uplatňuje svůj nárok na účasti v insolvenčním řízení. Přihláška pohledávky se podává pouze na předepsaném formuláři. Přihláška pohledávky se podává insolvenčnímu soudu ve dvojím vyhotovení a pouze ve lhůtě stanovené v rozhodnutí o úpadku. Předběžný správce Předběžný správce zastupuje funkci insolvenčního správce v úvodní fázi insolvenčního řízení, kdy ještě nedošlo k rozhodnutí o úpadku dlužníka. Primární úkol předběžného správce je zjistit a zajistit majetek tvořící majetkovou podstatu a disponovat s majetkovou podstatou v rozsahu, jenž mu dovoluje insolvenční zákon. Předlužení Právnická osoba nebo fyzická osoba podnikatel je předlužen, pokud má více než jednoho věřitele a souhrn jeho závazků převyšuje hodnotu jeho majetku. [1, s ] Reorganizace Při reorganizace dochází k postupnému uspokojování pohledávek věřitelů. K uspokojování pohledávek se používá reorganizační plán schválený insolvenčním soudem. Tento plán je konstruován tak, aby byl zachován chod podniku, ale zároveň se postupně uspokojovali věřitelé. Reorganizační plán Je to dokument, který po povolení insolvenčním soudem vypracovává dlužník nebo dlužníkův věřitel. V reorganizačním plánu musí být způsob reorganizace a opatření, které vede k plnění reorganizačního plánu. Reorganizační plán se také před aplikací předkládá věřitelům ke schválení na schůzi věřitelů. [1, s ] 20\n22 Rozvrhové usnesení Toto rozhodnutí insolvenčního soudu se vydává v závěrečné fázi konkursního řízení. Výtěžek dosažený zpeněžením majetkové podstaty se tímto rozhodnutím rozvrhne mezi přihlášené věřitele a stanoví se výše částek určených k výplatě jednotlivým konkursním věřitelům. Po pravomocném rozhodnutí insolvenčním soudem provede insolvenční správce výplatu finančních prostředků věřitelům. Splnění tohoto usnesení je důvodem pro konec insolvenčního řízení. [4, s. 21] Seznam insolvenčních správců Tento seznam je součástí insolvenčního rejstříku který je volně přístupný na internetových stránkách Ministerstva spravedlnosti ČR. V seznamu insolvenčních správců jsou uvedeny kontakty na jednotlivé insolvenční správce. Schůze věřitelů Nejvyšším orgánem věřitelů v insolvenčním řízení je právě schůze věřitelů. Na schůzi věřitelů si volí věřitelé věřitelský výbor nebo zástupce věřitelů. Schůze se svolává vyhláškou zveřejněnou v insolvenčním rejstříku kterou vydá insolvenční soud, který také schůzi řídí. Soupis majetkové podstaty Je to listina, do níž se zapisuje majetek do ní patřící. Pokud je věc do tohoto seznamu zahrnuta, může s takovou věcí nakládat pouze osoba s dispozičním oprávněním. Dispoziční oprávnění nakládat s majetkem v majetkové podstatě se mění v závislosti na fázi insolvenčního řízení. Součástí listiny je i ocenění majetku. Po sestavení soupisu majetkové podstaty je tato listina bez zbytečného odkladu zveřejněna v insolvenčním rejstříku. [3, s. 114] Správa majetkové podstaty Tímto jednáním se rozumí hlavně úkony, které směřují k zabránění zničení, poškození, znehodnocení nebo odcizení majetku, který do majetkové podstaty náleží. Mezi tyto činnosti ale také patří nutnost řádného využívání majetku a dále pak, pokud je to možné, aby se majetek rozmnožil a mohly být pohledávky dlužníka vymoženy. [4, s. 23] 21\n23 Úpadek Úpadek dlužníka lze nejlépe charakterizovat mnohost věřitelů. Pokud je dlužníkem fyzická osoba nepodnikatel tak se nazývá platební neschopnost a předlužení, pokud je jím právnická osoba či podnikatel. Úřední deska insolvenčního soudu Tato deska je tabule, umístěna v insolvenčním soudu na veřejně dostupném místě a je určena k vyvěšování písemností za účelem jejich doručení účastníkům insolvenčního řízení. Veškeré písemnosti vyvěšené na úřední desce insolvenčního soudu jsou rovněž k dispozici v elektronické podobě. [1, s. 512] Věřitelský výbor Věřitelský výbor je společně s prozatímním věřitelským výborem jeden z věřitelských orgánů v insolvenčním řízení. Volí se na schůzi věřitelů, kteří jsou povinni si jej zvolit, jestliže počet věřitelů přesahuje 50. Má od tří do pěti členů a každý z těchto členů má náhradníka. Úkolem tohoto věřitelského výboru je chránit společný zájem věřitelů tím, že vykonává dohled nad činností insolvenčního správce. V zákonu stanovených případech uděluje věřitelský výbor souhlas insolvenčnímu správci k vykonání úkonů.  Zadržovací právo Zadržovací právo je stejně jako zástavní právo zajišťovací institut. Toto právo vzniká jednostranným úkonem osoby, která má u sebe právem movitou věc ve vlastnictví dlužníka, čímž vyjádří vůli dlužníkovu movitou věc zadržet. Na základě zadržovacího práva pak má věřitel při výkonu přednost při uspokojení z výtěžku zadržené věcí před jinými věřiteli dlužníka. Pokud věřitel uplatní toto právo před zahájením insolvenčního řízení nazývá se zajištěným věřitelem. [4, s. 24] Zajištěný věřitel Zajištěný věřitel je takový věřitel, jehož pohledávka je přímo zajištěna majetkem náležícím do majetkové podstaty. Nejčastěji to bývá zástavním právem, zadržovacím právem nebo omezením převodu nemovitostí. Takový věřitel uplatňuje v insolvenčním řízení svoji pohledávku přihláškou. Tento věřitel má nárok na plnění z výtěžku získaného zpeněžením tohoto majetku bez zbytečného odkladu po zpeněžení tohoto majetku. Rozsah tohoto plnění je předepsán zákonem. 22\n24 Záloha na náklady insolvenčního řízení V potřebném případě může insolvenční soud uložit před rozhodnutím o insolvenčním návrhu insolvenčnímu navrhovateli, aby ve stanovené lhůtě složil zálohu na krytí nákladů insolvenčního řízení v maximální výši Kč. Tento čin může insolvenční soud vydat, jestliže nelze počáteční náklady insolvenčního řízení hradit jinak než z majetku dlužníka. Tato povinnost nemůže být uložena insolvenčnímu navrhovateli, který je zaměstnancem dlužníka a jehož pohledávka spočívá v pracovněprávních nárocích. Pokud není záloha ve stanovené lhůtě složena, je insolvenční soud oprávněn řízení zastavit nebo přikročit k jejímu vymáhaní po navrhovateli. [3, s. 331] Zástavní právo Zástavním právem se rozumí to právo, které slouží k zajištění pohledávky pro případ, že dluh, který jí odpovídá nebude včas plněn. V tomto případě lze dosáhnout uspokojení dluhu za zástavy. V případě insolvenčního řízení má zajištěný věřitel právo, aby jeho pohledávka byla přednostně po zpeněžení zástavy uspokojena z dosaženého výtěžku. Toto právo lze zřídit soudním rozhodnutím, smlouvou nebo také může vzniknout ze zákona. Zástavní právo může být na věci movité i nemovité, soubor věcí, podnik, byt, nebytový prostor, cenný papír, obchodní podíl, soubor věcí apod. Zástupce insolvenčního správce Tohoto správce ustanoví insolvenční soud v případě, jestliže insolvenční správce nemůže z důležitých důvodů vykonávat svou funkci po delší dobu. Při jeho ustanovení má zástupce shodné pravomoci a odpovědnosti jako zastupovaný insolvenční správce. [1, s ] Zástupce věřitelů Zástupce věřitelů je věřitelský orgán v insolvenčním řízení malého rozsahu. Menší rozsah je zákonem definován jako takové insolvenční řízení, které nepřesahuje 50 věřitelů. Zástupce věřitelů je zvolen schůzí věřitelů a má svého náhradníka. Zástupce věřitelů má stejné kompetence jako věřitelský výbor. Způsob řešení úpadku Způsobem řešení úpadku se obecně rozumí oddlužení, konkurs či reorganizace. Oddlužení je vhodné pouze pro fyzickou osobu nepodnikatele, reorganizace je vhodná pouze pro právnickou osobu a konkurs se dá použít jak pro fyzické, tak právnické osoby. 23\n25 Zvláštní insolvenční správce Zvláštního insolvenčního správce stanoví insolvenční soud pokud je v insolvenčním řízení potřeba řešit zvláštní problematiku, která vyžaduje odbornou specializaci insolvenčního správce. [3, s. 244] 24\n26 2 Charakteristika úpadku Při charakteristice úpadku se odkazuji na zákon o úpadku a způsobech jeho řešení (dále jen insolvenční zákon) č.182/2006 Sb. ze dne 30. března 2006 ve znění zákonů č. 312/2006 Sb., č. 108/2007 Sb., č. 296/2007 Sb. a č. 362/2007 Sb., který se zaměřuje zejména na řešení majetkových poměrů dlužníka v celé jejich šíři a stanovuje podle 3 úpadek pouze za splnění všech podmínek. 2.1 Podmínky úpadku Třetí paragraf v insolvenčním zákoně č.182/2006 Sb. ze dne 30. března 2006 stanovuje podmínky pro úpadek. Dlužník je v úpadku jestliže má: a) Více věřitelů, b) peněžité závazky po dobu delší 30 dnů po lhůtě splatnosti, c) tyto závazky není schopen plnit (dále jen "platební neschopnost"). První podmínka úpadku První podmínka ustanovuje mnohost věřitelů, což znamená nejméně dva. Není-li tato podmínka splněna, je jediný věřitel povinen vymáhat pohledávku exekucí, nikoli insolvenčním řízením. Pokud je ale více věřitelů, zákon neustavuje nutnost podání návrhu všemi věřiteli, jinými slovy stačí, aby jeden věřitel se splatnou pohledávkou podal návrh. Podávající věřitel je však povinen dodat doklady k osvědčení existence a splatnosti své vlastní pohledávky nebo pohledávek, ale také existenci a splatnost pohledávek u dalších věřitelů, a tudíž dokázat, že se opravdu jedná o mnohost věřitelů. Tato podmínka může být také dosažena rozdělením nebo i podstoupením původně jedné pohledávky dalšímu věřiteli, který může vystupovat jako další známý věřitel, ovšem pouze v případě, že pohledávku nebo pohledávky vlastní déle než 6 měsíců před podáním insolvenčního návrhu. Zákon č.182/2006 Sb. tedy umožňuje umělé vytvoření mnohosti věřitelů za takto stanovených podmínek. 25\n27 Druhá podmínka úpadku Po uplynutí třicetidenní lhůty nabývá platnost druhá podmínka pro skutečnost úpadku. Třicet dnů je záměrně stanoveno tak, aby odpovídal nárok na úroky z prodlení. Nárok vzniká podle 369a odst. 2 obchodního zákoníku. Třetí podmínka úpadku Požadavek lhůty 30 dnů pro existenci pohledávek po lhůtě splatnosti je však nutno vykládat v kontextu s ustanovením 3 odst. 1 písm. c), podle nějž je kumulativní podmínkou vážící se k časovému intervalu podmínka zjištění neschopnosti dlužníka svoje závazky plnit. Důkazní břemeno ke skutkovému tvrzení o neschopnosti dlužníka plnit je na věřiteli. S ohledem na ustanovení 86 je však na základě skutkových tvrzení a zjištění z provedených důkazů i na insolvenčním soudu, aby v případě vzniklé potřeby provedl i nenavržené důkazy za účelem ověření platební schopnosti dlužníka insolvenčním soudem. U dlužníka, jenž je objektivně schopen plnit svoje splatné závazky, nejsou dány podmínky pro závěr o jeho úpadku přesto, že již po dobu delší 30 dnů po splatnosti neplní svoje pohledávky. V tomto případě se však musí prokazatelně jednat o neochotu dlužníka, nikoliv jeho objektivní neschopnost plnit věřiteli. Tato neochota dlužníka může být založena např. na neuznání uplatněné pohledávky věřitele, vedení sporu o jejich výši aj. Aby dlužník mohl založit svoji procesní obranu na uvedeném tvrzení o neochotě plnit, je na něm, aby prokázal držení likvidních prostředků, které mu umožňují bez zbytečného odkladu splatné pohledávky věřitelů uhradit. [1, s. 4-6] 2.2 Platební neschopnost Počeštěním anglického slova insolvent vzniklo české slovo insolventní. Za tímto záhadným slovem se však neskrývá nic jiného než výraz neschopen platit. Takové označení si může dlužník vysloužit, pokud má peněžité závazky vůči věřitelům déle jak 30 dnů od doby splatnosti. Důležitý termín je také hrozící úpadek. Hrozící úpadek nastává tehdy, pokud lze důvodně předpokládat, že dlužník nebude v nejbližší době schopen splnit řádně a včas své peněžité závazky. Díky velkým obtížím s prokazováním úpadku dlužníka zákonem 328/1991 Sb. o konkursu a vyrovnaní nový insolvenční zákon z roku 2006 ustanovuje objektivní neschopnost plnit své splatné závazky čtyřmi podmínkami. 26\n28 Má se za to, že dlužník není schopen plnit své peněžité závazky, jestliže: a) Zastavil platby podstatné části svých peněžitých závazků, nebo b) je neplní po dobu delší 3 měsíců po lhůtě splatnosti, nebo c) není možné dosáhnout uspokojení některé ze splatných peněžitých pohledávek vůči dlužníku výkonem rozhodnutí nebo exekucí, nebo d) nesplnil povinnost předložit seznamy uvedené v 104 odst. 1, kterou mu uložil insolvenční soud. [1, s. 5-6] 2.3 Podmínky platební neschopnosti Tato podkapitola podrobně popisuje 4 podmínky pro platební neschopnosti. Na rozdíl od podmínek u úpadku, platební neschopnost dlužníka nastává, pokud se prokáže alespoň jedna skutečnost. První podmínka platební neschopnosti Termín podstatná část peněžitých závazků není překvapivě pevně stanoven v zákoně ani procenty, ani v přesné peněžní částce. Při hodnocení rozsahu zastavených plateb se přihlíží ke stavu hospodaření dlužníka. Musí se jednat o zcela patrný výkyv, který je prokazatelně příčinou dlužníkových ekonomických problému. Takové posuzování však musí vycházet z předpokladu, že je toto hospodaření řádné a srovnatelné s jiným ekonomickým subjektem. Druhá podmínka platební neschopnosti Tato tříměsíční lhůta je doplnění třicetidenní lhůty a je na věřiteli prokázat za pomoci důkazů existenci pohledávky či pohledávek, které jsou splatné déle než tři měsíce. Pokud toto věřitel dokáže, soud se nemusí nadále zabývat tím, jestli je dlužník platebně neschopný. Pokud toto dlužník popírá, je na něm prokázat nepravdu věřitelova tvrzení. Třetí podmínka platební neschopnosti Třetí podmínka nabývá planost v případě, že existuje nemožnost uspokojení jedné nebo více splatných pohledávek formou exekučního řízení. 27\n29 Čtvrtá podmínka platební neschopnosti Podle 104 odst. 1 je dlužník povinen v případě, že podá návrh sám, k němu doložit: Seznam svého majetku včetně svých pohledávek s uvedením svých dlužníku, seznam svých závazků s uvedením svých věřitelů, seznam svých zaměstnanců, listiny, které dokládají úpadek nebo hrozící úpadek. [3, s. 88] V případě, že takto dlužník neučiní, podmínka se stává platnou. Podle ustanovení 128 odst. 3 může soud uložit dlužníkovi předložení uvedených seznamů i v případě věřitelského návrhu, v případě vykonatelné pohledávky insolvenčního navrhovatele tak učiní vždy. 2.4 Hrozící úpadek Hrozící úpadek je v české úpravě insolvenčního práva novým pojmem. Hrozícím úpadkem se rozumí situace, kdy dlužník ví, že nebude v nejbližším časovém horizontu schopen řádně a včas platit převážnou část svých peněžitých závazků. Návrh na zahájení insolvenčního řízení z důvodu hrozícího úpadku je oprávněn podat pouze dlužník. Uplatnění institutu hrozícího úpadku lze spatřovat zejména ve spojení s reorganizací. Dlužník by měl být motivován k včasnému řešení hrozící úpadkové situace společně s věřiteli, což mu umožní zachování provozu podniku bez negativního vlivu na jeho chod.  28\n30 3 Statistická analýza problematiky a časové řady V této části práce jsou uvedeny statistické údaje za prvních pět let fungování nového insolvenčního zákona. V uvedených statistických údajích lze přehledně srovnat všech 5 let, po které platí insolvenční zákon v České republice. Vycházím především ze statistických údajů společnosti Creditform, která tyto analýzy zveřejňuje. 