Záchrana klimatu, nebo protijaderný aktivismus?\naneb Wise Brno & Jan Beránek proudly present...\nNěkomu dvě alternativy, uvedené v nadpise přijdou jako jedno a totéž. Ti zřejmě již nemusí ztrácet čas další četbou. Ostatní mi doufám prominou trochu kritické zamyšlení nad jinak velmi záslužnou činností, jakou je propagace obnovitelných nebo alternativních zdrojů energie (v níže popisovaném případě se nejedná o obnovitelné zdroje, pouze o efektivnější využití neobnovitelných zdrojů).\nV poslední době se roztrhl pytel s články o získávání energie z alternativních zdrojů. Zatím poslední pokus tohoto typu jsem zaznamenal v BL z 21. března, ve kterém pan Beránek líčí růžové zítřky Londýna, kde si obyvatelé budou topit "decentralizovanými" zdroji tepla a při tom vyrábět elektřinu (nebo naopak?). Průvodním jevem bude i zrušení atomových elektráren a ještě dojde do roku 2025 ke snížení emisí skleníkových plynů až o 1/3 proti současnému stavu. Pak již následuje odkaz na více než padesátistránkovou studii v angličtině. Nejsem v tomto oboru profesionál, a tudíž nechci zpochybňovat její věrohodnost a proveditelnost. Přiznávám, že jsem ji ani celou podrobně nečetl, takže může být klidně moje chyba, že jsem odpověď na následující otázky v uvedené studii nenalezl.\nV krátkosti lze shrnout, že po technické stránce navrhuje studie výrobu elektřiny nikoliv v centralizovaných zdrojích (klasických elektrárnách), ale v soustavě decentralizovaných zdrojů. V klasické elektrárně totiž je energie z paliva využita jen částečně a zbytek odchází v podobě horké páry a spalin do ovzduší prakticky nevyužit. Menší zdroje lze však umístit poblíž obytných či průmyslových objektů a "odpadní" energii vznikající při výrobě elektřiny využít k vytápění přilehlých objektů. Takový systém se nazývá "kogenerace" a funguje již několik desítek let (a ani není potřeba decentralizace) např. v elektrárně Opatovice, kde odpadní teplo vytápí horkovodem přilehlá města Pardubice a Hradec Králové.\nBlíže o kogeneraci a ekonomice jejího provozu ZDE\nNapř. zjistíme, že na výrobu 1 kWh se spotřebuje plyn za cca 2,50 Kč. Státem garantované výkupní ceny elektřiny tyto náklady sice nepokryjí, ale po započtení vyrobeného tepla by kogenerační jednotky neměly být prodělečné. Přesto vím, že teplo z Opatovické elektrárny patří k nejdražším zdrojům vytápění (1 GJ, tedy 278 kWh, se prodává v současnosti za 252 Kč, což je srovnatelné s elektrickým přímotopem).\nPrvní moje (spíše řečnická) otázka tedy je, kolik Londýňany navrhovaný způsob bude stát, nejen investičně, ale i provozně).\nDruhá otázka, kterou si musím položit (a je citována v nadpise) je, proč starosta Londýna (ve spolupráci s Greenpeace) nenechal vypracovat variantu, která by vedla k maximálnímu snížení produkce skleníkových plynů. Ve studii jsou totiž porovnány 4 varianty výroby elektřiny za 20 let (které popořadě vedou k většímu snížení emisí skleníkových plynů:\ncentralizovaná výroba elektřiny s nízkým podílem jaderné elektřiny\ncentralizovaná s vysokým podílem jaderné elektřiny\nmálo decentralizovaná s nízkým podílem jaderné elektřiny\nvysoce decentralizovaná s nízkým podílem jaderné elektřiny.\nLogicky následující pátá varianta:\nvysoce decentralizovaná s vysokým podílem jaderné elektřiny ve studii kupodivu chybí, přesto že z obrázku 4.11 na straně 31 studie lze zjistit, že i v té nejlepší variantě se bude vyrábět 20 % elektřiny v centralizovaných plynových elektrárnách (že by se protijaderný aktivismus dostal do rozporu s ochranou planety?)\nTřetí otázka: 80 % elektráren uvažovaných ve studii bude spalovat k výrobě elektřiny (a tepla) plyn (to je u kogenerace všeobecně preferované palivo). Ve Velké Británii asi normální věc. Británie totiž dokáže svou potřebu plynu pokrýt z vlastních zdrojů (viz ZDE\nJak je zemní plyn perspektivním palivem nehodlám v tomto článku řešit, ve výše uvedeném pramenu se píše, že zatím prokázané světové rezervy vystačí při spotřebě na úrovni roku 2000 na 65 let. Ale ono se mezi tím ještě něco najde, aby Londýn mohl pokračovat ve snižování produkce skleníkových plynů alespoň do toho roku 2050. Co z toho však plyne pro nás? Má pro Čechy či Pražany popsaný způsob být příkladem? Nebo se jedná jen o takovou "perličku ze světa vědy a techniky"? Česká republika je totiž na rozdíl od Británie na dovozu zemního plynu závislá téměř stoprocentně. Kogenerace se sice dá provozovat i při spalování biomasy či různých odpadů, ale tam už spaliny neodcházejí komínem pouze v podobě čisté vodní páry (a CO2) a takovou elektrárničku už by asi každý v blízkosti svého obydlí mít nechtěl.