3.1 Insolvence v České Republice Počty insolvenčních návrhů fyzických osob spotřebitelů stále rostou. Dynamika nárůstu však již není taková jako v minulých letech. Růst insolvenčních návrhů činil mezi roky 2008 a %, mezi roky 2009 a %, mezi roky 2010 a % a mezi roky 2001 a 2012 již jen 41 %.  Leden Únor Březen Duben Květen Červen Červenec Srpen Září Říjen Listopad Prosinec Součet Tabulka č. 1: Insolvenční návrhy v České republice Zdroj:  29\n31 Z tabulky č. 1 je patrné, že v průběhu prvního roku, ve kterém byl nový insolvenční zákon platný (rok 2008), byl zájem o podávání insolvenčních návrhu velmi chladný. Růst počtu podaných insolvenčních návrhů začal se začátkem roku 2009, kdy každý nový měsíc bylo podáno více insolvenčních návrhů než v předešlém měsíci. V porovnání s předešlým rokem (2008) vzrostl počet podaných insolvenčních návrhů o 120 %. První čtvrtletí roku 2010 se vyznačovalo rapidním růstem počtu podaných insolvenčních návrhů. Tento nárůst vystřídal slabý pokles v dubnu a následně kolísavý trend, při kterém se hladina nově podaných insolvenčních návrhů držela v druhém a třetím čtvrtletí na přibližně stejné hodnotě 879 nových návrhů. V říjnu roku 2010 se poprvé v historii dostala hodnota nově podaných návrhů přes hranici jednoho tisíce. V porovnání s předešlým rokem (2009) vzrostl počet podaných insolvenčních návrhů o 149 %. Od března roku 2011 se hodnota ustálila na přibližně 1500 nově podaných insolvenčních návrzích s mírnými výkyvy v dubnu a červenci. V porovnání s předešlým rokem (2010) vzrostl počet podaných insolvenčních návrhů o 67 %. V lednu roku 2012 se dostala hodnota na rekordní hodnotu 2671 nově podaných insolvenčních návrhů. Pokračování tohoto roku se vyznačovalo opět kolísavým trendem. V porovnání s předešlým rokem (2011) vzrostl počet podaných insolvenčních návrhů o 41 %. Graf č. 1: Insolvenční návrhy v České republice Zdroj:  Graf č. 1 graficky znázorňuje hodnoty uvedené v tabulce a potvrzuje chladný zájem v prvním roce následovaný lineárním nárůstem v dalších třech letech s absolutním 30\n32 vyvrcholením na začátku roku Všechny hodnoty jsou pro vizuální přehled zaneseny i v úplném grafu v příloze č Oddlužení v České Republice Jelikož je oddlužení pro dlužníka nejméně náročný proces, je logické, že se k tomuto způsobu snaží uchýlit všichni dlužníci, kteří pro tento krok splňují požadavky zadané insolvenčním zákonem z roku Ať už z nedbalosti nebo jiných důvodů se dá u dlužníků předpokládat, že se pokusí zažádat o oddlužení i v případech, ve kterých to zákon nedovoluje. Z tohoto důvodu tedy ne každý návrh na oddlužení projde imaginárním sítem insolvenčního soudu. Přibližně na každé dva schválené návrhy připadá jeden, který ať už z formálního hlediska či skutečnostního hlediska neodpovídá. Z následujících tabulek jasně vyplývá, že růst podaných i schválených návrhu na oddlužení rapidně roste Leden Únor Březen Duben Květen Červen Červenec Srpen Září Říjen Listopad Prosinec Součet Tabulka č. 2: Podané návrhy na oddlužení v České republice Zdroj:  31\n33 Tabulka č. 2 zobrazuje vývoj počtu podaných návrhů na oddlužení, který do jisté míry kopíruje tabulku č. 1, čemuž nasvědčuje i podobnost celkových meziročních nárůstu hodnot mezi jednotlivými lety. Mezi lety 2008 a 2009 to bylo 128 %. Mezi lety 2009 a %. Mezi lety 2010 a % a mezi lety 2011 a % Leden Únor Březen Duben Květen Červen Červenec Srpen Září Říjen Listopad Prosinec Součet Tabulka č. 3: Schválené návrhy na oddlužení v České republice Zdroj:  Tabulka č. 3 zobrazuje vývoj počtu schválených návrhů na oddlužení. Tato tabulka je nutně závislá na předchozí tabulce, jelikož každý schválený návrh nutně musí být nejprve podán. I přes tento fakt však hodnoty neodpovídají v prvních dvou meziročních porovnáních. Mezi roky 2008 a 2009 to bylo 227 %. Mezi roky 2009 a %. Mezi roky 2010 a % a mezi roky 2011 a %. 32\n34 Graf č. 2: Oddlužení v České republice Zdroj:  Z grafu č. 2 je patrné, že hodnoty schválených návrhů na oddlužení do jisté míry kopírují hodnoty podaných návrhů na oddlužení s krátkým zpožděním, jehož délka závisí na rychlosti insolvenčního soudu. Všechny hodnoty jsou pro vizuální přehled zaneseny i v úplném grafu v příloze č Úspěšnost návrhů na oddlužení Pokud fyzické osoby splní veškeré podmínky pro oddlužení a soud a věřitelé nemají žádné námitky, je příslušný insolvenční soud povinen schválit oddlužení. Pokud je podán návrh na oddlužení, tak z čistě statistického pohledu má každý podaný návrh šanci na úspěch 65,97 %, tedy přibližně jsou úspěšné dva návrhy ze tří. Tato hodnota je vypočítána porovnáním všech podaných návrhů na oddlužení se součtem úspěšných návrhů. Jak je patrné z níže uvedeného grafu, toto procento až do roku 2010 velmi rychle rostlo a tento nárůst lze přičíst vyšší finanční gramotnosti obyvatel, větší odborné znalosti insolvenčních správců a v neposlední řadě také mnoha firmám, které se živí pomocí dlužníkům a za úplatu zpracují návrh na oddlužení. Takto zpracovaný návrh má určitě vyšší šanci u insolvenčního soudu uspět, z důvodu absence formálních nedostatků. Od roku 2010 se však úspěšnost návrhů na oddlužení drží v průměru na 67,37 %.  33\n35 Graf č. 3: Úspěšnost návrhů na oddlužení v České republice Zdroj:  Graf č. 3 zobrazuje vývoj úspěšností návrhů na oddlužení v české republice. Na začátku roku 2008 lze pozorovat velmi nízkou hodnotu úspěšnosti podaných návrhů, která se dá připsat počáteční nezkušenosti procesních suběktů. Tento problém však trval pouze v první polovině roku V následujících letech se už hladina úspěšnosti kolísavě pohybuje od 50 % do 90 %. Všechny hodnoty jsou pro vizuální přehled zaneseny i v úplném grafu v příloze č Věková struktura oddlužených osob Věková struktura zadlužených obyvatel se prvních 5 let platnosti nového insolvenčního zákona takřka nemění. Odpovídá to skutečnosti, že banky, nebankovní subjekty a soukromí podnikatelé v průběhu pěti let nijak výrazně nezměnili politiku půjčování finančních prostředků fyzickým osobám. 34\n36 Graf č. 4: Věková struktura oddlužených osob Zdroj:  Největší počet dlužníků se podle grafu č. 4 nachází ve věkovém intervalu let, k této skupině obyvatelstva připadá 29 % obyvatel. Dále následují spotřebitelé ve věku let, kteří zastupují 26 % obyvatel. Třetí nejzadluženější skupina občanů je let představující 21 % obyvatel. Druhá nejméně zadlužená skupina občanů je do 30 let připadá k ní 14 % obyvatel. Nejméně zadluženou skupinou zůstávají lidé ve věku od 61 let.  3.5 Shrnutí statistických údajů Z těchto údajů lze jednoznačně vyčíst, že údaje o podaných návrzích na oddlužení vypovídají o tom, že se veřejnost pomalu ale jistě informuje o tom, že tato možnost oddlužení existuje a do růstu také jistě zasahuje fakt, že probíhající ekonomická krize má za následky zvýšení celkového zadlužení obyvatelstva České republiky. Tyto fakta musí jednoduše vést k nezvládání dluhů u některých jedinců. Svoji část na růstu zadluženosti má ale také bohužel na svědomí finanční negramotnost části obyvatelstva, která vidí v půjčce výhodný způsob, jak získat nové věci za pouze malý zlomek jejich skutečné hodnoty. Tito lidé mají běžně ve stádiu splácení tři nebo i více půjček a v případě náhlé potřeby jednoduše nemají volné finanční prostředky na zažehnání těchto potřeb. 35\n37 Z pohledu na graf úspěšnosti podaných návrhů lze jednoduše vyčíst, že bez ohledu na počet podaných návrhů se úspěšnost velice zlepšila. V prvních dvou letech se úspěšnost zvýšila o přibližně 27 %. Po tomto nárůstu následuje v roce 2010 stagnace, která trvá až do této chvíle a je nejspíše maximální hodnotou, na kterou se úspěšnost dostane. Tento rapidní nárůst v prvních letech fungování nového insolvenčního zákona můžeme přičíst v prvé řadě zlepšení funkčnosti insolvenčních soudů, které se v prvních letech potýkaly s menšími problémy při zavádění nového zákona, dále pak přibývajícím zkušenostem. Druhým, neméně významným faktorem je existence společností, které nabízejí potencionálním klientům profesionální vyplnění insolvenčních návrhů, což bezesporu zvyšuje šanci, kterou bude mít takto zpracovaný návrh u insolvenčního soudu. Posledním faktorem je jednoduše zvýšení znalostí obyvatelstva v tomto oboru. U věkové struktury oddlužených osob je rozdělení mezi jednotlivé kategorie téměř rovnovážné s výjimkou první a poslední skupiny, které vytvářejí odchylku. Skupina do 30 let postrádá u finančních institucí dostatečnou věrohodnost z důvodu nízkého věku, tudíž nepravidelného příjmu a nejistoty zaměstnání. Poslední skupina, 61 let a více, je limitována naopak vysokým věkem. To přináší nízké příjmy, v mnoha případech pouze důchod a tedy nízkou schopnost splácet potencionální půjčku. 36\n38 4 Analýza jednotlivých kroků insolvenčního řízení K základním cílům efektivního insolvenčního řízení patří chránit hodnotu majetkové podstaty před znehodnocením v důsledku jednání jednotlivých účastníků řízení. [3, s. 193] Pro správné pochopení této problematiky je vhodné schéma, které vizuálně vysvětluje jednotlivé kroky insolvenčního řízení. Toto schéma tedy popisuje možnosti, jakými se může insolvenční řízení ubírat pro fyzické osoby podnikatele i nepodnikatele a právnické osoby. Úpadek (viz s. 25) Hrozící úpadek (viz s. 28) Insolvenční návrh (viz s. 38) Moratorium (viz s. 39) Zpětvzetí návrhu (viz s. 39) Rozhodnutí o úpadku (viz s. 25) Konkurs (viz s. 41) Nepatrný konkurs (viz s. 42) Reorganizace (viz s. 41) Oddlužení (viz s. 40) Schéma č. 1: Schéma jednotlivých kroků insolvenčního řízení Zdroj: vlastní Aby mohlo být zahájeno insolvenční řízení, musí pro to existovat nějaký důvod. Tímto důvodem je pouze úpadek nebo hrozící úpadek dlužníka. Pokud je tedy k insolvenčnímu řízení důvod, mají právo jej zahájit jak věřitel, tak dlužník. Pro právnické osoby dokonce platí povinnost zahájit insolvenční řízení bez zbytečného odkladu poté, co se dlužník, resp. managament dozvěděl nebo při náležité pečlivosti se měl dozvědět o úpadku. Pokud se 37\n39 jedná o úpadek fyzické osoby nepodnikatele, může zahájit insolvenční řízení pouze dlužník. Jediný způsob zahájení insolvenčního řízení je pro dlužníka i věřitele insolvenční návrh. [1, s ] 4.1 Insolvenční návrh Podání insolvenčního návrhu je prvním krokem pro zahájení úspěšného insolvenčního řízení. Insolvenční návrh je jediný způsob, jak lze zahájit insolvenční řízení a věřitel či dlužník mají možnost podat tento návrh lze podat písemně nebo elektronicky. Insolvenční návrh musí být opatřen úředně ověřeným podpisem osoby, která jej podala, nebo jejím uznávaným elektronickým podpisem. V opačném případě se k němu nepřihlíží. Aby byl insolvenční návrh přijat insolvenčním soudem, musí splňovat veškeré náležitosti podle 103 insolvenčního zákona. Každý insolvenční návrh musí v prvé řadě obsahovat obecné náležitosti podaní, musí dále obsahovat označení insolvenčního navrhovatele, stejně jako označení dlužníka, kterého se tento návrh týká a označení jeho zástupců, pokud nějaké má. Fyzická osoba musí být označena celým jménem a bydlištěm. Pokud se jedná o podnikatele, tak sídlem a také identifikačním číslem. Právnická osoba musí být označena názvem obchodní firmy, sídlem a identifikačním číslem. Insolvenční návrh musí navíc obsahovat také rozhodující skutečnosti, ze kterých je jasné, že dlužník se nachází v úpadku nebo hrozícím úpadku. Pokud není navrhovatel sám dlužník, musí být z insolvenčního návrhu jasné, čeho se navrhovatel domáhá. Je také nutné předložit insolvenční návrh s potřebným počtem stejnopisů. Jeden stejnopis si nechává insolvenční soud a jeden stejnopis pro každého, komu se insolvenční návrh doručuje. Pokud se jedná o insolvenční návrh věřitele, doručuje se pouze dlužníkovi. Insolvenční návrh dlužníka se nedoručuje. [1, s ] 38\n40 4.1.1 Zpětvzetí insolvenčního návrhu Pokud se z jakéhokoliv důvodu rozhodne navrhovatel vzít insolvenční návrh zpět, může tak učinit pouze v případě, že rozhodnutí insolvenčního soudu o insolvenčním návrhu ještě nenabylo právní moci, v opačném případě nelze tento návrh vzít zpět. Tuto možnost přesněji upravuje 129 a 130 insolvenčního zákona. [4, s ] Moratorium Dlužník, který je podnikatelem, může do 7 dnů od podání insolvenčního návrhu, a jde-li o insolvenční návrh věřitele, do 15 dnů od jeho doručení insolvenčním soudem navrhnout insolvenčnímu soudu vyhlášení moratoria; toto právo nemá právnická osoba v likvidaci. Podáním návrhu moratoria se dlužník pokouší na libovolný čas odložit vydání soudního rozhodnutí o úpadku, nejdéle však 3 měsíce s tím, že insolvenční soud může prodloužit moratorium, ne však déle než o 30 dní. Pokud jsou splněny veškeré předpoklady a zároveň nebylo dosud rozhodnuto o insolvenčním návrhu, insolvenční soud vyhlásí moratorium. V opačném případě soud návrh odmítá. [3, s. 47] K vyhlášení moratoria insolvenčním soudem může dojít při splnění těchto předpokladů: Dlužník doručí návrh insolvenčnímu soudu ve lhůtě dané 115, dlužník bude k návrhu na povolení moratoria aktivně legitimován, návrh dlužníka bude mít náležitosti vyžadované 116 a 118 odst. 1, součástí návrhu bude souhlas většiny věřitelů počítaný podle výše jejich pohledávek a souhlasy věřitelů budou opatřeny ověřenými podpisy osob oprávněných za jednotlivé věřitele jednat, insolvenční soud doposud nerozhodl o návrhu na zahájení insolvenčního řízení, tj. nerozhodl o úpadku dlužníka, nevydal rozhodnutí dle 142 nebo nezastavil řízení pro nezaplacení zálohy na náklady řízení dle 108. [4, s. 16] 39\n41 4.2 Způsoby řešení úpadku Pokud jsou splněny veškeré podmínky pro naskytnutí úpadku, nastává situace pro výběr vhodného prostředku. V 4 insolvenčního zákona z roku 2006 jsou dány tři základní způsoby řešení úpadku - konkurs, reorganizace, oddlužení. Obecně lze také rozdělit způsoby řešení úpadku pro podnikatele a nepodnikatele. Zákon pamatuje také na zvláštní způsoby řešení úpadku, které budou podrobně popsány ke konci této kapitoly. Tři základní způsoby řešení úpadku se obecně dají rozlišit na likvidační a nelikvidační. Likvidační způsoby řešení úpadku se zaměřují především na uspokojení věřitelů a ne na zachování dlužníka. Konkurs je jediným případem řešení úpadku likvidačním způsobem. Nelikvidační způsoby řešení úpadku se zaměřují výhradně na zachování existence dlužníka a pokračování v jeho ekonomické aktivitě. Tyto způsoby je vhodné uplatnit za důvodného předpokladu, že věřitelé budou profitovat více, pokud se dlužník obrazně řečeno postaví na nohy Oddlužení Oddlužení je posledním ze základních způsobů řešení finančních problémů. Předchozí způsoby řešení úpadku a zvláštní způsoby řešení úpadku finančních konglomerátů jsou určeny především pro podnikatelské subjekty. Tento způsob je tedy od ostatních způsobu možný pouze pro nepodnikatelské subjekty a je nelikvidačním. Výhodou tohoto způsobu je, že pokud jsou dodrženy veškeré podmínky dané zákonem, insolvenční soud osvobodí dlužníka od pohledávek, které nebyly uspokojeny v rámci oddlužení. To znamená, že věřitelé nemohou nadále soudně vymáhat zbylé pohledávky a dlužník je tedy oficiálně oddlužen. Tyto zbylé dluhy ovšem nezanikají, ale stanou se tzv. soudně nevymahatelnými. [1, s. 563] 40\n42 4.2.2 Reorganizace Druhá hlava insolvenčního zákona se zabývá reorganizací. Reorganizace je podle insolvenčního zákona umožněna pouze právnické osobě a je to způsob nelikvidační. Cíl reorganizace je stejně jako u všech ostatních způsobů řešení úpadku dlužníka zaměřen na uspokojení finančních pohledávek věřitelů, kteří jsou dotčeni úpadkem dlužníka. Má však prioritu zachovat funkčnost dlužníka a jeho sanaci. Jinými slovy jde o zachování jeho ekonomické situace prostřednictvím opatření, která zadluženou firmu dostanou z dluhů a zároveň neohrozí její fungování. 316 insolvenčního zákona definuje přípustnost reorganizace. Reorganizací se rozumí zpravidla postupné uspokojování pohledávek věřitelů při zachování provozu dlužníkova podniku, zajištěné opatřeními k ozdravění hospodaření tohoto podniku podle soudem schváleného reorganizačního plánu s průběžnou kontrolou jeho plnění ze strany věřitelů, reorganizací lze řešit úpadek nebo hrozící úpadek dlužníka, který je podnikatelem; reorganizace se týká jeho podniku, reorganizaci nemůže insolvenční soud vyhlásit, pokud by se týkala právnické osoby, která je obchodníkem s cennými papíry, nebo právnické osoby, která má oprávnění k obchodování na komoditní burze podle zvláštního právního předpisu, reorganizaci také nemůže insolvenční soud vyhlásit, pokud byl celkový obrat dlužníka podle zvláštního právního předpisu za poslední účetní období menší než Kč, reorganizace není možná, jestli má dlužník v hlavním pracovním poměru méně než 100 zaměstnanců. [1, s. 418] Konkurs Tento způsob řešení úpadku je popsán v 244 a následujících insolvenčního zákona. Je likvidační a dá se použít pro podnikatele i pro nepodnikatele. Konkurs spočívá v tom, že se celý majetek dlužníka skrze insolvenčního správce zpeněží za pokud možno nejvyšší možnou cenu a tato finanční částka se rovnoměrně rozloží jeho věřitelům. Neuspokojené pohledávky nebo jejich části však tímto nezanikají, pokud zákon nestanoví jinak. Věřitelé mohou i v budoucnu uplatňovat své pohledávky nebo jejich části, které jim doposud 41\n43 nebyly uhrazeny. Rovnoměrné rozložení finanční částky věřitelům však nelze chápat ve smyslu absolutní rovnosti, dalo by se dokonce říci, že tento způsob zahrnuje i jistou míru nerovnosti věřitelů. Následující 245 insolvenčního zákona v sobě zahrnuje všechny skutečnosti, které vstupují v platnost s vyhlášením konkursu. Tento způsob řešení úpadku je v moderní době nejvíce rozšířený. Zveřejněním rozhodnutí o konkursu v insolvenčním rejstříku vcházejí v platnost účinky prohlášení konkursu, prohlášením konkursu končí nucená správa, přerušuje se likvidace právnické osoby, a pokud insolvenční soud nerozhodne jinak, zaniká předběžné opatření, bylo-li nařízeno, způsobilost k právním úkonům a procesní způsobilost dlužníka se při prohlášení konkursu nemění, insolvenční soud může po prohlášení konkursu i bez návrhu změnit své předběžné opatření. [4, s. 302] Nepatrný konkurs Jedná se, jak lze z názvu lehce pochopit, o konkurs menšího rozsahu. Tento menší rozsah lze podle 314 odst. 1 definovat tak, že o nepatrný konkurs jde jestliže: Dlužníkem je fyzická osoba, která není podnikatelem, nebo celkový obrat dlužníka za poslední účetní období předcházející prohlášení konkursu nepřesáhl Kč a dlužník nemá více než 50 věřitelů. [1, s. 412] 42\n44 5 Popis metodiky přihlašování pohledávek do insolvenčního řízení Klasickou pohledávkou je např. plnění z kupní smlouvy, takovou pohledávku věřitel uplatní pomocí přihlášky od zahájení insolvenčního řízení až do uplynutí lhůty stanovené rozhodnutím o úpadku a následně čeká na pokyny insolvenčního správce nebo insolvenčního soudu. Přihlášku pohledávky lze podat pouze na předepsaném formuláři Náležitosti přihlášky upravuje ustanovení 174 a následující insolvenčního zákona. Věřitelé podávají přihlášky pohledávek u insolvenčního soudu od zahájení insolvenčního řízení, až do uplynutí lhůty stanovené rozhodnutím o úpadku. K přihláškám, které jsou podány později insolvenční soud nepřihlíží a takto uplatněné pohledávky se v insolvenčním řízení neuspokojují. Přihlašují se i pohledávky, které již byly uplatněny u soudu, jakož i pohledávky vykonatelné včetně těch, které jsou vymáhány výkonem rozhodnutí nebo exekucí. Přihlásit lze i pohledávku nesplatnou nebo pohledávku vázanou na podmínku. Přihláška pohledávky má pro běh lhůty k promlčení, nebo pro zánik práva stejné účinky jako žaloba nebo jiné uplatnění práva u soudu a to ode dne, kdy došla insolvenčnímu soudu. Přihlášku pohledávky, která je podána u jiného než insolvenčního soudu, postoupí tento soud neprodleně soudu insolvenčnímu, aniž o tom vydává rozhodnutí, přičemž účinky spojené s podáním takové přihlášky nastávají dnem, kdy přihláška dojde insolvenčnímu soudu.  5.1 Typy pohledávek V rámci insolvenčního řízení rozeznáváme několik druhů pohledávek. Existují tzv. pohledávky zapodstatové, mezi které řadíme pohledávky za majetkovou podstatou a pohledávky jim na roveň postavené. Tyto pohledávky mohou být hrazeny v plné výši kdykoli po rozhodnutí o úpadku. 43\n45 Rozlišujeme: Pohledávky za majetkovou podstatou, které vznikly po zahájení insolvenčního řízení (náhrada hotových výdajů a odměna předběžného správce, likvidátora dlužníka a členů věřitelského výboru, pohledávky věřitelů vzniklé za trvání moratoria, dále viz ustanovení 168 odst. 2 insolvenčního zákona), pohledávky za majetkovou podstatou, které vznikly po rozhodnutí o úpadku (hotové výdaje a odměna insolvenčního správce, daně, poplatky, cla, pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti a pojistné na veřejné zdravotní pojištění, dále viz ustanovení 168 odst. 2 insolvenčního zákona), pohledávky postavené na roveň pohledávkám za majetkovou podstatou (pracovněprávní pohledávky dlužníkových zaměstnanců, pohledávky věřitelů na výživném ze zákona, dále viz ustanovení 169 odst. 1 insolvenčního zákona).  Dále existují pohledávky, které se v insolvenčním řízení neuspokojují. Jsou upraveny v ustanovení 170 insolvenčního zákona, patří sem např. úroky, úroky z prodlení a poplatek z prodlení z pohledávek přihlášených věřitelů, mimosmluvní sankce postihující majetek dlužníka atd. [1, s ] 5.2 Náležitosti přihlášky Přihlášky pohledávek je nutno podávat ve dvou stejnopisech. Stejnopis přihlášky včetně jejich příloh doručuje insolvenční soud jmenovanému insolvenčnímu správci, přihláška pohledávky musí obsahovat kromě obecných náležitostí podání, důvod vzniku a výši přihlašované pohledávky. Důvodem vzniku přihlašované pohledávky se rozumí uvedení skutečností, na nichž se pohledávka zakládá, pokud jde o zajištěnou pohledávku, musí věřitel v přihlášce uvést, jestli uplatňuje právo na její uspokojení ze zajištění a dobu vzniku. Pokud toto věřitel nesplní, má se za to, že právo na uspokojení přihlašované pohledávky ze zajištění v insolvenčním řízení uplatněno nebylo, pokud jde o pohledávku vykonatelnou, musí věřitel v přihlášce uvést i skutečnosti, o které se vykonatelnost opírá. 44\n46 Nutno dodat, že za veškeré údaje uvedené v přihlášce je zodpovědný věřitel, který je také jediným účastníkem insolvenčního řízení, který je oprávněn podávat přihlášky. Pohledávku je také nutno vyčíslit v penězích, i pokud se nejedná o peněžitou přihlášku. Podle 175 také vyplývá, že pokud se jedná o pohledávku v cizích měnách, je nutné, aby byla přepočítána do korun českých, podle devizového kurzu vyhlášeného Českou národní bankou v den zahájení insolvenčního řízení. Tyto dvě náležitosti jsou naprosto neopominutelnou součástí přihlášky pohledávky. [1, s ] 5.3 Přezkum přihlášek Podané přihlášky pohledávek přezkoumá nejprve insolvenční správce a poté insolvenční soud při přezkumném jednání. Insolvenční soudce posuzuje pohledávky podle přiložených dokladů a podle účetnictví dlužníka, nebo jeho evidence vedené podle zvláštního právního předpisu. Dále insolvenční správce vyzve dlužníka, aby se k přihlášeným pohledávkám vyjádřil. V případě potřeby provede o pohledávkách nezbytná šetření s tím, že využije součinnosti orgánů, které jsou povinny mu ji poskytnout. Má-li přihláška pohledávky vady, nebo je-li neúplná, vyzve insolvenční správce věřitele, aby ji opravil nebo doplnil do 15 dnů, nestanoví-li lhůtu delší. Současně jej poučí, jak je nutné opravu a doplnění provést. Přihlášky pohledávek, které nebyly včas a řádně doplněny nebo opraveny, předloží insolvenční správce insolvenčnímu soudu k rozhodnutí o tom, že se k přihlášce pohledávky nepřihlíží, o čemž musí být věřitel poučen. Insolvenční správce sestaví seznam přihlášených pohledávek. Do seznamu se nezařazují pohledávky, ke kterým se nepřihlíží, pohledávky vyloučené z uspokojení a další pohledávky, u kterých to stanoví insolvenční zákon. Zajištění věřitelé se v seznamu uvádějí zvlášť. U pohledávek, které insolvenční správce popírá, to výslovně uvede. U každého věřitele musí být uvedeny údaje potřebné k jeho identifikaci a údaje pro posouzení důvodu vzniku, výše a pořadí jeho pohledávky; u zajištěných věřitelů se navíc uvádí důvod a způsob zajištění. V seznamu se také zvlášť vyznačí pohledávky vykonatelné. Účastníci jsou oprávněni u insolvenčního správce nahlédnout do seznamu přihlášených pohledávek a do dokladů, na jejichž základě byl sestaven. Seznam přihlášených pohledávek zveřejní insolvenční soud v insolvenčním rejstříku nejpozději 15 dnů před dnem, kdy se o nich má konat přezkumné jednání. Insolvenční soud dále bez zbytečného odkladu zveřejní v insolvenčním rejstříku každou změnu seznamu přihlášených pohledávek. [1, s ] 45\n47 5.4 Incidenční spory Incidenční spory jsou nedělitelnou složkou insolvenčního řízení a rozhoduje o nich stejný soud jako v insolvenčním řízení. Patří sem: Spory o pravost, výši nebo pořadí přihlášených pohledávek, spory o vyloučení věci, práva, pohledávky, nebo jiné majetkové hodnoty z majetkové podstaty nebo o vydání výtěžku zpeněžení, spory o vypořádání společného jmění dlužníka a jeho manžela, spory na základě odpůrčí žaloby, spory o náhradu škody na majetkové podstatě vzniklé porušením povinností insolvenčním správcem, další spory, které zákon označí jako spory incidenční. V souvislosti s obnovením popěrného práva přihlášených věřitelů v insolvenčním řízení byla měněna dosavadní úprava incidenčních sporů, která vycházela z principu, podle kterého se insolvenční správce účastní incidenčního sporu vždy, bez ohledu na to, kdo incidenční spor vyvolal. Popře-li přihlášený věřitel pohledávku jiného přihlášeného věřitele, stávají se tito věřitelé účastníky incidenčního sporu. Insolvenčnímu správci, jenž chce být nápomocen některé ze stran incidenčního sporu, jehož se neúčastní, je k dispozici institut vedlejšího účastenství. Incidenční spory se projednávají na návrh oprávněné osoby podaný v rámci insolvenčního řízení. Pro jednání o incidenčních sporech neplatí ustanovení o jednání v insolvenčním řízení, přiměřeně se použijí ustanovení občanského soudního řádu. Pravomocný rozsudek vydaný v incidenčním sporu je závazný pro všechny procesní subjekty.  46\n48 6 Činnosti a povinnosti insolvenčního správce vyplývající z insolvenčního zákona Insolvenční správce je podle 9 insolvenčního zákona jeden ze šesti procesních subjektů insolvenčního řízení. Hlavním úkolem insolvenčního správce je maximalizovat uspokojení pohledávek věřitelů. Za svou práci mu náleží odměna, která je při oddlužení pravidelně placena z finančních prostředků dlužníka a činí za každý měsíc 750 Kč Kč (5 let krát 12 měsíců = Kč celkem + DPH). Insolvenčního správce ustanovuje pro insolvenční řízení soud. Pokud je ustanoven před rozhodnutím o úpadku, jedná se o předběžného správce. Věřitelé na schůzi věřitelů mohou tohoto správce odvolat a zvolit jiného, pokud s tím souhlasí kvalifikovaná většina. [1, s. 16] Z insolvenčního zákona vyplývají některé úkony, které má insolvenční správce na starosti. Zpracovat soupis majetkové podstaty, přezkoumat pohledávky věřitelů, vytvořit seznamu pohledávek, vymáhat pohledávky, zpeněžit majetek dlužníka, sestavit konečnou zprávu, zhotovit rozvrhové usnesení. 6.1 Soupis majetkové podstaty První povinností insolvenčního správce je sestavit soupis majetkové podstaty. Majetková podstata jsou finanční prostředky a seznam věcí (hmotných i nehmotných), které je možné při oddlužení zpeněžit. Tato majetková podstata slouží v průběhu insolvenčního řízení jako jedna z možností uspokojování pohledávek věřitelů. Obsah majetkové podstaty se liší podle toho, jestli byl insolvenční návrh podaný dlužníkem, nebo věřitelem. 