\nA konečně poslední moje otázka: Jak bude celý systém fungovat v létě? Jak již jsem naznačil výše, je celý systém výhodný právě pro produkci tepla při současné výrobě elektřiny, či naopak. Studie patrně tento problém řeší, ale je příliš dlouhá na to, abych v ní hledal odpověď na každou svou všetečnou otázku. Vzhledem ke své vrozené pohodlnosti raději počkám, až si někdo povolanější odkazovaný materiál důkladně prostuduje a polopaticky mi vše vysvětlí. I ekologi(sti)cký aktivismus musí být tvrdá práce, a ne jen zábava ;-))\n27. 3. 2006 Média Josef Vít\n27. 3. 2006 Michael Marčák\n27. 3. 2006 Nejvíce voličů zůstalo doma Tomáš Krček\n27. 3. 2006 V rodině Jan Nedvěd\n27. 3. 2006 Putin obviněn, že opsal svou doktorskou práci\n27. 3. 2006 Čechy krásné, Čechy mé II. Ladislav Žák\n27. 3. 2006 Od státu stran ke státu občanů Tomáš Franke\n27. 3. 2006 Export odpadů do spaloven je nepřijatelný\n27. 3. 2006 Horníci se nenechají vydírat\n27. 3. 2006 Pane Oráči, děkuji! Ivan Brezina


26. srpen 2020, 07:23\nEfektivní skladování elektřiny ve velkém měřítku je prozatím nevyřešeným technickoekonomickým problémem. V dnešní době jsou ke skladování elektrické energie ve velkém objemu využívány především přečerpávací vodní elektrárny, budoucnost by však mohla patřit bateriovým systémům.\nElektrická rozvodná síť je velmi křehký systém, který se při nesprávném využívání může zhroutit. V takovém případě hovoříme o takzvaném „blackoutu“, čili plošném výpadku elektřiny. Aby takový scénář nenastal, je třeba, aby byly jednotlivé zdroje energie řízeny a v rozvodné síti bylo ve stanovený okamžik právě tolik elektřiny, kolik jí koncoví zákazníci spotřebovávají.\nPřebytečnou energii je možné skladovat pro okamžiky, kdy zdroje energie nebudou samy schopny dodávat spotřebovávaný výkon, a hrozilo by zhroucení elektrické rozvodné sítě.\nHorní nádrž přečerpávací vodní elektrárny Dlouhé stráně Zdroj: dlouhe-strane.cz\nDnešní koncepce akumulace elektrické energie je založena zejména na přečerpávacích vodních elektrárnách, které jsou schopny z nulového výkonu najet na plný výkon velice rychle, a dokáží tak vykrývat i náhlé energetické špičky. Výstavbu takových systémů však nelze realizovat v libovolné lokalitě, nehledě na finanční náročnost, jakožto i zničení krajinného rázu.\nDalší možností, která je prozatím využívána spíše v menším měřítku, jsou bateriové systému. Ty přináší výhodu oproti přečerpávacím elektrárnám zejména v podobě možnosti modulární stavby. Nevýhodou jsou však technologické možnosti realizace, cena samotné realizace, jakož i komplikace spojené s vyřazováním baterií z provozu.\nJedno z takových bateriových úložišť právě vzniká v Austrálii jako výsledek závazku energetické společnosti AGL z roku 2020. Nyní společnost předložila zprávu o rozsahu bateriového úložiště na ministerstvo průmyslu a životního prostředí v Novém Jižním Walesu.\nBateriové úložiště má být postaveno vedle uhelné elektrárny Liddell. Úložiště je součástí rozsáhlých plánů společnosti vybudovat systém úložišť o celkovém výkonu 850 MW v několika lokalitách. Jedná se o výsledek usilovné činnosti podporující závazky týkající se změn klimatu a nových investic do zdrojů elektrické energie.\nUhelná elektrárna Liddell Zdroj: AGL\nGenerální ředitel společnosti AGL, Markus Brokhof, sdělil, že technologie bateriových úložišť významně pokročila v posledním desetiletí a nyní je na úrovni, která umožňuje jejich zapojení a investice do dekarbonizace v Austrálii.\n„Bateriové úložiště je významným prvkem při zajištění flexibility energetického systému a podpory integrace obnovitelných zdrojů. Technologie odstraňuje jeden z největších omezujících faktorů obnovitelných zdrojů, a sice nestabilitu dodávek elektřiny.“\n„Společnost AGL dlouhá léta investovala do obnovitelných zdrojů energie. Čím více obnovitelných zdrojů máme v síti, tím více musíme podporovat rozvoj akumulačních kapacit, jako jsou například velká bateriová úložiště.“\nAGL podporuje nejen projekty Wandoan (100 MW), Maoneng (4 x 50 MW) a Dalrymple (30 MW), ale také pracuje na vývoji baterií a propojení elektrárny Torrens Island s ostatními zvažovanými lokalitami.\nBrokhof dodal, že AGL pracuje v oblasti dodávek elektrické energie a zvažuje začlenění nových technologií, které zajistí flexibilitu skladovacích zařízení.\n„Věříme, že má Austrálie příležitost stát se dodavatelem nízkoemisní energie, čehož dosáhneme splněním našich závazků, které jsme si dali v rámci prohlášení o změně klimatu. Zavázali jsme se k tvorbě energetické budoucnosti, která bude flexibilní, efektivní a cenově dostupná našim zákazníkům. Zároveň tak připravíme půdu pro éru bateriových úložišť.“\nPodobné systémy začínají vznikat i jinde ve světě a Česká republika také pracuje na zapojení těchto systémů do elektrické rozvodné sítě. Firma E.ON spustila již v roce 2018 bateriové úložiště u Českých Budějovic. Nejedná se zdaleka o jediný systém bateriových úložišť. Vznikají koncepty podporující také využití baterií v automobilech pro skladování elektřiny v rámci elektrické sítě. Tyto koncepty se však řadí mezi nízkokapacitní skladovací zařízení.\n26. srpen 2020, 21:21\nBateriové systémy jsou zajímavé, jenže mají horší parametry kromě rychlosti náběhu než přečerpávací el. Navíc řeší problémy s výkonem v síti v řádu hodin jenže implementace OZE způsobuje problémy s výkonem v řádu dní, týdnů popř. i sezónní - v mírném pásmu. Akumulační bateriové systémy se tedy uplatní pro akumulaci den x noc a dobře fungují při použití FV panelů v pouštním prostředí. Pro dlouhodobou akumulaci jsou vhodné velké vodní elektrárny a přečerpávací el. Jednou z jejich výhod proti bateriím tedy je kromě účinnosti a životnosti, je například i to, že netrpí samovybíjením - takže přehradu, kterou naplníte na podzim můžete částečně vypustit při zimních mrazech a doba upouštění může být podle velikosti nádrže a intenzity vypouštění i v řádu týdnů toto bateriové systémy nebudou umět ani za 50 let, protože tyto požadavky mnohonásobně přesahují teoretické schopnosti ukládání energie všech látek využívaných v bateriích. Ukládání el. energie proto musí přejít na zcela jiný princip a všechny dnes známé principy, které mohou dlouhodobou akumulaci zajistit vedou přes výrobu umělých nosičů energie jako je vodík, zemní plyn nebo nafta což jsou metody z principu velmi ztrátové a pro masové nasazení spíše nevhodné.\n26. srpen 2020, 21:47\nodklon od PVE s kapacitou 5GWh, bez znalosti nákladů baterií+životnosti, jak zabránit zničení požárem, je jenom a pouze TUNEL na peníze důvěřivých akcionářů nebo spiknutí na státní kasu,......bateriový podvod=rychlé prachy,.....PVE stavíte min. 5 let, dílo je vidět, nelze jej zničit, pokud jej projektují a staví odborníci!!!\n27. srpen 2020, 08:32\nEfektivní skladování elektřiny ve velkém není nevyřešeno je a jmenuje se PVE.\nElektrická síť není křehká ale platí tam fyzikální zákony - v jednom okamžiku se výroba musí rovnat spotřebě - elektřina nejsou rohlíky a na sklad se vyrábět nedá.\nČR má ideální podmínky pro dobudování sítě PVE podobně jako Norsko, které na tom silně profituje.\nBohužel tady sedí takový lidé jako Havlíček - který nerozumí co je elektřina a Míl který zase rozumí jen uhlí.\n27. srpen 2020, 08:55\nAž na to, že Norsko žádnou zázračnou síť PVE nemá. Instalovaný výkon jejich přečerpávacích elektráren k roku 2020 je 1439 MW, u nás je to 1171 MW. Mohli by sice přebudovat část svých vodních elektráren na přečerpávací, ale nějak se do toho nehrnou...\n27. srpen 2020, 09:03\nHVDC 500kV Nord link státní Statnett Německo - Norsko, zprovoznění 12/2020.\n27. srpen 2020, 10:40\nCo má Nordlink společnýho s PVE? Norsko nemá sebemenší důvod budovat další pve s tím kolik maj akumulačních VE a opravdu tam žádnou obří síť pve nemaj.\n27. srpen 2020, 11:10\nNorsko má 1660 VE a největší podíl výroby elektřiny z vody v Evropě.\nPro mne je to tedy obří.\n27. srpen 2020, 11:21\nObří to určitě je, ale ne síť PVE, kterou jste po jejich vzoru navrhoval budovat u nás.