47\n49 Pokud podá insolvenční návrh dlužník, patří podle 205 insolvenčního zákona do majetkové podstaty majetek, který dlužníkovi patřil v den zahájení insolvenčního řízení, stejně tak jako majetek, který dlužník nabyl v průběhu insolvenčního řízení, v případě podání insolvenčního návrhu věřitelem patří do majetkové podstaty majetek, který dlužníkovi patřil až v době, kdy insolvenční soud vydal rozhodnutí o úpadku dlužníka, stejně tak jako majetek, který dlužník nabyl v průběhu insolvenčního řízení. V případě, že je dlužník spoluvlastníkem majetku, je tento jeho podíl taktéž součástí majetkové podstaty. Toto spoluvlastnictví majetku se vztahuje také na společné jmění manželů. Obsahem majetkové podstaty jsou tedy: a) Peněžní prostředky, b) věci movité a nemovité, c) podnik, d) soubor věcí a věci hromadné, e) vkladní knížky, vkladní listy a jiné formy vkladů, f) akcie, směnky, šeky nebo jiné cenné papíry anebo jiné listiny, jejichž předložení je nutné k uplatnění práva, g) obchodní podíl, h) dlužníkovy peněžité i nepeněžité pohledávky, včetně pohledávek podmíněných a pohledávek, které dosud nejsou splatné, i) dlužníkova mzda nebo plat, jeho pracovní odměna jako člena družstva a příjmy, které dlužníkovi nahrazují odměnu za práci, zejména důchod, nemocenské, peněžitá pomoc v mateřství, stipendia, náhrady ucházejícího výdělku, náhrady poskytované za výkon společenských funkcí, podpora v nezaměstnanosti a podpora při rekvalifikaci, j) další práva a jiné majetkové hodnoty, mají-li penězi ocenitelnou hodnotu. Majetkovou podstatu tvoří dále i příslušenství, přírůstky, plody a užitky majetku. Existuje však i majetek, který je podle 207 vyloučený z majetkové podstaty. Tímto majetkem jsou věci, které dlužník nezbytně potřebuje k uspokojování hmotných potřeb svých a své rodiny nebo k plnění svých pracovních úkolů, jakož i jiných věcí, jejichž prodej by byl v rozporu s morálními pravidly. [1, s ] 48\n50 Z majetkové podstaty jsou vyloučeny zejména: Běžné oděvní součásti, obvyklé vybavení domácnosti, snubní prsten a jiné předměty podobné povahy, zdravotnické potřeby a jiné věci, které povinný potřebuje vzhledem ke své nemoci nebo tělesné vadě, hotové peníze do částky Kč. Do majetkové podstaty taktéž nepatří účelově vázaný majetek. To je majetek, se kterým lze naložit pouze způsobem, k němuž byl určen. V případě, že je i přes tuto výluku tento majetek zařazen do majetkové podstaty například z důvodu nevědomosti insolvenčního správce, je dána povinnost takový majetek z podstaty vyjmout. [4, s 16] 6.2 Přezkum pohledávek věřitelů Insolvenční správce má ze zákona povinnost přezkoumat podané přihlášky pohledávek. Posuzovat lze pouze řádné přihlášky. O řádnou přihlášku se jedná, jestliže byla přihláška řádně podána anebo bylo včas na výzvu insolvenčního správce doplněna. Insolvenční správce je oprávněn pro hodnotný přezkum pohledávek využít: Účetnictví dlužníka, jinou evidenci dlužníka, např. daňovou evidenci, orgány státní správy (správce daně, ČSSZ, zdravotní pojišťovny). Dlužníkovy podklady však nemohou být jediným nástrojem k určení pravosti pohledávky. Insolvenční správce nemá nárok popřít věřitelovu pohledávku pouze na základě dlužníkem dodaných evidencí. V případě, že jedna nebo více přihlášek vykazují vady, nebo jsou neúplné, je povinností insolvenčního správce vyzvat věřitele, aby vady nebo nedostatky opravil do 15 dnů nebo do doby, jenž insolvenční správce stanoví. V případě, že věřitel nedodržel tento termín a tudíž jsou podané přihlášky stále neúplné nebo obsahují vady či nedostatky, předloží tyto přihlášky insolvenční správce insolvenčnímu soudu s návrhem k rozhodnutí o tom, aby k takovým přihláškám nepřihlížel. O tomto rozhodnutí musí být věřitel poučen. [1, s. 248] 49\n51 6.3 Seznam přihlášených pohledávek Po vypršení lhůty pro věřitele, kdy může přihlásit svou pohledávku, vytvoří insolvenční správce seznam přihlášených pohledávek. Do tohoto seznamu se zařazují veškeré pohledávky, jež splňují požadavky na úplnost a správnost. Do náležitosti seznamu přihlášených pohledávek patří: a) Označení insolvenčního soudu a spisová značka, pod níž je insolvenční řízení vedeno, b) označení dlužníka, c) označení insolvenčního správce, d) pořadové číslo přihlášky, e) den, kdy byla přihláška doručena insolvenčnímu soudu, f) označení věřitele, g) údaje pro posouzení původu vzniku pohledávky, h) údaje pro posouzení povahy a celkové výše pohledávky, výše jistiny přihlášené pohledávky a přihlášeného příslušenství, i) údaje pro posouzení pořadí pohledávky; pokud je přihlášena zajištěná pohledávka, uvede se rovněž důvod a způsob zajištění, j) údaj o vykonatelnosti pohledávky, k) vyjádření dlužníka k přihlášené pohledávce. [1, s. 243] Insolvenční soud zveřejní v insolvenčním rejstříku tento seznam přihlášených pohledávek nejpozději do 15 dnů přede dnem, kdy se o nich má konat přezkumné jednání. Insolvenční soud dále bez zbytečného odkladu zveřejní v insolvenčním rejstříku každou změnu seznamu přihlášených pohledávek. 6.4 Vymáhání pohledávek Mezi povinnosti insolvenčního správce spadá také zajišťování finančních prostředků prostřednictvím vymáhání pohledávek dlužníka. Pokud existují nějaké splatné pohledávky, insolvenční správce je povinen vyzvat osoby (ať už právnické nebo fyzické) k uhrazení těchto pohledávek a také jim sdělit, že za dlužníka může jednat pouze insolvenční správce, nebo jím pověřená osoba. V případě, že ani po uplynutí správcem stanovené lhůty není 50\n52 dlužná částka uhrazena, má insolvenční správce povinnost přistoupit k soudnímu vymáhání pohledávky. Musí takto učinit neprodleně, z důvodu zachování smyslu insolvenčního řízení. Pokud soud rozhodne ve prospěch věřitele, tedy že musí být pohledávka splacena, má insolvenční správce povinnost vymáhat návrhem na exekuci. 6.5 Zpeněžení majetkové podstaty Zpeněžením majetkové podstaty se rozumí převedení veškerého majetku, který do ní náleží, na peníze za účelem uspokojení věřitelů. Za zpeněžení se k tomuto účelu považuje i využití bankovních kont dlužníka a jeho peněžní hotovosti. Zpeněžením majetkové podstaty se rozumí i úplatné postoupení dlužníkových pohledávek; ujednáními, která tomu brání, není insolvenční správce omezen. Základem zpeněžení majetkové podstaty je tedy transformovat hmotný i nehmotný majetek dlužníka v peníze. Pro upřesnění však není vyloučeno, aby insolvenční správce získal výtěžek např. uzavření nájemní či podnájemní smlouvu. Po zpeněžení majetkové podstaty tyto získané finanční prostředky slouží hlavně k uspokojení věřitelů. V 283 insolvenčního zákona je výslovně napsáno, že za zpeněžení majetkové podstaty je považuje také využití bankovních kont dlužníka. Tato konta mohou být využita bez ohledu na to, v jaké měně jsou vedeny. Ke zpeněžení majetkové podstaty lze přikročit teprve po právní moci rozhodnutí o prohlášení konkursu, nejdříve však po první schůzi věřitelů, pokud nejde o věci bezprostředně ohrožené zkázou nebo znehodnocením anebo pokud insolvenční soud nepovolí výjimku. Pro zpeněžení majetkové podstaty tedy musí být podle zákona splněny dvě podmínky. Rozhodnutí o prohlášení konkursu nabylo právní moci, a již proběhla první schůze věřitelů. Pro první podmínku platí, že jde o termín dne následujícího pod dni, kdy se schůze měla konat. Podmínka je naplněna, i pokud insolvenční soud stanovil termín svolání a schůze se nekonala, v případě soudem stanovené výjimky, kdy by v případě dodržování stanovených podmínek došlo ke zkáze nebo znehodnocení věcí, musí insolvenční správce po podeji dokázat, že věc byla v bezprostředním ohrožení zkázou nebo znehodnocením. 51\n53 Případnou námitku na nutnost prodeje je povinen vyřešit insolvenční správce doložením důkazů, díky kterým prodal tyto věci. [1, s ] 6.6 Konečná zpráva Další povinností insolvenčního správce hned po zpeněžení majetkové podstaty je vypracování konečné zprávy. Konečná zpráva slouží jako shrnutí zpeněžení majetkové podstaty a vyčíslení částky určené k rozdělení mezi věřitele v korunách, i v procentech. Hotovou zprávu bez chyb či nedostatků zašle insolvenční správce insolvenčnímu soudu. Po přezkoumání soudem a odstranění případných chyb insolvenčním správcem insolvenční soud zveřejní konečnou zprávu vyhláškou mezi všechny účastníky insolvenčního řízení. Po 15 ti dnech soud vyhlásí projednání konečné zprávy. Na tomto jednání soud také projednává případné námitky účastníků insolvenčního řízení. [3, s. 315] 6.7 Rozvrhové usnesení V případě, že schválí insolvenční soud konečnou zprávu, má insolvenční správce povinnost vyhotovit rozvrhové usnesení, ve kterém je uvedeno podle konečné zprávy, jakým způsobem budou finance z majetkové podstaty rozvrhnuty. Pokud soud toto usnesení schválí, musí insolvenční správce uspokojit věřitele nejpozději do 2 měsíců od nabytí právní moci usnesení. [1, s ] 52\n54 7 Příčiny a důsledky osobních bankrotů V první části této kapitoly jsou nastíněny všechny možné příčiny, které mohou předcházet osobnímu bankrotu, na který se tato bakalářská práce soustředí. Tyto důvody se navzájem prolínají, ale jednotlivě jsou rozebrány a popsány v první podkapitole. V druhé části této kapitoly, je pozornost zaměřena na pomyslný druhý konec problematiky, čímž jsou důsledky. Pod pojmem důsledky je zde myšleno vše, co musí dlužník podstoupit pro to, aby mohl být oddlužen v souladu s právem. Samostatnou kapitolou důsledků, kterým se však věnovat nechci, jsou ty, které nastávají, pokud dlužník nechce nebo neumí řešit svou situaci právě oddlužením. Mám na mysli rozvrácené rodiny, zdevastované mezilidské vztahy nebo věčný útěk a schovávání se před exekutory. Jak může rodina plnit svou společenskou funkci, když rodiče jsou k trvalému pobytu hlášení na obecním úřadě a děti vyrůstají mezi neustálými hádkami rodičů o peníze a v domově, kde každý předmět má žlutou nálepku exekutora. 7.1 Příčiny osobních bankrotů Příčiny osobních bankrotů se mění případu od případu. Z důvodu obrovského boomu osobních bankrotů nelze tedy objektivně posoudit všechny jednotlivé důvody, které se vyskytují. V této části jsou tedy vybrány nejzávažnější příčiny, kvůli kterým se běžní občané dostávají do finanční tísně a v horším případě i k osobnímu bankrotu. Příčiny lze rozdělit do dvou hlavních kategorií. Subjektivní příčiny (za které může neuváženost dlužníka) a objektivní příčiny (za které může s nadsázkou společnost) Subjektivní příčiny Mezi subjektivní příčiny patří veškeré skutečnosti, za které si mohou dlužníci velkým přičiněním sami. Patří mezi ně: Finanční negramotnost, půjčka kvůli půjčce, ignorování 53\n55 upomínek a kombinace půjček. Jednotlivé příčiny jsou v následujících odstavcích podrobně rozebrány. Finanční negramotnost Je známo, že finanční gramotnost obyvatel České republiky je na velice nízké úrovní. To také potvrdil průzkum na konci roku 2010 ministerstva financí. Finanční vzdělanost dospělé populace v České republice je překvapivě nízká a orientaci spotřebitele na finančním trhu je potřeba výrazně zlepšit. Potvrdily to výsledky prvního komplexního měření finanční gramotnosti. Průzkum zorganizovaly ministerstvo financí a Česká národní banka, v září jej provedla agentura STEM/MARK na reprezentativním vzorku tisíce respondentů. Metodika vycházela ze zahraničních zkušeností a doporučení OECD. "Nečekal jsem to nijak růžové, ale že budou výsledky tak úděsné, mě překvapilo," říká ministr financí Miroslav Kalousek. "Téměř dvě třetiny lidí nečte smlouvy, které podepisují a zavazují se v nich k dlouhodobým platbám. Nejsou si tak vůbec vědomi možných likvidačních důsledků pro sebe a svoji rodinu," dodává Kalousek.  Z tohoto průzkumu ministerstva financí vyplývá jasně najevo, že situace je přímo alarmující a proto je tato skutečnost na prvním místě v interních příčinách. Půjčka kvůli půjčce Toto řešení problému se zdá být pro nezaujatého pozorovatele naprosto nepochopitelné, protože takovým přístupem se nelze logicky z kruhu dluhů dostat. Pokud se ale dostaneme do dlužníkovy situace, nelze takovému upřít to, že takové jednání účinně oddaluje například hrozící exekuci. Bohužel však většinou platí, že s oddalováním problému je nevyhnutelný pád na dlažbu drtivější. Úroky a penále se totiž táhnou dál a konečný dluh může být i několikanásobně větší, než ten prvotní. Ignorování upomínek Tuto zvláštní taktiku volí překvapivé množství lidí, kteří se pokoušejí vyhnout placení dluhů tím, že doufají, že se na dluh nějakým způsobem zapomene. Typickým příkladem pro takové jednání je pokuta od revizora z městské hromadné dopravy. Ignorování takové pokuty nejen že neodvrátí zaplacení pokuty, ale v extrémních případech může dojít až na exekuci. Jak to může dojít až do takového extrému? Tyto pokuty má město nebo dopravní podnik v oblibě vymáhat velice tvrdě (na což má samozřejmě město či dopravní podnik 54\n56 právo) a proto s každým dnem ignorování pokuty a následného dluhu rostou penále a úroky. Tato pohledávka je nadále podstoupena firmě, která má s vymáháním pohledávek zkušenosti. Tato firma má také vlastní výdaje, které se v konečném důsledku převedou na dlužníka. Nesplacený dluh - v tomto případě pokuta se dá do určité míry považovat za půjčku, tudíž z ní mohou narůstat úroky. V případě několika pokut, úroků a nákladů na jejich vymáhání, je tedy velice jednoduché, aby dluh narostl až do závratných hodnot. Dopravní podniky vymáhají také pokuty soudně a jmenovaný exekutor má právo na úhradu zákonem stanovených exekučních nákladů, které v mnoha případech převýší samotnou dlužnou částku. Kombinace půjček Nejzávažnější prvek kombinace několika půjček je, že mezi nimi ztratí dlužník velice rychle přehled o tom, kolik vlastně celkově měsíčně platí a v mylném mínění si půjčí znovu. Splácení několika půjček najednou může vést k tomu, že celková výše měsíčních výdajů (tj. splátky, nájmu a účtů) se blíží nebo dokonce rovná čistému měsíčnímu příjmu. Právě kombinace půjček tedy dokáže svým počtem totálně odříznout dlužníka od financí, nutných k hrazení běžných výdajů například za jídlo Objektivní příčiny Mezi externí příčiny patří všechny dlužníkem