\n27. srpen 2020, 11:51\nAsi ste si splet přečerpávací (pro akumulaci) a akumulační (s přehradou) vodní elektrárny ale v češtině to je trochu matoucí. Jasný že z vody vyrobí snad nejvíc v Evropě ale určitě to nedělaj přečerpávací elektrárny. Ještě k tomu jak na tom Norsko "silně profituje" - od června se tam cena elektřiny až na vyjimky stabilně pohybuje kolem 1-2 EUR za MWh - nedokážou ji vyvýst ani do sousedního Švédska kde je asi tak 30x dražší. Nordlink jim v tom pomůže ale to se zas nelíbí tamnímu průmyslu protože jim to zdraží elektřinu.\n27. srpen 2020, 12:27\nTo popletení by sedělo, Norsko má opravdu gigantické zásoby vody v přehradách, myslím že se uvádí 40TWh, ale nepamatuji si to přesně, ale nějaké takové číslo to bylo.\n27. srpen 2020, 13:10\nOno se to během roku a mezi roky dost mění podle počasí ale minulej týden měli skoro 80 TWh. Třeba loni touhle dobou to bylo o nějakejch 15 TWh míň. Proto teď jedou naplno a elektřina je skoro zadarmo. Letos měli nejmíň v půlce května - cca 27 TWh.\n27. srpen 2020, 13:19\nTak to by mě zajímal váš výpočet efektivního dlouhodobého skladování v PVE a návratnosti investice při ceně 5 mld. Kč/GWh.\nI při průměrném jednom cyklu týdně by se nezaplatila možná ani za desítky let, natož že by to měla být zisková investice, to už i to ukládání do vodíku vychází lépe.\nPVE se má blížit ideálnímu případu jednoho cyklu denně, jinak je to holý nesmysl.\n27. srpen 2020, 22:24\nPVE jezdí každý den viz energostat a např. 1 měsíc, i v ČR z 80% celkové kapacity PVE, tedy 365cyklů x 3GWh= 1 095 GWh/rok=1 095 OOO MWh x 1 000,- Kč/MWh=rozdíl v ceně čerpací elektřiny a špičkové = 1 mld. Kč hrubý zisk (rozdíly cen EE jsou výrazně vyšší), IN = 20 mld.Kč životnost PVE 40 let poté oprava a zase 40 let čistých zisků, ...taková úvaha o bateriovém úložišti dosud zveřejněna nebyla!!!!!!!\n28. srpen 2020, 00:47\nJen při 100% účinnosti. Rozdíl 1000 Kč/MWh: nákup 1 MWh za x, prodej 0,75 MWh za x+1000, zisk (750 - 0,25x)/MWh, takže jste zhruba na půlce vašich čísel a dvojnásobné době návratnosti.\n28. srpen 2020, 07:31\nPVE Hoštejn 4x125 MW, náklady 18mld, IRR 7%, návratnost 10 let.\nCelkový potenciál PVE v ČR je 40 000 MW.\nDalší perspektiva jsou hlubinné přečerpávací elektrárny v dolech kde byla ukončena těžba. Např. Radouň 150 MW 5,6mld, návratnost 20 let.\nA uhelný Míl chce stavět VVER Dukovany, kdyby mu alespoň někdo poradil že Candu 6 dokáže pálit i vyhořelé palivo VVER.\n28. srpen 2020, 08:47\nMě by se taky více líbila představa utratit ty prachy plánované na nový reaktor v Dukovanech, který nic neřeší, za podstatné navýšení přenosových a skladovacích kapacit.\n28. srpen 2020, 11:28\nTo je výkon 3/4 Dlouhých Strání, předpokládám kapacita také 3/4? Poměrově by to vycházelo na 950 GWh/rok, tzn. 1270 GWh -> 950 GWh při účinnosti 75 %\nPočítejme nulové(!) provozní náklady, jen zaplatit tu investici, tedy 1,8 mld. ročně a rozdíl 1000 Kč/MWh takto (kdyžtak si tam hoďte svá čísla): nákup 800 Kč/MWh, prodej 1800 Kč/MWh:\nProdej 950000*1800 = 1,71 mld. mínus 1270000*800 = 1,016 mld. => rozdíl 694 mil./rok, návratnost 26 let bez provozních nákladů a ještě počítáme čistou účinnost elektrárny, ne ztráty při přenosu do/z PVE a pod.\n27. srpen 2020, 11:26\nMy máme moře a fjordy?\nMáme "pouze" pohraniční a tím ideální podmínky pro budování VE a PVE, rozhodně lepší řešení než to co tlačí Míl dobetonovat další Dukovany\n28. srpen 2020, 10:21\nTo mě taky takže po vzoru Norska - HVDC kabely pod Krušnými a novohradskými horami, Šumavou a síť VE a PVE na těchto horách.\nRozhodně lepší než přetoky z Německa řešit phase schift trafo.\nUhelný Míl nikdy ČEPSu nerozuměl a Havlíček ... ten nerozumí ničemu.\nS tím že VVER Dukovany nic neřeší souhlas, kdyby alespoň CANDU 6\n28. srpen 2020, 12:08\nSouhlas. Bez pořádné sítě kabelů, klidně HVDC, obnovitelná budoucnost jen tak nebude. A CANDU bych si nechal sakra líbit! Nebo klidně ten Ruský rychlý BN, ale to asi neprojde, líbí se mi jak tomu tady někteří říkají "bomby s tekutým sodíkem" :D\n30. srpen 2020, 14:36\n"Ideální podmínky pro budování VE a PVE" je z prstu vycucaná fantasmagorie. Pro PVE nestačí jen hory, nutný je i dostatek vody. Potůčky a říčky jako v českých horách opravdu ale opravdu nestačí, nemluvě o tom, že by bylo nutno zabetovnovat a zatopit půlku českých CHKO - což by bylo nejen extrémně škodlivé pro životní prostředí ale i nákladnější než stavba nových JE. Že, větrné podmínky v českých horách jsou mnohem horší než ty na německém pobřeží, netřeba zdůrazňovat.


Míč jsme si opravdu pouštěli hezky, těšilo kouče Prostějova po rekordu - iDNES.cz\nMíč jsme si opravdu pouštěli hezky, těšilo kouče Prostějova po rekordu\nProstějovský trenér Zbyněk Choleva | foto: Luděk Peřina, MAFRA\nTo, co zažili basketbalisté Prostějova na vlastní kůži v zápase s Nymburkem, si v opačné roli vyzkoušeli ve Svitavách. Už během úvodní čtvrtiny získali vysoký náskok, pak nechali soupeře stáhnout až na rozdíl dvanácti bodů. Přesto o jejich rekordním vítězství 123:81 nebylo pochyb.\nDruhý tým základní části Mattoni NBL si pěkně zatrénoval krátce před startem play-off. "Od začátku jsme vedli. Rozhodla naše bodová série od šesté do desáté minuty, kterou jsme vyhráli o šestnáct bodů," vypíchl prostějovský trenér Zbyněk Choleva.\nHosté si na palubovce otevřeli pěknou střelnici. Hned v první čtvrtině dali domácímu týmu šestatřicet bodů a přes třicítku se dostali také ve třetí a poslední desetiminutovce.\nZ role kanonýrů vypadli pouze ve druhé části prvního poločasu. Tento úsek domácí Tuři vyhráli 25:15, to ale byla jejich jediná radost v zápase. "Trošku jsme polevili. Nedali pár útoků v řadě a domácí se chytli. Pomohla nám přestávka. Do druhé půle jsme už vstoupili dobře a rychle si vzali zpátky vysoké vedení," poznamenal prostějovský trenér.\nKonečný výsledek přepsal rekordní tabulky probíhajícího ligového ročníku. Tolik bodů ještě žádný tým v sezoně nedal. Dosud vedl Děčín, který 18. ledna porazil 117:88 Jindřichův Hradec.\nOrli se předháněli také v asistencích. Na třicítce klíčových přihrávek se podílelo všech deset hráčů. "Míč jsme si opravdu pouštěli hezky. Byly z toho otevřené střely a snadné body," řekl Choleva.\nTémata: Basket liga, Olomoucký kraj, Orli Prostějov - muži, Prostějov, Mattoni, Svitava


Kroes: Regulace je potřeba, ceny se liší o stovky % – MobilMania.cz\nKroes: Regulace je potřeba, ceny se liší o stovky %\nAleš Pospíšil 7. srpna 2013\nčlánek HTC Desire 500: čtyřjádro za 6 a půl tisíce brzy v ČR SDÍLET NA FACEBOOKU TWEETNOUT\nRozdíly v cenách služeb jsou enormní, a to bez důvodu. Neelie Kroes už nechce operátorům tolerovat cenové rozdíly ve stovkách procent.\nRozdíly v cenách telekomunikačních služeb napříč Evropskou Unií jsou značné a neopodstatněné, myslí si místopředsedkyně Evropské komise Neelie Kroes. Proč? Uživatelé mobilů v celé EU čelí obrovským rozdílům v cenách za stejné služby. Největší rozdíl, horentních 774 %, je v cenách mobilního volání v rámci vnitrostátní sítě mezi nejlevnější Litvou a nejdražším Nizozemskem. A takový cenový rozdíl zkrátka nelze odůvodnit rozdíly v kvalitě, v nákladech za poskytování konkrétní služby nebo v kupní silou spotřebitelů…\nNásledující graf srovnává průměrnou cena (v centech) za minutu mobilního hovoru. Průměrná hodnota za EU činí dle aktuálního kurzu 2,36 Kč, nutno ovšem podotknout, že jde o čísla z analýzy z roku 2012, která srovnává čísla z roku předchozího.\nPrůměrná cena za minutu mobilního volání napříč EU\nČeská republika patřila v tom čase s průměrnou cenou minuty 2,70 Kč do té dražší poloviny tabulky, letos bychom na tom byli lépe. Nejdráž bylo zemi větrných mlýnů (3,82 Kč/min.) a nejlevněji v Litvě (0,50 Kč).\n„Tato čísla jasně dokládají, že 28 vnitrostátních trhů v oblasti telekomunikace dnes v Evropě spotřebitelům nepřináší stejný prospěch, jaký je schopen nabídnout jednotný trh. Je nezbytné, aby se celá EU rychle vydala směrem k vytvoření opravdového jednotného trhu a dosáhla propojení celého kontinentu,“ poznamenala Kroesová.\nUž za rok! V celé EU budeme volat za domácí ceny\nPokud přijmeme tezi, že telekomunikace jsou základní životní potřeba, pak v jiných kategoriích základního zboží a služeb v rámci jednotného evropského trhu jsou cenové rozdíly daleko menší. Například litr mléka lze kdekoliv v EU koupit v ceně pohybující se mezi 0,69 až 0,99 eur, což je rozdíl ve výši 43 %. U příležitostných nákupů, např. iPadu, se ceny v celé EU liší pouze o 11 %.\nV září se proto Neelie Krosová chystá představit nový balíček opatření usilujících o posílení jednotného trhu v oblasti telekomunikací.\nJak se liší ceny potravin v zemích EU?\nDiskuze (71) › Další článek: HTC Desire 500: čtyřjádro za 6 a půl tisíce brzy v ČR\nTémata článku: Operátoři, Nákup a ceny, Ostatní, Kauzy, Regulace, Nový balíček, Celá eu, Potřeba, Pot, Jednotný trh, Vnitrostátní trh, Následující graf, Průměrná hodnota, Sto


O stěhování - Stěhováček | Profesionální stěhování Ostrava\nKaždý z Vás jistě zažil nějaké to stěhování, od pouhé výměny nábytku, reorganizace stávající domácnosti až ke kompletnímu přestěhování. Styl našeho bydlení prozrazuje, jaký život vedeme. Každá změna znamená určitý posun v našem životě, ať už je to změna životního stylu či úrovně. Život jde dál a my se neustále vyvíjíme. Naše společnost je zde proto, aby Vám tyto změny ulehčila a splnila všechny Vaše představy.\nV této záložce Vám chceme poradit, jak ze stěhování nemít noční můry a přežit ho bez úhony. Ukážeme Vám správnou manipulaci s nábytkem, který nám svěříte k přestěhování. Poučíme Vás o základních chybách, které naši zákaznici často nevědomky učiní.\nMějte na paměti, že pokud chcete být doopravdy spokojeni, svěřte se profesionální firmě, která Vám dokáže zaručit bezproblémový průběh stěhování a která je schopna pružně reagovat a řešit možné komplikace. Používání profesionálních nástrojů a speciálních ochranných pomůcek při práci by mělo být samozřejmostí.