neovlivnitelné ovlivnitelné fakta, které nepřímo nahrávají tomu, aby se dlužník zadlužil. Dopředu zdůrazňuji, že nelze vinit úvěrové společnosti z růstu zadlužení obyvatelstva, nelze ale také tvrdit, že na tomto trendu nemají svůj podíl. Mezi nejhlavnější externí příčiny, patří: snadný přístup, reklamy úvěrových společností, extrémní krátkodobé půjčky, debetní karty, oddlužovací agentury. Jednotlivé příčiny jsou v následujících odstavcích podrobně rozebrány. Snadný přístup Je obecně známo, že díky dnešní moderní době je až úsměvně jednoduché obstarat si půjčku. Lze si bez žádných obtíží půjčit přes internet, přes telefon, osobně v bance, spořitelně nebo i při koupi zboží například u prodejce elektrospotřebičů. Některé společnosti jsou dokonce schopny a ochotny doručit peníze domů v hotovosti. Menší částky si lze dokonce půjčit jen se dvěma doklady, předložení například řidičského a občanského průkazu bohatě stačí na to, aby byla půjčka do půl hodiny schválena. Toto 55\n57 vše lze mnohdy i bez dokazování příjmů. Tato jednoduchost přirozeně nahrává tomu, že klienti se lehce nechají zlákat do půjček. Reklamy úvěrových společností Při běžné práci s internetem, sledování televize nebo i poslouchání rádia je obyčejný konzument doslova bombardován komerčními zprávami a odkazy na rychlou půjčku od stovek společností. Tento vliv, ať už vědomě či podprahově působí na psychiku člověka, který je jednoduše takovým tlakem ovlivněn. Tyto reklamy běžně sdělují na první pohled zajímavé nabídky. První dojem je pro reklamu velice důležitý, protože díky němu vzbuzuje u potencionálního zákazníka zájem. Tento prvotní zájem je naprosto přirozený, protože se půjčky tváří bezúročně a nepřímo tak donutí zákazníka přemýšlet a popřípadě například zavolat na infolinku nebo navštívit pobočku. Až při vyřizování formalit zákazník zjistí, že i přesto, že úrok z půjčky je skutečně nulový, musí se při vyřízení zaplatit poplatek, který se přirozeně s velikostí půjčky zvyšuje také. V případě infolinky, které jsou u nebankovních společností většinou placené, si zákazník může připlatit při relativně krátkém rozhovoru až několik tisíc korun. Extrémní krátkodobé půjčky V případě půjčky například Kč na relativně krátký termín je dlužník najednou zavázán zaplatit Kč. Tři tisíce navíc, tedy 25 %. To by se zdálo přijatelné, pokud by ovšem šlo o půjčku řekněme na rok. V tomto případě se ale jedná o půjčku na třicet dní. Vysokoškolsky vzdělaného člověka okamžitě zarazí přepočet, tohoto na první pohled nevinného úroku, na roční úrokovou sazbu, která by v tomto případě činila alarmujících 300 %. Pokud by si tedy někdo půjčil Kč stejně výhodou půjčkou, zaplatil by za rok Kč. To už se tak výhodné nezdá, vezmeme-li v úvahu, že i při běžném leasingu se přeplatí za celou dobu od 20 % do 40 % v závislosti na automobilu, služeb a společnosti poskytující tyto služby. Je ale nutné dodat, že při leasingu se nepřeplácí cena automobilu, nýbrž povinné ručení, havarijní pojištění a jiných služeb, které jsou částí nabídky leasingové společnosti a nedají se z leasingu odebrat. Debetní karty Debetní karty v sobě skrývají v rukou nezodpovědného člověka opravdu nebezpečnou zbraň. Kouzlo těchto karet je v tom, že pokud klient takovou kartu vlastní, si ani nemusí být nutně vědom toho, že si vlastně půjčuje. I přes to že se tyto karty vydávají spíše spolehlivým klientům, může se velice jednoduše stát, že se při krátkodobého opoždění 56\n58 příjmů a naopak předčasným výdajům, karta vyprázdní a jde lidově řečeno do mínusu. Pokud v tomto případě přijde klient o práci, nebo jakýkoliv jiný příjem, ocitá se nedobrovolně v dluhu, i přes to, že si vlastně nic nepůjčil, pouze podepsal s bankou smlouvu o debetní kartě. Po první upomínce se objevují na kartě úroky a i relativně nízký dluh přerůstá přes hlavu a nyní už dlužník se dostává do situace, ze které je velice těžké se dostat. Oddlužovací agentury To, že se v této kapitole objevují právě oddlužovací agentury, je ohromný paradox. Ačkoliv tyto agentury nejsou přímo příčinou pro osobní bankrot, dalo by se s určitou nadsázkou říci, že zneužívají zoufalé situace dlužníků a účtují si vysoké poplatky. Tyto agentury sice sjednávají za dlužníka veškeré formality, které jsou potřeba pro oddlužení, ale zase zatěžují dlužníka o další výdaje. Je tedy důležité oslovit takovou oddlužovací agenturu, která je spolehlivá a má dobrou pověst. Na trhu je jich hodně, ale o většině z nich kolují špatné reference. Dlužníka uchlácholí informacemi, že za něho přeberou veškerou agendu, rozeberou situaci s věřiteli a sjednají výhodnější splátky, které budou provádět za něj. Skutečnost je však jiná. První splátku si oddlužovací agentura ponechá na své režie, s věřiteli většinou nejedná a splátky od dlužníka neposílá v dohodnutých termínech ale tak nějak náhodou. Dlouhodobé půjčky Dlouhodobé půjčky jsou nebezpečné zejména díky své velké dlouhodobé zátěži pro dlužníka. U hypotéky, která je průměrně na 20 roků, je to 240 měsíčních splátek což představuje obrovský závazek, který je navíc zajištěn nemovitostí, pro kterou byla hypotéka původně sepsána. Toto zajištění je velice nevýhodné pro dlužníka, protože pokud se i ke konci hypotéky vyskytne problém, kvůli kterému nebude možná splácet, byť jen poslední splátku, má banka plné právo zabavit nemovitost. Obdobné je to i s leasingem pro automobil, v tomto případě nejde o závazek na tak dlouhou dobu ani na tak velkou částku, nicméně vytváří stejný problém, pokud není dlužník schopen splácet. U vysokých půjček, hypoték a leasingů je nebezpečná nejen dlouhodobost závazku, ale také výška jednotlivé splátky. Pokud má dlužník relativně vysoký příjem, může si dovolit i vyšší splátky. Vysoké splátky se však dají jen obtížně snižovat a většinou jsou tyto úkony doprovázeny dodatečnými poplatky nebo zvýšení celkové splacené částky. Zároveň je nutno počítat se skutečností, že nikdo nemá zajištěn stávající příjem v dalších letech. Může přijít nemoc, ztráta zaměstnání nebo například jen přeřazení na nižší pracovní post. 57\n59 7.2 Důsledky osobních bankrotů Pokud je schváleno oddlužení splátkovým kalendářem, součástí usnesení o schválení oddlužení je i termín, ke kterému je dlužník povinen provést první splátku. V praxi je toto usnesení zasíláno i zaměstnavateli dlužníka s informací ohledně data první splátky. Splátkový kalendář sdílí dlužník i věřitelé a je schválen již před platností oddlužení, stává se však závazným až po vyhlášení oddlužení. Kýženým zakončením oddlužení je úhrada 100 % závazků nezajištěným věřitelům dlužníka nebo úhrada alespoň 30 % závazků nezajištěným věřitelům v průběhu pěti let od data schválení oddlužení. Život ale přináší i další varianty. Za splněné oddlužení lze považovat rovněž takové oddlužení, ve kterém nebylo dosaženo minimálního předpokládaného uspokojení nezajištěných věřitelů. Insolvenční řízení tak může být skončeno, aniž by bylo dosaženo základního cíle oddlužení, to je uspokojení věřitelů alespoň v minimálním předpokládaném rozsahu. Může k tomu dojít v případě, pokud není uhrazeno minimálně 30 % závazků dlužníka, avšak tato situace vznikla bez jeho zavinění. Například při poměrně nízkém platu dlužníka a s každoročně se zvyšující částce nezabavitelného minima. Insolvenční soud může podle zákona schválit oddlužení ve formě zaplacení 30 % a více. Může ale nastat i situace kdy věřitelé schválí celkové splacení dluhu pod hranicí 30 %, takový krok však může insolvenční soud udělat pouze v případě, že s tímto všichni věřitelé souhlasí. Třetí možností je splacení dluhu v plné výši, jedná se o zpravidla drobné dluhy, které však nemohou být uspokojeny jinak než splátkovým kalendářem. Zrušení oddlužení Nedodržuje-li dlužník poměrně striktně daná pravidla, může dojít (po slyšení dlužníka) ke zrušení probíhajícího oddlužení a následnému prohlášení konkursu se všemi s tím spojenými důsledky. Pokud např. dlužník ztratí zaměstnání, nové nehledá nebo se mu je nedaří nalézt a z průběžných zpráv správce je evidentní, že nedojde k plnění minima 30 % závazků. Ke stejné situaci může dojít i při dlouhodobém onemocnění dlužníka. Dalším důvodem může být situace, kdy dlužníkovi vlastní vinou vznikl po schválení oddlužení peněžitý závazek po dobu delší než 30 dnů po lhůtě splatnosti. Po skončeném konkursu nemůže dojít ke zproštění neuhrazených závazků dlužníka. 58\n60 Splacení méně než 30 % dluhu V tomto případě se zpravidla jedná buďto o dluhy o celkové velikosti jednoho nebo více miliónů. Nebo o dlužníky, kteří díky svému nízkému příjmu, nemohou odvádět věřitelům vysoké měsíční splátky. Věřitelé se tedy dohodli na nižším plnění než 30 %, protože konkursem by získali v konečném výsledku méně finančních prostředků. Splacení více než 30 % dluhu Při splacení více než 30 % se věřitelé nemusí k takovému kroku ze strany insolvenčního soudu vyjadřovat. Většina dlužníků splatí více jak 30 % svého dluhu, ne však úplně celý dluh. Pokud v průběhu pěti let dojde k úhradě aspoň 30 % závazků, soud zprostí dlužníka zbytku jeho dluhů v neuhrazené výši, stejně tak i dluhů věřitelů, kteří se do řízení nepřihlásili, ačkoliv tak učinit mohli. Zbavení dlužníka zbytku dluhů je hlavním cílem oddlužení. Splacení 100 % dluhu Pro splacení 100 % celkové dluhu je nutno aby měl dlužník buď to vysoký příjem nebo jakkoliv jinak obstarané prostředky pro splácení vysokých měsíčních splátek po dobu pěti let nebo nízký dluh, který je schopen do pěti let zaplatit i s relativně nízkými splátkami. Ještě je třeba připomenout, že v průběhu oddlužení má dlužník povinnost použít svůj mimořádný příjem (dědictví, výhra v soutěži, dar apod.) pro uspokojení věřitelů. Pro vizuální orientaci je zde tabulka porovnávající měsíční splátky a celkový dluh. Tabulka je sestavena za předpokladu, že dlužník je schopen platit spolehlivě měsíční splátky po dobu šedesáti měsíců (pěti let). 59\n61 Výše celkového dluhu v Kč 100tis. 250tis. 500tis. 1mil. 1,5mil. 2mil. 3mil. Měsíční splátka Kč 60 % 24 % 12 % 6 % 4 % 3 % 2 % Měsíční splátka Kč 100 % 48 % 24 % 12 % 8 % 6 % 4 % Měsíční splátka Kč 100 % 96 % 36 % 18 % 12 % 9 % 6 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 48 % 24 % 16 % 12 % 8 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 60 % 30 % 20 % 15 % 10 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 72 % 36 % 24 % 18 % 12 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 84 % 42 % 28 % 21 % 14 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 96 % 48 % 32 % 24 % 16 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 100 % 54 % 36 % 27 % 18 % Měsíční splátka Kč 100 % 100 % 100 % 60 % 40 % 30 % 20 % Plné uspokojení věřitelů Částečné uspokojení věřitelů Částečné uspokojení věřitelů pouze s jejich souhlasem Tabulka č. 4: Přehled uspokojení věřitelů při rozdílných měsíčních splátkách a výše dluhu Zdroj: vlastní Z této tabulky lze přehledně vyčíst, že se vzrůstajícím dluhem se snižuje šance úspěšně splatit dluh skrze splátkový kalendář. Překvapivé je například, že i s relativně nízkou splátkou pěti tisíc korun lze dosáhnout na oddlužení až jednoho milionu korun při plnění 30 %. Od měsíční splátky, která je dlužníku strhávána ze mzdy, je však třeba odečíst částku 750 Kč odměny insolvenčnímu správci a 150 Kč jako náhrada jeho výdajů a k tomu platná sazba DPH. 60\n62 8 Příklady typických insolvenčních řízení Předem prohlašuji, že k sestavení těchto typických insolvenčních řízení jsem použil pouze materiály veřejně dostupné v insolvenčním rejstříku. Událostí vypsané v obou případech jsou pouze ty nejdůležitější pro zachování přehlednosti. První případ reprezentuje ideální průběh insolvenčního řízení, druhý případ, jako mnoho skutečných, končí konkursem. 8.1 Příklad typického insolvenčního řízení Dne podal dlužník insolvenční návrh spojený s návrhem na oddlužení plněním splátkového kalendáře. Uváděl, že je zaměstnán v hlavním pracovním poměru, jeho příjmy odpovídaly procentu plnění ve výši cca 52 %. Zároveň uvedl, že je podmíněně odsouzen, ale chce najít cestu z dluhové pasti. Výchozí podmínky tedy byly nastaveny. Dne byl dlužník insolvenčním soudem vyzván, aby ve lhůtě 7 dnů od doručení tohoto usnesení doplnil svůj insolvenční návrh, tak aby obsahoval: Řádný seznam majetku (dlužník v prvním návrhu uvedl neúplný seznam a zároveň neuvedl všechny skutečnost k majetku), seznam závazků tak, že v seznamu stručně uvede, které z pohledávek svých věřitelů popírá, co do důvodu nejvýše a proč (dlužník nedoplnil splatnost všech závazků a vysloveně nenapsal, že žádné pohledávky nepopírá), řádný seznam svých zaměstnanců (Dlužník výslovně nenapsal, že žádné zaměstnance nemá), seznam osob vůči nim má vyživovací povinnost (dlužník tento seznam nepředložil vůbec), příjem za měsíce červen a srpen 2010, měsíce leden až červen 2009 a doloží soudu své tvrzení, dle kterého dle kterého dlužník nepobíral žádný příjem za rok 2008, způsob, jakým bylo naloženo s finančními prostředky, které mu byly jeho věřiteli poskytnuty pro posouzení toho, zda návrhem na oddlužení není sledován nepoctivý záměr. 61\n63 Dne vydal soud Usnesení o úpadku spojené s povolením oddlužení, téhož dne byl taktéž ustanoven insolvenční správce. Zároveň byl stanoven termín prvního přezkumného jednání a schůzi věřitelů na den Dne se uskutečnilo přezkumné jednání, na jehož konci soud potvrdil insolvenčního správce a ustanovil prozatímní věřitelský výbor. Dne schválil soud oddlužení dlužníka plněním splátkového kalendáře. Tímto soud dlužníkovi ukládá, aby po dobu pěti let plnil splátkový kalendář. První splátku je dlužník povinen uhradit věřitelům ke dni Soud taktéž přikazuje plátci mzdy dlužníka, aby po doručení tohoto rozhodnutí prováděl srážky ze mzdy, které bude zasílat insolvenčnímu správci na účet. Dne dlužník oznámil zprávou SMS insolvenčnímu správci, že ukončil pracovní poměr a že jeho podmíněné odsouzení bude pravděpodobně změněno na nepodmíněné. Od té doby nereagoval na telefonáty, zprávy, vzkazy ani písemné výzvy insolvenčního správce. Dne bylo soudu doručeno oznámení o ukončení pracovního poměru mezi zaměstnavatelem dlužníka a dlužníkem. Dne vyzval soud dlužníka, aby do deseti dnů od doručení usnesení sdělil soudu důvod propuštění ze zaměstnání. Dne podal insolvenční správce zprávu o své činnosti ve které uvádí, že za duben, květen a červen 2011 dlužník řádně plnil splátkový kalendář, ale za červenec až říjen 2011 neplnil. Z těchto důvodů insolvenční správce navrhuje, aby soud svolal jednání za účelem projednání možnosti zrušení oddlužení. Dne soud nařídil termín jednání o zrušení schváleného oddlužení plněním splátkového kalendáře na den Dne soud zrušil soud termín jednání o zrušení schváleného oddlužení plněním splátkového kalendáře na den pro osobní důvody soudce a zároveň nařídil termín jednání na den\n64 Dne se dlužník na jednání nedostavil a kvůli ignoraci povinností dlužníka soud rozhodl o zrušení oddlužení. Dne soud ruší schválené oddlužení dlužníka a na jeho veškerý majetek se prohlašuje konkurs. Účinky tohoto rozhodnutí nastaly okamžikem zveřejněním v insolvenčním rejstříku téhož dne. Dne soud ruší konkurs dlužníka, protože jeho majetek je pro uspokojení věřitelů zcela nepostačující.  