Senzory Martina Malého: Jaké IoT tarify nabízejí mobilní operátoři? - Lupa.cz\nLupa.cz » Senzory Martina Malého: Jaké IoT tarify nabízejí mobilní operátoři?\nPřed mnoha lety jsem řešil takovou úlohu – sledování loveckých psů. Idea byla jednoduchá: pes má na obojku GPS a krabičku s GSM/EDGE modulem, pomocí kterého podává informace o své poloze. Nedivte se, někteří takoví psi jsou velmi drazí, a to už se člověku vyplatí je v případě zaběhnutí v nepřehledném terénu (a třeba zranění) najít. Našli jsme modul, který integroval GPS a GSM, tehdy žhavou novinku, a jali jsme se implementovat. Největší problém, jak tušíte, nebyla ani baterie, schopná dát dostatek proudu, ani samotná implementace. Největším problémem se ukázala být tehdy SIMka s použitelným datovým přenosem.\nStřih. Předloni jsem vybíral GPS sledovač do auta. Princip je stejný… Našel jsem firmu, která na webu tvrdila, jak prodává původní český produkt, žádný levný šmejd z Číny, i recenze byly dobré, tak jsem objednal, a když přišel balíček, objevil jsem v něm levný “GPS car tracking” a přes něj původní českou samolepku. Ale to je jiný příběh. Podstatné je, že jsem pro to zařízení potřeboval SIMku s datovým tarifem a/nebo levnými SMS. Připadalo mi nesmyslné používat nějaký “normální” tarif za stokoruny měsíčně, najmě když mě telefon stojí pár desetikorun, a nakonec jsem našel tarif od T-Mobile, který je určený pro M2M aplikace a nabízel za pár korun levné SMS.\nTeď právě řeším podobnou úlohu a hledám možnost bezdrátové komunikace z terénu. Jaká je nabídka?\nMáme tu specializované sítě. Asi nejznámější je Sigfox (SimpleCell), která má dvě zásadní nevýhody, obě, doufám, dočasné: nejisté pokrytí a drahé moduly. Sítě založené na LoRaWAN, které budují např. Things.cz nebo České Radiokomunikace, jsou také v plenkách, o ostatních ani nemluvě, ty jsou nejčastěji v alfatestu jen kousek za tiskovou zprávou. Do praktické použitelnosti pro nějaký malý projekt jim chybí jednoduchý postup “přijdu, kliknu, podepíšu smlouvu, koupím zařízení a jedu…” Snad už brzy…\nAle co do té doby? Pokud chcete nějaká zařízení, co se budou pohybovat na omezeném prostoru, můžete je bez větších problémů pokrýt wifi signálem. Pokud ovšem budou někde mimo stabilní wifi, nezbývá, než sáhnout po bezdrátovém připojení. Pro zařízení, která posílají nepříliš často malé množství dat, je stále zatím SIMka a tarif od operátora nejschůdnější.\nNa druhou stranu operátoři staví své tarify na kombinaci volání a SMS. Najít čistě datovou SIMku sice lze taky, ale nejrůznější omezení a stále poměrně vysoká cena takovou možnost znevýhodňují. Přesto lze najít i v nabídce českých mobilních operátorů tarify, které jsou do značné míry použitelné.\nT-Mobile nabízí své M2M tarify, kde ten nejlevnější vyjde na 15 Kč měsíčně, SMSka na 2,50 a data za 17 Kč per MB. T-Mobile je z trojky velkých operátorů v podpoře různých podobných “nestandardních” technologií tradičně asi nejvíc otevřený. M2M nabídku má ale i O2 se svými tarify Machine - cenově srovnatelná nabídka i podmínky jako u M2M tarifů T-Mobile.\nVodafone samozřejmě nabízí M2M tarify “pro IoT” – jenže hned na druhý pohled se ukáže, že to je ten “velký Vodafone”. Ten “náš”, s koncovkou .cz, sice nějaké takové tarify má, ale nejsou veřejné.\nZ dalších nabídek mě zaujal Plus4U – podle ceníku by mělo být možné nakombinovat např. tarif +4U RAW za 44 Kč a datový balíček 150 MB za 59 Kč, popř. 1 MB dat za 65 haléřů, ale nezkoušel jsem to.\nMožná by byla zajímavá alternativa využít například předplacenou kartu Kaktus, kde máte 1 MB za 1 Kč. Tady mám, bohužel, rozdílné informace od autorit. Někteří tvrdí, že pro M2M přenosy, tedy mezi strojem a strojem, se musí používat M2M tarify, jinak že to je porušení podmínek, jiní zase poukazují na princip síťové neutrality a fakt, že poskytovatel připojení není oprávněn zkoumat komunikaci, kterou přenáší, a prakticky tak nemá šanci zjistit, jestli je používána jako M2M, nebo jinak. Otázka to je zajímavá, zkusím k ní sehnat autoritativní vyjádření a čtenáře s ním seznámím.\nKaždopádně platí, že je stále nemalé množství aplikací, kde je využití “mobilního internetu” technicky nejvhodnějším řešením, a díky boomu připojených zařízení bude růst i poptávka po “čistě datových” tarifech pro malé přenosy. Otázka je, zda na tento trend operátoři zareagují, nebo zda to nebudou řešit a spolehnou se spíš na jiné technologie (jako v případě T-Mobilu a Sigfoxu).\nOn ten "zákaz" m2m použití je leckde i vynucovaný, např. Twist se před každým připojením ptá na výběr balíčku, Twist online zase neumí odeslat žádnou SMS (jinak cena za data dobrá), v roamingu mají landing page s uživatelským vstupem snad všechny hlasové tarify. M2M mini od TM má sice dobrou cenu za paušál, ale násobně vyšší cenu za účtovaný provoz, dokonce vyšší než je současná EU regulace roamingu (!!), tj. vyplatí se snad fakt jen v okolních zemích, ale ne doma. Na GPS s pár MB měsíčně se mi…


Trendwatcher | STAVBY Z KOSMU\nBy Pavlina Mišáková 22. Listopad 2016 1. Prosinec 2016\nSci-Fi filmy z budoucnosti plné nadčasových staveb se stávají skutečností. Architektura, která oslovuje milovníky sci-fi filmů 20. století, tvoří moderní svět v čím dál větším měřítku. Jak řekl mistr Yoda: „Vždy v pohybu budoucnost je.“ Dneska hýbou světem gigantické ocelové konstrukce ve tvaru vesmírných lodí a raket vyplněné nerozbitným sklem.\nNapříč staletími se architektura vyvíjela jak v detailech, tak náročnosti. Myšlenka technicky nejnáročnějších staveb přišla v polovině 20. staletí ze zajetí. Doslova. Otto Frei, průkopník této postmoderní High-Tech architektury, byl válečným zajatcem ve Francii. Většinu dne přebýval ve stanu pokrytém plachtou, přes který neprošel jediný paprsek světla. Právě v ten okamžik se mu v hlavě zrodila první myšlenka budovy plné denního světla s použitím lehkých materiálů. Inspirací mu byla plošná zavěšená konstrukce namáhaná tahem (viz foto). Prvním světovým unikátem High-Tech architektury se stala stavba Expo67 a dodala architektuře nadčasový rozměr.\nExpo 67 Montreal Foto:Atelier Frei Otto Warmbronn\nSvět se od té doby začal doslova otřásat v konstrukcích. Vznikaly dnes již světoznámé architektonické unikáty připomínající spíše futuristické stavby kosmického věku. High-Tech architektura klade důraz na ekologii, extravaganci a optimální funkčnost co do konstrukce, dostatku denního světla a interiéru. Například Museum of Narrative Art, ve tvaru kosmické lodi, je typickým příkladem návrhu připomínající scenérie ze Sci-Fi filmů.\nMuseum of Narrative Arts Foto: Lucas Museum of Narrative Art\nZa zmínku stojí i skleněná stavba světoznámého architekta Normana Fostera 30 St Mary Axe v Londýně připomínající raketu či okurku, a to z důvodu minimalizace vzduchové turbulence v okolí budovy.\nSvětoznámá Hongkongská banka, též známá jako „high-tech kráska“, vyniká ojedinělým konstrukčním systémem, který tvoří osm čtveřic válcových megasloupů v kombinaci se zavěšenými stropy.\nMnoho dalších „kosmických staveb“ využívajících solární energii se stalo trendem současnosti.\nTaké Brno už je “nadčasovým“ městem\nNorman Foster se svou tvorbou stal inspirací mnoha architektonickým kancelářím. Jednou z nich je i česká, mezinárodně uznávaná architektonická kancelář A PLUS, která se stala lídrem české High-Tech architektury a získala již řadu ocenění. Architekti z brněnské kanceláře A PLUS si dali za cíl modernizovat město Brno těmi technicky nejnáročnějšími stavbami a vytvořit z kosmického prachu špičkovou soudobou architekturu.\nZa zmínku stojí vědecké centrum CEITEC zaměřené na živou přírodu a pokročilé technologie, postaveno v samém centru Univerzitního Kampusu Masarykovy univerzity. Architekti navrhli dvě budovy, z nichž jedna má atypický půdorys se zastřešeným atriem a v druhé se nachází špičkové výzkumné laboratoře, včetně jednoho z nejsilnějších magnetů pro EEG v Evropě.\nJeště zajímavějším komplexem staveb je Univerzitní kampus Masarykovy univerzity. Půdorys kampusu připomínající mezinárodní vesmírnou stanici ISS. Stavba má být bránou k vědění, motivovat k celoživotnímu učení.\nPři kampusu Masarykovy univerzity taktéž navrhli areál Brno Campus Square, který se pyšní svou barevnou dominancí v kontrastu se stylem zasklených ploch. Jistě byste si zde našli zalíbení v relaxu u hrnku čaje či kávy během čekání na manželku při nákupech.\nBrno Campus Square Zdroj: www.aplus.cz\nOdpočinek je důležitý, obzvlášť pokud žijete v prostředí, které vás inspiruje a motivuje k každodenním výkonům. Kromě toho je v Brně také místo, kde si svůj sen mohou splinit ti, kteří v dětství snili, o životě na Měsíci. Architekti umí plnit sny. Nedávno dokončili Campus rezidenční areál připomínající raketu, která vás zanese klidně i na váš vysněný měsíc.\nRezidential Area II Zdroj: www.liveup.cz\nA proč Live Up? Protože je tato obytná stavba charakterizována tím, že je NADčasová, NADstandartní, NADnášející se, NAD očekávání. Kdo by nebyl NADšený…\nVšímáte si svého okolí a máte tipy na další trendy v architectuře? Napište nám na info@unifer.cz\nUčiť sa dá aj zážitkom! Lepšie a ľahšie\nKaždý si rád vytvoří svého Šílence a Evian v bazénu.\nKategorie: Baví nás, Marketing, Společnost\nTwerking Butt a virtuální realita aneb když porno dostane nový rozměr\nKategorie: Baví nás, Marketing\nAutor: Pavlina Mišáková