Shrnutí: dlužník měl z počátku dobrý úmysl a chtěl se vyrovnat se svými dluhy. Z pouze jemu známých důvodů však přestal plnit své povinnosti a rezignoval tak na svou šanci. Výsledkem je, že neuhrazená část jeho závazků se opět stala vykonatelnou. Opětovné podání insolvenčního návrhu s návrhem na povolení oddlužení již podat nemůže. Úplný výpis jednotlivých událostí v insolvenčním řízení je přiložen jako příloha č Příklad typického insolvenčního řízení Dne podal dlužník insolvenční návrh spojený s návrhem na oddlužení plněním splátkového kalendáře. Uváděl, že má celkem 4 pohledávky, z toho jednu zajištěnou majetkem náležejícím do jeho majetkové podstaty. Dne vyzval soud, aby ve lhůtě 7 dnů od doručení tohoto usnesen opravil a doplnil svůj návrh na povolení oddlužení tak, že návrh bude předložen na řádném formuláři (dlužník nepodal návrh na platném formuláři). Dne odeslal dlužník insolvenční návrh spojený s návrhem na oddlužení plněním splátkového kalendáře na řádném formuláři. Dne soud vyhlásil úpadek dlužníka, povolil oddlužení dlužníka a ustanovil insolvenčního správce. Tyto účinky nastaly stejným dnem zveřejněním v insolvenčním rejstříku. Zároveň byl stanoven termín prvního přezkumného jednání na den\n65 Dne se uskutečnilo přezkumné jednání a schůze věřitelů, na jejímž konci soud potvrdil insolvenčního správce a ustanovil prozatímní věřitelský výbor. Dne schválil soud oddlužení dlužníka plněním splátkového kalendáře. Tímto soud dlužníkovi ukládá, aby po dobu pěti let plnil splátkový kalendář. První splátku je dlužník povinen uhradit věřitelům ke dni Soud taktéž přikazuje plátci mzdy dlužníka, aby po doručení tohoto rozhodnutí prováděl srážky ze mzdy, které bude zasílat insolvenčnímu správci na účet. Dne vydal soud usnesení o zpeněžení dlužníkova majetku prodejem. Tímto usnesením dává soud souhlas s tím, aby insolvenční správce prodal mimo dražbu nemovitý majetek. Jedná se o dokončený rodinný dům. Vytěžené finanční prostředky budou použity na pro pokrytí zajištěné pohledávky. Dne vydal soud usnesení o vydání výtěžku zpeněžení věřiteli. Dne sdělil dlužník soudu, že řádně a včas plnil své povinnosti dle schváleného oddlužení a žádá, aby bylo vydáno o oddlužení jeho osoby. Dne podal insolvenční správce soudu zprávu o stavu řízení, ve které uvádí, že ke dni splnil dlužník podmínky schváleného oddlužení a uhradil přihlášeným věřitelům 100 % jejich nezajištěných pohledávek. Svým podáním ze dne dlužník požádal o vydání usnesení, jímž byl osvobozen od placení pohledávek zahrnutých do oddlužení v rozsahu, v němž dosud nebyly uspokojeny.  Shrnutí: díky tomu, že dlužník zaplatil všechny své závazky za necelých 6 měsíců, dlužník i insolvenční správce oznámili soudu splnění oddlužení a nyní očekávají určení termínu k slyšení dlužníka, aby poté byl dlužník osvobozen od placení závazků věřitelům, kteří se do řízení nepřihlásili, ačkoliv tak učinit mohli a měli. Úplný výpis jednotlivých událostí v insolvenčním řízení je přiložen jako příloha č\n66 9 E-learningový materiál Tato kapitola má za úkol poskytnout elementární znalosti studentům vysoké školy ohledně insolvenčního zákona. Je zde vysvětleno základní fungování zákona, za jakým účelem byl zákon vytvořen, se kterými subjekty zákon počítá a co se děje při jednotlivých krocích insolvenčního řízení a jak rozumět jednotlivým pojmům. První část této kapitoly obsahuje studijní materiál pro studenty a odkazy na doporučenou odbornou literaturu. Druhá část obsahuje 50 otázek do samodiagnostického a ostrého elektronického testu, který je jedním z požadavků na zápočet a úspěšné zakončení semestru. 9.1 Studijní materiál Studijní materiál je určen jako základní studijní pramen pro studenty, elektronické testy vycházejí právě z tohoto materiálu. Tento materiál vychází z této bakalářské práce a ze zdrojů uvedených na konci kapitoly Historie Historie Československého insolvenčního práva sahá do roku 1918 (vznik Československé republiky) kdy byl převzat Rakouský konkursní řád z roku 1914 a stal se tak součástí československého právního řádu. Od roku 1926 se spekulovalo o navržení nového, modernějšího zákona a 27. března 1931 byl přijat nový zákon č. 64/1931 Sb., jeho hlavním cílem především sjednotit právní řád pro celou republiku, protože pro Čechy, Moravu a Slezsko platilo nařízení z roku 1914, zatímco na Slovensku a v Podkarpatské Rusi platil zákon vydaný v roce Zákonem č. 142/1950 Sb., uvedeným v platnost v roce 1951 však byl přirozený vývoj českého úpadkového práva přerušen, protože tento zákon v 570 a 605 zavedl tzv. exekuční likvidace což je exekuční prostředek spočívající v prodeji veškerého majetku dlužníka. 65\n67 Až po více než čtyřiceti letech se v Československu opět zavedlo konkursní a vyrovnávací řízení. Tento návrat učinil zákon č. 328/1991 Sb. Na první pohled je zde patrná inspirace ze zákona o úpadkovém právu č. 64/1931 Sb., ačkoliv zákon z roku 1931 byl na svou dobu pokrokový, ale díky hospodářským změnám za uplynulá desetiletí byl nedostačující. Z toho důvodu se v zákoně č. 328/1991 Sb., až do roku 2007 uskutečnilo 29 změn. V roce 2007 se začal vytvářet zákon nový, který byl dokončen 30. března Tento nový zákon (č. 182/2006 Sb.) vešel v platnost 1. ledna 2008 a je platný k dnešnímu datu Zásady a smysl insolvenčního řízení Aby insolvenční řízení splnilo účel, za kterým bylo zahájeno, musí být zachována spravedlnost při uspokojování věřitelů. Insolvenční řízení musí být tedy vedeno tak, aby žádný z věřitelů nebyl nedovoleně zvýhodňován. Insolvenční řízení musí být také rychlé, hospodárné a musí se soustředit na nejvyšší uspokojení věřitelů, ale se zároveň dramaticky nesnížila dlužníkova kvalita života. Insolvenční řízení má tedy jednou větou za úkol rychle, efektivně a hospodárně zbavit dlužníka maximální výše dluhů a spravedlivě uspokojit věřitele maximální částkou Procesní subjekty insolvenčního řízení Typického insolvenčního řízení se účastní insolvenční soud, dlužník, věřitelé, insolvenční správce. V komplikovanějším insolvenčním řízení může do řízení vstoupit také státní zastupitelství a likvidátor dlužníka. Insolvenční soud Insolvenční soud vydává taková rozhodnutí, která zákon předpokládá, nebo dokonce ukládá. Tento soud nemůže vydat rozhodnutí, k němuž není oprávněn podle insolvenčního zákona. 66\n68 Dlužník Dlužníkem může být každá osoba, která je prokazatelně v úpadku, pro osobní bankrot tato osoba musí být fyzická osoba nepodnikatel. Věřitelé Podmínky úpadku diktují, že dlužník je v úpadku pouze tehdy, existuje-li mnohost věřitelů. Tudíž nemůže nastat případ, že při insolvenčním řízení vystupuje jediný věřitel. Tuto skutečnost lze ale obejít podstoupením jedné nebo více pohledávek, čímž se z jednoho věřitele stávají dva věřitelé. I přes to, že věřitelů tedy musí být nutně víc, vystupují v insolvenčním řízení jako jednohlasný věřitelský výbor, který si věřitelé zvolí při první schůzi věřitelů. Věřitelé jsou si do určité míry rovni. Insolvenční správce Insolvenčního správce vybírá insolvenčního seznamu, vedeným Ministerstvem spravedlnosti. Odvolání proti rozhodnutí o ustanovení insolvenčního správce je přípustné, ale jediným důvodem pro odvolání může být pouze podjatost insolvenčního správce nebo že nesplňuje podmínky pro ustanovení. Odvolat insolvenčního správce může také věřitelský výbor většinou hlasů. Pokud se stanoví osoba insolvenčního správce ještě před vyhlášením úpadku, je tento insolvenční správce předběžným správcem Co je úpadek? Úpadek se dá definovat jako situace, v niž není dlužník nadále schopen splácet své dluhy včas a řádně, je tedy insolventní. Pro nezpochybnitelné detekování úpadku zákon stanovuje 3 podmínky, které musí být splněny současně. První podmínka je mnohost věřitelů, nelze tedy vyhlásit úpadek, pokud má dlužník pouze jednoho věřitele. Druhou podmínkou je, že má dlužník peněžité závazky, které jsou více než 30 dnů po splatnosti. Třetí podmínka vyžaduje takzvanou platební neschopnost, tato podmínka je naplněna pouze v případě, že dlužník doloží soudu podklady, které dosvědčují, že nemá dostatek peněžních prostředku na splácení. Spolu s úpadkem také existuje pojem hrozící úpadek. Tímto pojmem se rozumí situace, kdy dlužník nebude v nejbližším časovém horizontu schopen řádně a včas platit převážnou 67\n69 část svých peněžitých závazků. Tento případ nastane v případě, že si je dlužník vědom přerůstajících dluhů a jedná dopředu. Pokud je v úpadku fyzická osoba nepodnikatel, je pouze on oprávněn podat insolvenčnímu soudu insolvenční návrh, případně spojený s návrhem na oddlužení. V případě, že jsou splněny podmínky úpadku, dlužník může podat insolvenčnímu soudu insolvenční návrh. Insolvenční zákon je navržen tak, aby dlužníka do tohoto kroku nenutil, neexistuje tedy nikdo, kdo může dlužníkovi nařizovat podání insolvenčního návrhu Jak se dá úpadek řešit? Podle platného insolvenčního zákona lze úpadek pro fyzické osoby nepodnikatele řešit třemi způsoby. Oddlužením, což je z pravidla nejschůdnější cesta pro dlužníka. Konkursem, který představuje zpeněžením majetku dlužníka a nepatrným konkursem, který, jak název napovídá, je zpeněžením pouze části majetku. Oddlužení a jeho účinky Charakteristickým znakem oddlužením, jakožto způsobem řešení úpadku, je možnost jej vyhlásit pouze pro nepodnikatele. Obrovská výhoda oproti ostatním metodám je, že insolvenční soud osvobodí dlužníka od pohledávek, které nebyly uspokojeny v rámci oddlužení. Tyto zbylé dluhy ovšem nezanikají, ale stanou se tzv. soudně nevymahatelnými. Oddlužení lze realizovat buď zpeněžením majetkové podstaty dlužníka (viz insolvenční slovníček) nebo splátkovým kalendářem na dobu pěti let. V obou případech ale platí, že oddlužení může být schváleno, pouze pokud věřitelé dostanou minimálně 30 %. V opačném případě by oddlužení méně než třiceti procenty museli schválit všichni věřitelé. V případě schválení oddlužení insolvenčním soudem neprodleně po skončení jednání, ve kterém byly projednány případné námitky věřitelů, jsou tímto rozhodnutím vázání dlužník a věřitelé, včetně těch věřitelů, kteří s oddlužením nesouhlasili nebo nehlasovali. V případě, že se jedná o způsob oddlužení zpeněžením majetkové podstaty, vybere insolvenční soud insolvenčního správce a označí majetek náležící do majetkové podstaty. 68\n70 Pokud se jedná o oddlužení formou splátkového kalendáře, uloží insolvenční soud dlužníkovy pětiletý splátkový kalendář, jehož prostřednictvím bude dlužník splácet dluh měsíčními splátkami předem dohodnuté výše, zároveň se stanoví termín první splátky Konkurs a jeho účinky Konkurs se na rozdíl od oddlužení dá vyhlásit i pro podnikatele a spočívá v tom, že se skrze insolvenčního správce celý majetek dlužníka zpeněží za pokud možno nejvyšší možnou cenu. Finanční částka získaná z takto peněžitého majetku je nadále rozdělena věřitelům v procentech. Neuspokojené pohledávky nebo jejich části však tímto nezanikají, pokud zákon nestanoví jinak. V případě prohlášení konkursu nastávají jeho účinky okamžitě po zveřejnění konkursu v insolvenčním rejstříku a ve stejný moment dostává insolvenční správce oprávnění nakládat s majetkovou podstatou Insolvenční návrh Insolvenční návrh je jediný způsobem jak zahájit insolvenční řízení. Existuje možnost podat tento návrh písemně s úředně ověřeným podpisem nebo elektronicky s uznávaným elektronickým podpisem pokud tyto náležitosti návrh postrádá, soud k němu nepřihlíží. Aby mohl být insolvenční návrh přijat soudem, musí splňovat obecné náležitosti podání, označení navrhovatele, rozhodující skutečnosti osvědčující úpadek či hrozící úpadek a je třeba předložit potřebný počet stejnopisů tak, aby jeden stejnopis zůstal u insolvenčního soudu a aby každý, komu se doručuje, dostal jeden stejnopis. Insolvenční návrh lze vzít z jakéhokoli důvodu zpět, pokud však již nenabylo právní moci. V případě schválení insolvenčního návrhu insolvenčním soudem nastává situace pro výběr vhodného prostředku pro řešení úpadku Přihlašování přihlášek do insolvenčního řízení Aby se mohli věřitelé úspěšně domoci svých nároku na alespoň částečné plnění dlužníkových závazků (například závazku z kupní smlouvy), musí podat insolvenčnímu soudu přihlášku a následně vyčkat pokynů insolvenčního správce nebo insolvenčního 69\n71 soudu. Tyto přihlášky lze podávat po zahájení insolvenčního řízení až do lhůty, která je stanovena rozhodnutím o úpadku. Přihlášku lze podat pouze na předepsaném formuláři a musí obsahovat dvě kompletní kopie (včetně příloh), jednu z nich si ponechává insolvenční soud a druhou posílá insolvenční soud vybranému insolvenčnímu správci. Dále musí přihláška obsahovat obecné náležitosti podání a důvod vzniku a výši přihlašované pohledávky. Jde-li o zajištěnou pohledávku, musí věřitel v přihlášce výslovně uvést, že uplatňuje uspokojení ze zajištění, označit druh zajištění a dobu jejího vzniku Konečná zpráva Konečnou zprávu je insolvenční správce povinen vytvořit hned po zpeněžení majetkové podstaty. Konečná zpráva slouží jako shrnutí zpeněžení majetkové podstaty a vyčíslení částky určené k rozdělení mezi věřitele v korunách i v procentech. Hotovou zprávu bez chyb či nedostatků zašle insolvenční správce insolvenčnímu soudu. Po přezkoumání soudem a odstranění případných chyb insolvenčním správcem insolvenční soud zveřejní konečnou zprávu vyhláškou mezi všechny účastníky insolvenčního řízení. Po patnácti dnech soud vyhlásí projednání konečné zprávy. Na tomto jednání soud také projednává případné námitky účastníků insolvenčního řízení. 70\n72 9.2 Otázky do elektronického testu. Kdy nabyl účinnost insolvenční zákon ze dne 30. března 2006, č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení?.. 1. Ledna Ledna Ledna Ledna Která z následujících možností NENÍ podmínkou úpadku?.. Mnohost věřitelů.. Peněžité závazky po dobu delší 30 dnů po lhůtě splatnosti.. Platební neschopnost (neschopnost plnit závazky) Není možné dosáhnout uspokojení některé ze splatných peněžitých pohledávek vůči dlužníku výkonem rozhodnutí nebo exekucí. Slovo Insolventní má v českém jazyce překlad: Neschopný splácet.. Nesplatitelný.. Zadlužený.. Všechny odpovědi jsou správné. Pokud dlužník dokončí splácení dluhů prostřednictvím splátkového kalendáře, který však počítal s celkovým plněním menším než sto procent, zbytek nesplaceného dluhu.. Zaniká Stává se nedobytným.. Může vymáhat věřitel v dodatečném insolvenčním řízení.. Žádná z možností není správná 71\n73 . Kolik procent z celkového dluhu je dlužník minimálně povinen zaplatit splátkovým kalendářem pro schválení oddlužení insolvenčním soudem za dobu 5 let?.. 20 % 30 %.. 33 %.. Žádná z odpovědí není správná. Který způsob řešení úpadku nelze uplatnit pro fyzickou osobu? Reorganizace.. Konkurs.. Oddlužení.. Nepatrný konkurs. Může fyzická osoba podnikatel podstoupit nepatrný konkurs?.. Ne, fyzická osoba nemůže podstoupit nepatrný konkurs Ano, pokud nepřekročila obrat Kč za období předcházející úpadku a zároveň nemá vice jak 50 věřitelů.. Ano, pokud splní podmínku více věřitelů a neschopnost splácet.. Ano, pokud se za posledních 5 let nedopustila majetkoprávního trestného činu. Pokud byl dlužníkovi schválen splátkový kalendář, jak musí podle zákona naložit s majetkem nabytým dědictvím?.. Muže si jej ponechat pokud to není finanční majetek, v takovém případě jej musí zpeněžit a získané prostředky rovnoměrně rozdělit věřitelům použit mimořádné splátky nad rámec splátkového kalendáře.. Může si ponechat celé dědictví a naložit s ním dle jeho uvážení Musí celé dědictví zpeněžit a získané prostředky použít jako mimořádnou splátku nad rámec splátkového kalendáře.. Musí jej nabídnout věřitelům k odkoupení, při nezájmu si jej může ponechat nebo naložit s ním dle jeho uvážení 72\n74 . Kdy je fyzická osoba nepodnikatel povinna podat insolvenční návrh.. Pokud si je vědoma finančních potíží a má ochotu dluh splatit.. Pokud celkový dluh překročí desetinásobek její průměrné měsíční mzdy.. Pokud celkový dluh překročí součet dlužníka Taková povinnost neexistuje. V případě, že se k soudu dostane insolvenční návrh který nemá úředně ověřený podpis:.. Soud musí přihlížet k návrhu jako k právoplatnému, ale vyzve podavatele, aby zaslal kopii včetně podpisu. Pokud do 30 dnů navrhovatel takto neučiní, návrh se zamítne... Soud nemusí přihlížet k návrhu jako k právoplatnému, ale vyzve podavatele, aby zaslal kopii včetně podpisu. Pokud do 30 dnů navrhovatel takto neučiní, návrh se zamítne... Soud nepřihlíží k návrhu, ale vyzve podavatele, aby zaslal kopii včetně podpisu. Pokud do 30 dnů navrhovatel takto neučiní, návrh se zamítne. Soud k návrhu nepřihlíží vůbec. Pokud je dlužník natolik zadlužený, že splátkovým kalendářem by bylo možné splatit méně jak 30 % tak:.. Oddlužení musí schválit alespoň jeden věřitel.. Oddlužení musí schválit většina věřitelů Oddlužení musí schválit všichni věřitelé.. Oddlužení musí schválit vlastníci většiny dluhu. Pan Jan Novák má celkový dluh Kč. Kolik musí minimálně činit měsíční splátka splátkového kalendáře (bez odměny pro insolvenčního správce), aby mu bylo povoleno oddlužení bez nutnosti schvalování věřitelů? ,- Kč ,- Kč 5 500,- Kč ,- Kč 73\n75 . Který majetek NENÍ podle 207 z majetkové podstaty vyloučen:.. Běžné oděvní součásti, obvyklé vybavení domácnosti.. Zdravotnické potřeby a jiné věci, které povinný potřebuje vzhledem ke své nemoci.. Snubní prsten a jiné předměty podobné povahy Investiční zlato. Osoba s dispozičním oprávněním k majetkové podstatě je:.. Insolvenční správce nebo insolvenční soud, v závislosti na stádia insolvenčního řízení Insolvenční správce nebo dlužník, v závislosti na stádia insolvenčního řízení.. Insolvenční soud nebo dlužník, v závislosti na stádia insolvenčního řízení.. Insolvenční soud, dlužník nebo insolvenční správce, v závislosti na stádia insolvenčního řízení. Věřitel, který podá přihlášku pohledávky do insolvenčního řízení ji musí vyčíslit v penězích. Pokud se jedná o pohledávku v cizí měně podle jakého kurzu je povinen věřitel přepočítat takovou pohledávku do českých korun?.. Podle devizového kurzu vyhlášeného Českou národní bankou v den podání přihlášky.. Podle devizového kurzu vyhlášeného Českou spořitelnou v den podání přihlášky Podle devizového kurzu vyhlášeného Českou národní bankou v den zahájení insolvenčního řízení.. Podle devizového kurzu vyhlášeného Českou spořitelnou v den zahájení insolvenčního řízení. Pro formu řešení úpadku oddlužením je charakteristické: Nelikvidační způsob pouze pro nepodnikatele formou zpeněžení majetkové podstaty nebo splátkovým kalendářem.. Nelikvidační způsob, pro podnikatele i nepodnikatele formou zpeněžení finanční podstaty nebo splátkovým kalendářem.. Likvidační způsob pouze pro nepodnikatele formou zpeněžení finanční podstaty.. Likvidační způsob pouze pro podnikatele formou splátkového kalendáře 74\n76 . Insolvenční návrh lze podat:... Písemně i elektronicky, přičemž písemný návrh musí nést úředně ověřený podpis a elektronický návrh musí mít uznávaný elektronický podpis.. Pouze písemně, přičemž návrh musí nést úředně ověřený podpis.. Pouze elektronicky, přičemž návrh musí mít uznávaný elektronický podpis.. Písemně i elektronicky, přičemž návrhy nemusí nést ověřený podpis. Insolvenční návrh může podat na fyzickou osobu nepodnikatele:.. Pouze insolvenční soud, pokud jej o to věřitelé řádnou žádostí požádají.. Pouze věřitelé, jestliže součet jejich celkových pohledávek přesahuje Kč.. Pouze insolvenční správce, pokud jej o to věřitelé řádnou žádostí požádají Pouze dlužník. Je reorganizace možná pro fyzickou osobu nepodnikatele?... Ano, pokud celkový obrat dlužníka za poslední účetní období dosáhl alespoň sto miliónů.. Ne, reorganizace je možná pouze pro právnickou osobu.. Ano, pokud by byla zachována důstojnost dlužníka.. Ano, pokud má dlužník v hlavním pracovním poměru více než 100 zaměstnanců. Osoba blízká je:.. Pro fyzickou osobu to může být pouze jiná fyzická osoba, pro právnickou pouze jiná právnická osoba Pro fyzickou osobu to může být pouze jiná fyzická osoba, pro právnickou osobu to může být fyzická osoba nebo právnická osoba.. Pro fyzickou osobu to může být pouze jiná fyzická osoba, právnická osoba nemůže mít osobu blízkou.. Pro fyzickou osobu to může být jiná fyzická osoba nebo právnická osoba, pro právnickou osobu to může být fyzická osoba nebo právnická osoba 75\n77 . Která z následujících možností nejlépe charakterizuje moratorium:.. Ochranný prostředek pro věřitele na maximálně dní, během účinnosti moratoria nelze vyhlásit úpadek... Ochranný prostředek pro dlužníka na maximálně dní, během účinnosti moratoria nelze vyhlásit úpadek.. Ochranný prostředek pro věřitele na maximálně 30 dní, během účinnosti moratoria nelze vyhlásit úpadek.. Ochranný prostředek pro dlužníka na maximálně 30 dní, během účinnosti moratoria nelze vyhlásit úpadek.. Insolvenční návrh může obecně podat.. Insolvenční správce, insolvenční soud, dlužník nebo věřitel.. Insolvenční soud, dlužník nebo věřitel Dlužník nebo věřitel.. Pouze dlužník. Konečnou zprávu po zpeněžení majetkové podstaty je povinen vytvořit.. Insolvenční soud za spolupráce insolvenčního správce Insolvenční správce.. Dlužník s pomocí insolvenčního správce.. Věřitel s pomocí za spolupráce insolvenčního soudu. Které subjekty mohou podle insolvenčního zákona popřít pohledávku?.. Insolvenční správce nebo věřitel.. Pouze insolvenční správce Insolvenční správce, věřitel nebo dlužník.. Insolvenční soud, insolvenční správce, věřitel nebo dlužník 76\n78 . Jak se dá nejpřesněji charakterizovat úpadek? Dlužník má více než jednoho věřitele, má peněžité závazky, které jsou více než 30 dnů po splatnosti a je neschopen je splácet.. Dlužník má více než jednoho věřitele a je nezaměstnaný.. Dlužník má více než jednoho věřitele, neplní své závazky déle než 30 dní, je nezaměstnaný a součet jeho pohledávek převyšuje Kč.. Dlužník nebude v nejbližším časovém horizontu schopen řádně a včas platit převážnou část svých peněžitých závazků. Konkurs se vyznačuje:.. Zpeněžením dlužníkova majetku skrze insolvenčního správce. Z tohoto výtěžku se plně či částečně uspokojí věřitelé, zbylé pohledávky zanikají.. Zpeněžením dlužníkova majetku na jeho vlastní náklady. Z tohoto výtěžku se plně či částečně uspokojí věřitelé, zbylé pohledávky zanikají Zpeněžením dlužníkova majetku skrze insolvenčního správce. Z tohoto výtěžku se plně či částečně uspokojí věřitelé, zbylé pohledávky nezanikají.. Zpeněžením dlužníkova majetku na jeho vlastní náklady. Z tohoto výtěžku se plně či částečně uspokojí věřitelé, zbylé pohledávky nezanikají. Insolvenční rejstřík je: Informační systém volně přístupný veřejnosti spravován ministerstvem spravedlnosti.. Informační systém přístupný pouze soudu spravován ministerstvem spravedlnosti.. Informační systém volně přístupný veřejnosti spravován ministerstvem financí.. Informační systém přístupný pouze soudu spravován ministerstvem financí. Aby insolvenční řízení splnilo účel, za kterým bylo zahájeno, musí splňovat následující kritéria:.. Musí být zachována spravedlnost při uspokojování věřitelů, musí být dále rychlé, hospodárné a musí se soustředit na nejvyšší uspokojení věřitelů.. Musí být rychlé, hospodárné a musí se soustředit na nejvyšší uspokojení věřitelů, ale aby se zároveň dramaticky nesnížila dlužníkova kvalita života. 77\n79 ... Musí být zachována spravedlnost při uspokojování věřitelů, musí být dále rychlé, hospodárné a musí se soustředit na nejvyšší uspokojení věřitelů, ale aby se zároveň dramaticky nesnížila dlužníkova kvalita života... Musí být zachována spravedlnost při uspokojování věřitelů, ale nesmí se zároveň dramaticky nesnížit dlužníkova kvalita života.. Jaký konkursní řád byl převzat v roce 1918 se vznikem Československé republiky? Rakouský.. Ruský.. Anglický.. Francouzský. Věřitelé vystupují v insolvenčním řízení jednohlasně v podobě: Věřitelského výboru.. Věřitelského sdružení.. Prozatímního věřitelského výboru.. Prozatímního věřitelského sdružení. Které procesní subjekty mohou podávat námitky proti konečné zprávě?... Dlužník nebo kterýkoli z dlužníkových věřitelů.. Pouze dlužník.. Pouze věřitelé.. Insolvenční soud, insolvenční správce, dlužník nebo věřitel. Jak dlouhá je lhůta pro podání námitek proti konečné zprávě?.. 5 dnů 15 dnů dnů.. Žádná lhůta není zákonem stanovena 78\n80 . Jakým právem nemůže být zajištěna takzvaná zajištěná pohledávka.. Zástavním právem.. Zadržovacím právem.. Omezení převodu nemovitosti Umlčovacím právem. Pokud pohledávka vznikla po zahájení insolvenčního řízení, či až po rozhodnutí o úpadku dlužníka, nazývá se taková pohledávka: Pohledávka za majetkovou podstatou.. Pohledávka polhůtní.. Pohledávka promeškaná.. Pohledávka neslučitelná s insolvenčním řízením. Jak se dají rozdělit způsoby vypořádání se s úpadkem.. Předúpadkové a poúpadkové.. Zajištěné a nezajištěné.. Konečné a trvalé... Likvidační a nelikvidační. Lze vzít insolvenční návrh zpět? Ano, z jakéhokoliv důvodu pokud však již nenabyl právní moci.. Ano, pouze ale ze závažných zdravotních důvodů, a pokud zároveň nenabyl právní moci.. Ano, insolvenční návrh lze vzít kdykoliv zpět.. Ne, insolvenční návrh nelze vzít zpět. Pohledávky vyloučené z uspokojení v insolvenčním řízení jsou veškeré pohledávky, které se v insolvenčním řízení neuspokojují, i přesto, že není zpochybňována jejich existence. Jedná se například o: Úroky a úroky z prodlení.. Daně a cla 79\n81 .. Výživné na dítě nebo děti.. Pohledávky vůči nemocnicím, školám a pojišťovnám. Jaký může mít průběh oddlužení? Formou splátkového kalendáře na pět let nebo zpeněžením majetkové podstaty.. Formou splátkového kalendáře na dva nebo pět let nebo zpeněžením majetkové podstaty.. Pouze formou splátkového kalendáře na dva nebo pět let.. Pouze formou splátkového kalendáře na pět let. Co se děje v přezkumném jednání? Insolvenční správce přezkoumává přihlášky pohledávek věřitelů.. Insolvenční soud přezkoumává insolvenční návrh.. Dlužník přezkoumává majetkovou podstatu.. Věřitelé přezkoumávají výšku měsíční splátky dlužníka. Čím se liší konkurs od oddlužení ve formě zpeněžení majetkové podstaty?.. Při oddlužení nemá majetková podstata takový rozsah jako při konkurzu... Po konkursu jsou nevymožené pohledávky nebo jejich části stále vymahatelné, u oddlužení nezanikají a dlužník je osvobozen od jejich placení.. Při konkursu není třeba zvolit insolvenčním soudem insolvenčního správce.. Při oddlužení nemůže být prodána nemovitost. Jakým způsobem je odměněn insolvenční správce, při oddlužení splátkovým kalendářem:.. 10% každé splátky pro věřitele.. 1% z každé splátky pro věřitele Kč odměna Kč náhrada hotových výdajů za každý započatý měsíc trvání účinků oddlužení Kč odměna Kč náhrada hotových výdajů za každý započatý měsíc trvání účinků oddlužení 80\n82 . Jaká je minimální odměna insolvenčního správce, v případě řešení dlužníkova úpadku konkursem?.. Není určena.. Stejně jako v oddlužení Kč Kč. Jaké skutečnosti pohledávky může insolvenční správce, věřitel, nebo dlužník popřít při přezkumném jednání? Existenci, výši a pořadí pohledávky.. Existenci a výši pohledávky.. Výši a pořadí pohledávky.. Existenci, výši, pořadí a skutečnost pohledávky. Kdy zaniká funkce prozatimního věřitelského výboru? Okamžikem, kdy si schůze věřitelů zvolí řádný věřitelský výbor... Vypršením předem stanovené lhůty.. Po dvou měsících.. Okamžikem, kdy tak stanoví insolvenční soud, insolvenční správce nebo dlužník.. Jakým způsobem vystupují věřitelé v insolvenčním řízení? Jednohlasným věřitelským výborem.. Individuálně svými právními zástupci.. Osobně, v případě právnické osoby právním zástupcem.. Stejně jako dlužník. Ve kterém roce se začal připravovat nynější zákon, který vešel v platnost 1. ledna 2008?\n83 Který způsob řešení úpadku je pro fyzickou osobu nepodnikatele nejschůdnější?.. Moratorium.. Reorganizace.. Konkurs... Oddlužení 82\n84 ZÁVĚR Závěr bakalářské práce se věnuje především tématu, je-li etické žít na dluh a prognóze příštích dvou let fungování insolvenčního zákona. Z ekonomického pohledu je tato otázka o dluzích možná přímo k smíchu, protože všechny ekonomické učebnice diktují, že pro ekonomiku je důležité, aby peníze měnily vlastníka a nedocházelo k přílišným úsporám jak u domácností, malých a středních firem, tak i obrovských mezinárodních korporací. Půjčky tomuto základnímu ekonomickému principu dokážou dokonale posloužit, protože nedochází k šetření a následně k jednorázovému zaplacení. V případě domácností tedy do jisté míry dochází k přechodu finančních prostředků od zaměstnavatele přímo k finanční instituci, která sjednala půjčku. Dochází tak k rychlejšímu oběhu peněz, výrobce má pravidelný přístup k finančním prostředkům ze splátek a spotřebitel má statek dřív, než kdyby na něj šetřil. Tím tedy dluhy obecně přispívají k růstu ekonomiky. Zdá se tedy, že dluhy jsou výhodné pro všechny. To však platí jen tehdy, když vše funguje tak, jak má a věřitel pravidelně splácí svůj závazek splátkami. Pokud ale nastane problém a dlužník není schopen splácet své dluhy, dostává se do potíží i věřitel. Jednoduše proto, že do krátkodobých finančních plánů firem neodmyslitelně patří i dopředu naplánované příjmy právě od dlužníků. Pokud tato firma nemá dostatečný příjem, nedokáže splácet své závazky a tím trpí další a další články v pomyslném řetězci výroby. Tato řetězová reakce se dále projevuje například zpomalením expanze firmy nebo propouštěním zaměstnanců. Právě tyto následky mají zesilující efekt na výše zmíněnou řetězovou reakci, protože více a více domácností není schopno platit své závazky, vzniká tedy ekonomická krize. Dalo by se tedy říct, že dluhy můžou za zrychlený růst, ale také za dramatičtější a rychlejší pád ekonomiky. Dluhy tedy nejsou vyloženě dobré či špatné. Mají jednoduše své výhody a následky a v zájmu světa je přijít na to, jak nejvíce využít výhody dluhů a zároveň zmírnit dopady, které mohou dluhy mít. Ať je to s dluhy jak chce, pokud se kdokoliv do vysokých dluhů dostane a neumí si s nimi sám poradit je to potřeba řešit. Desítky lidí v České republice podávají insolvenční návrhy každý den a nikdo se na ně nedívá přes prsty. Insolvenční zákon je zde pro právě takové 83\n85 případy ale nemůže pomoci osobě, která mu alespoň trochu nevyjde vstříc. Stačí první krok podání insolvenčního návrhu spojeného s oddlužením a pokud to jen trochu jde na straně dlužníka je minimální ochota, tak to bude fungovat. Díky velkému počtu firem specializující se na osobní bankroty a obecně insolvenční řízení je tento první krok ještě jednodušší. Podání insolvenčního návrhu skrze takovou společnost s sebou sice přináší další, nemalé finanční náklady, ale na druhou stranu odpadají starosti se zpracováním návrhu, dodržováním termínu a odpadá část stresu které insolvenční řízení přináší. Z těchto a více důvodu se opravdu nevyplatí schovávat se a bláhově se domnívat že na dluhy věřitelé zapomenou a jediné rozumné a hlavně legální řešení a odkládání pouze situaci zhoršuje. Po shrnutí prvních pěti let fungování nového insolvenčního zákone je na místě jistá predikce vývoje časových řad. Tato predikce zahrnuje pouze dva budoucí roky, jelikož je mnohem jednodušší analyzovat minulost než předpovídat budoucnost, která je silně ovlivněna vývojem úrokových sazeb, celkového růstu či poklesu hrubého národního produktu nebo například světové finanční krize. Pro úspěšnou předpověď budoucího vývoje statistických údajů v insolvenčním řízení je vhodné krátké poohlédnutí se do minulosti. V prvním měsíci roku 2013 bylo podáno 1872 insolvenčních návrhů u nepodnikatelů, v druhém měsíci stejného roku to bylo 2016, v následujícím měsíci 2205 a v dubnu 2086 insolvenčních návrhů. Po dlouhé době tedy klesl v dubnu roku 2013 počet podaných insolvenčních návrhů od nepodnikatelů. Pokud první čtyři měsíce porovnáme s předešlými roky tak zjistíme, že počet podaných návrhů oproti roku 2012 klesl o 6,69 %. Tento příznivý vývoj v prvních čtyřech měsících roku 2013 společně s grafem v příloze č. 1 nahrává odhadu, že strmý nárůst insolvenčních návrhů od začátku roku 2009 do konce roku 2011 ustává a vystřídá jej následující jeden až dva roky stagnace růstu. Jelikož vývoj počtů oddlužení do jisté míry kopíruje vývoj podaných insolvenčních návrhů, nebudou počty oddlužení stejně jako počty podaných insolvenčních stoupat a dá se očekávat i nepatrný pokles. V úspěšnosti návrhů na oddlužení lze pozorovat silný nárůst pouze v prvním pololetí roku Další vývoj úspěšnosti návrhů na oddlužení se pohybuje náhodně mezi padesáti až 84\n86 devadesáti procenty. Tyto vysoké výkyvy se však v průběhu následujících let nejspíše dostanou mezi šedesát až osmdesát procent úspěšnosti s drobnými výchylkami. Toto ustálení výkyvů bude zapříčiněno převážně díky silnějšímu vlivu oddlužovacích agentur na dlužníky. U věkové struktury oddlužených osob se za pět let fungování nového insolvenčního zákona mění procenta věkových skupin obyvatel pouze o desetiny procent, není tedy důvod, proč by se v následujících letech měla struktura oddlužených osob měnit. Na konci února roku 2013 zasedla vláda k projednání změn insolvenčního zákona. Velikou změnou v chystané novele insolvenčního zákona bude zavedení institutu společného oddlužení manželů, který v zákoně platném k roku 2013 neexistuje. S touto novinkou tedy insolvenční soud, insolvenční správce a věřitelé budou na manžele nahlížet jako na jednoho dlužníka a manželé budou moci podat návrh na povolení oddlužení společně. Novela také navrhuje, aby dluh z podnikání nebyl překážkou pro řešení dlužníkova úpadku oddlužením. Novela navrhuje také zmírnit kritéria reorganizace za účelem zpřístupnění této formy řešení úpadku menším podnikům. Tyto změny jistě budou mít nějaký vliv na statistické údaje. Ale jelikož společné oddlužení manželů sníží počet podaných návrhů na oddlužení jen málo a na podmínky pro schválení reorganizace stále nedosáhne řada společností, nebude mít novela vliv na statistické údaje téměř žádný. 85\n87 Hodnocení ústavu 86\n88 ABSTRAKT Tomáš FIANTA Příčiny a důsledky osobních bankrotů fyzických osob v ČR, Kunovice, Bakalářská práce. Evropský polytechnický institut, s.r.o. Vedoucí práce: Ing. Gita ŠTOLFOVÁ Klíčová slova: Insolvence, bankrot, oddlužení, exekuce, dluhy, peníze, dlužník, věřitel, závazek, úroková míra. Bakalářská práce se zabývá osobními bankroty fyzických osob v České Republice. Jedním ze dvou cílů této bakalářské práce je odhalit možné příčiny osobních bankrotů, tedy důvodů, proč lidé tak snadno do těchto osobních bankrotů upadají. Druhým cílem je shrnutí všech důsledků, s nimiž se musí lidé potýkat v případě, že je jim oddlužení schváleno. Bakalářská práce se skládá z teoretické a praktické části. Teoretická část zahrnuje historii, požadavky a právní kroky potřebné pro úspěšné oddlužení. Praktická část zahrnuje příklady typických oddlužení a detailně zpracovaný statistický rozbor všech pěti let, po které funguje nový insolvenční zákon, který vešel v platnost v roce Praktická část taktéž zahrnuje klíčové kapitoly příčiny a důsledky osobních bankrotů a studijní materiál včetně testu. 87\n89 ABSTRACT Tomáš FIANTA Causes and consequences of personal bankruptcy in Czech republic, Kunovice, Bakalářská práce. Evropský polytechnický institut, s.r.o. Supervisor: Ing. Gita ŠTOLFOVÁ Key words: Insolvency, bankruptcy, debt forgiveness, debts, money, debtor, creditor, obligation, interest rate. The bachelor s thesis is about personal bankruptcy in the Czech Republic. One of the two goals of this thesis is to reveal possible causes of bankruptcy, meaning why people get so easily into financial problems and consequences of them, meaning what possible outcomes of personal bankruptcy are and how effected will be the life of individuals. The thesis consists of the theoretical and the practical part. The theoretical part includes history, requirements, and legal steps for successful process of debt forgiveness. The practical part includes example models of personal bankruptcy as well as detailed statistical view of all five years of existed insolvency law which started to be valid in The practical part also includes key chapters causes and consequences of personal bankruptcy and study material with test. 88\n90 Literatura Knihy  KOZÁK, J.; BUDÍN, P.; DADAM, A.; PACHL, L. Insolvenční zákon a předpisy související nařízení rady (es) o úpadkovém řízení komentář. Praha: ASPI, a. s., s. ISBN  PACHL, L. Insolvenční zákon s judikaturou. Praha: Wolters Kluwer ČR, a. s., s. ISBN  BĚLOHLÁVEK, A. J. Insolvenční evropské a mezinárodní právo s komentářem. Praha: C. H. Beck, s. r. o., s. ISBN  MARŠÍKOVÁ, J. Insolvenční řízení z pohledu dlužníka a věřitele Praha: LINDE a. s., s. ISBN:  GRUNDY, P.; HATAKEYAMA, S.; CIESLIKOWSKI, S.; KHALTARKHU, E.; The little data book on external debt Washington: THE WORLD BANK, s. ISBN  HAZLITT, H. Economics in One Lesson. Baltimore: LFB, s. ISBN  KELLER, A. The Economics Book. London: DK ADULT, s. ISBN  GRAEBER, D. Debt, the first years. London: Harper Collins, s. ISBN  DEAN, J.; HINCER, A. J. The Money Book. Washington: Publish America, 2010 s. 298 ISBN Časopis  Konkursní noviny. 2012, roč. 16, č 1-4. Brno: Cooper Press, s.r.o. 2013, 1x měsíčně. ISSN  Konkursní noviny. 2012, roč. 15, č Brno: Cooper Press, s.r.o. 2012, 1x měsíčně. ISSN WWW  Důležité informace týkající se insolvenčního zákona [online] [cit ]. Dostupné z WWW: <http://www.insolweb.cz/hrozici-upadek-dl uznika-%e2%80%93-indicie-pro-veritele/>. 89\n91  Parlamentní listy [online] [cit ]. Dostupné z WWW: <http://www.parlamentnilisty.cz/zpravy/tiskovezpravy/vyvoj-insolvenci-v-ceske -republice-v-roce >.  Oficiální stránky k insolvenčnímu právu [online] [cit ] Dostupné z WWW: <http://insolvencni-zakon.justice.cz/obecne-informace/veritel/p ohledavky-a-jejich-prihlaseni-.html>.  Vaše cesta k oddlužení [online] [cit ]. Dostupné z WWW: <http://www.keton.eu/prihlaska_pohledavky.php>.  Český informační portál [online] [cit ]. Dostupné z WWW: <http://www.investujeme.cz/aktualne-cz/financni-gramotnost-cechu-je-udesnazjistil-kalousek/>.  Costumer portal for international product and services [online] [cit ] Dostupné z WWW: <http://web.creditreform.cz/cs/>.  Komora správců dluhů v ČR [online] [cit ] Dostupné z WWW: <http://www.komoraspravcudluhu.cz/>.  Český informační server [online] [cit ] Dostupné z WWW: <http://insolvence.statnisprava.cz/insolvence.aspx>.  Insolvenční rejstřík [online] [cit ] Dostupné z WWW: <http://insolvencni-rejstrik.cz/> Zákony  Česko. Zákon č. 182 ze dne 30. března 2006 o úpadku a jeho řešení (insolvenční zákon). In Sbírka zákonů České republiky. 2006, částka 62, s Dostupný také z WWW: <http://www.zakonyprolidi.cz/cs/ >. ISSN  Česko. Zákon č. 312 ze dne 23. května 2006 o insolvenčních správcích. In Sbírka zákonů České republiky. 2006, částka 96, s Dostupný také z WWW: <http://www.zakonyprolidi.cz/cs/ >. ISSN  Česko. Zákon č. 563 ze dne 12. Prosince 1991 o účetnictví. In Sbírka zákonů České republiky. 2006, částka 107, s Dostupný také z WWW: <http://www.zakonyprolidi.cz/cs/ >. ISSN\n92 Seznam zkratek % procenta paragraf Atd. a tak dále Apod. a podobně Aj. a jiné A.s. akciová společnost Č. číslo ČR Česká republika DPH daň z přidané hodnoty EU Evropská unie Http hypertext Transfer Protocol Ing. inženýr IS insolvenční správce ISBN Internacional Standart Book Number ISSN Internacional Standart Serial Number IZ insolvenční zákon JUDr. doktor práv Odst. odstavec Písm. písmeno Php hypertext Preprocessor S. strana Sb. sbírka S.r.o. společnost s ručením omezeným Str. strana Tj. to je Tz. to znamená Vyd. vydání WWW world wide web 91\n93 Seznam tabulek, grafů a schémat Tabulka č. 1: Insolvenční návrhy v České republice Tabulka č. 2: Podané návrhy na oddlužení v České republice Tabulka č. 3: Schválené návrhy na oddlužení v České republice Tabulka č. 4: Přehled uspokojení věřitelů při rozdílných měsíčních splátkách a výše dluhu Graf č. 1: Insolvenční návrhy v České republice Graf č. 2: Podané návrhy na oddlužení v České republice Graf č. 3: Schválené návrhy na oddlužení v České republice Graf č. 4: Věková struktura oddlužených osob Schéma č. 1: Schéma jednotlivých kroků insolvenčního řízení 92\n94 Seznam příloh Příloha č. 1: Úplný graf - Insolvenční návrhy v České republice Příloha č. 2: Úplný graf - Oddlužení v České republice Příloha č. 3: Úplný graf - Úspěšnost návrhů na oddlužení v České republice Příloha č. 4: Vzor insolvenčního návrhu spojeným s návrhem na povolení oddlužení Příloha č. 5: Vzor elektronické přihlášky pohledávky Příloha č. 6: Kompletní seznam událostí v insolvenčním řízení 1. případ Příloha č. 7: Kompletní seznam událostí v insolvenčním řízení 2. případ 93\n95 Příloha č. 1: Úplný graf - Insolvenční návrhy v České republice Graf č. 5: Úplný graf Insolvenční návrhy v České republice Zdroj: \n96 Příloha č. 2: Úplný graf - Oddlužení v České republice Graf č. 6: Úplný graf Oddlužení v České republice Zdroj: \n97 Příloha č. 3: Úplný graf - Úspěšnost návrhů na oddlužení v České republice Graf č. 7: Úplný graf Úspěšnost návrhů na oddlužení v České republice Zdroj: \n98 Příloha č. 4: Vzor insolvenčního návrhu spojeným s návrhem na povolení oddlužení 1/5\n103 Příloha č. 5 Vzor elektronické přihlášky pohledávky 1/4\n107 Příloha č. 6 Kompletní seznam událostí v insolvenčním řízení 1. případ Řízení před úpadkem Řízení po úpadku\n108 Příloha č. 7 Kompletní seznam událostí v insolvenčním řízení 2. případ Řízení před úpadkem Řízení po úpadku