Fannie a Freddie: nakolik se změní - Euro.cz\nFannie a Freddie: nakolik se změní\n16. září 2008, 18:17 - Jane Sasseen\nJakou podobu získají hypoteční agentury...\nCelý podtitul: Jakou podobu získají hypoteční agentury po převzetí státem? Zde jsou tři možné scénáře\nPřekvapivě razantní krok ministra financí Henry Paulsona v podobě zestátnění (byť dočasného) strádajících hypotečních gigantů Fannie Mae a Freddie Mac byl všeobecně přijat překvapivě dobře. Velkou otázkou ale zůstává, jak by tyto dva subjekty měly být jednou restrukturalizovány, až bezprostřední insolvenční krize pomine.\nRozhodnutí učiní až nová administrativa a nový Kongres, ale obrysy řešení se již ukazují. Kritici dlouho poukazovali na to, že společnosti Fannie a Freddie jsou předurčeny již svým hybridním charakterem. Očekávalo se, že zajistí veřejné zájmy, jako je dostupné bydlení, a zároveň vytvoří bohatý zisk akcionářům. Zatímco oba prezidentští kandidáti vyjádřili podporu výjimečnému převzetí společností, každý z nich má odlišný pohled na dlouhodobou roli, kterou by měly hypoteční agentury hrát. Republikánský uchazeč John McCain okamžitě přišel s názorem, že jakmile se ozdraví, měly by se tyto společnosti zmenšit a privatizovat. Jeho protivník, demokrat Barack Obama, prohlásil, že se vláda musí chovat opatrně, aby se ujistila, že žádná ze změn nezpůsobí další rozklad trhu s bydlením a kolaps finančních trhů. Zde je pohled na možnosti, o nichž se diskutuje v politice a ve finančních kruzích, a na to, co by každá z nich mohla znamenat.\nRepublikánský prezidentský kandidát John McCain a další konzervativci. Bývalý předseda centrální banky Alan Greenspan.\nTento tábor věří, že Fannie a Freddie by se měly zmenšit a rekapitalizovat kombinací prodeje majetku a infuze z federálních fondů. Pak by se mohly rozdělit a prodat.\nPrivatizovaní poskytovatelé půjček by se orientovali na zisk, byli by odpovědní pouze vlastníkům akcií a podrželi by si právo kupovat cenné papíry zajištěné hypotékami do vlastního portfolia.\nPoslanec Barney Frank (demokrat z Massachusetts) a senátoři Charles Schumer (demokrat z New Yorku) a Christopher Dodd (demoktat z Connecticutu)\nTato skupina chce, aby Fannie a Freddie měly jasněji stanovené veřejné a soukromé funkce. Měly by se zmenšit, ale pravděpodobně by měly zůstat veřejně obchodovatelnými. Někteří lidé z ministerstva financí poukazují na to, že vzorem by se mohly stát podniky veřejných služeb.\nZisk akcionářů by mohl být omezen a svobodná možnost každého poskytovatele půjček vyvíjet nové produkty nebo investovat do vlastního portfolia by měla být limitována.\nNeexistují žádní prominentní zastánci. Většina ale připouští, že je příliš brzy na to, společnosti odepsat.\nPodle tohoto scénáře by se Fannie a Freddie mohly oficiálně stát vládní agenturou, zaměřenou výhradně na své veřejné poslání. Poskytovaly by likviditu hypotečnímu trhu a podporovaly by vlastnické bydlení pro Američany s nízkým příjmem.\nFannie a Freddie by již neuspokojovaly vlastníky akcií. Také by jim nebylo dovoleno investovat do cenných papírů zajištěných hypotékami.


breadfruit a chlebová mouka - výživné - 2021\nStrom chleba je tropická rostlina rozšířená v Indii, jihovýchodní Asii a na některých ostrovech Tichého oceánu (Leeward a Windward); v současné době také nachází prostor v některých karibských ostrovech, stejně jako v Africe. Patří do čeledi Moraceae (stejné moruše), k rodu Artocarpus a ke Specie altilis ; binomické názvosloví chlebovníku je Artocarpus altilis .\nStrom chleba je úzce spjat s Jackfrut a Breadnut, lépe známý jako Artocarpus heterophyllus a Artocapus camansi .\nChléb je známý svou produkcí dobrých plodů, které po vaření získávají typickou vůni a chuť čerstvého chleba nebo vařených brambor (v závislosti na zpracování). Toto jídlo je také známé jako breadfruit .\nJe to strom, který může dosáhnout výšky 10-20 m; listy jsou velké, lesklé, jasně zelené, kožovité a hluboce vyryté. To produkuje unisexual květiny, které klíčí z různých větví, které dávají vznik kulovité-formoval ovoce. Roste bujně v nížinách pod 650 m nadmořské výšky; nicméně, některé vzorky přežijí dokonce až 1550m. Nejvhodnější srážková hladina je 1 500-3 000 mm deště za rok a pH půdy musí být neutrální. Vhodné jsou písčité, hlinité nebo smíšené hliněné půdy; rostlina se nevzdává ani na korálovém písku.\nStrom chleba je jednou z nejvýše položených rostlin jedlé části a produkuje až 200 nebo více plodů za sezónu. Výsledné dřevo je odolné vůči parazitům (např. Termitům), je velmi lehké a je vhodné pro stavbu lodí. Piliny se používají pro papírenský průmysl, zatímco latex se používá k pasti ptáků.\nZdá se, že staří Polynézané našli tento strom v Nové Guineji i před 3500 lety a že jsou sami zodpovědní za jeho šíření ve většině oblastí, které jsou v současné době pěstovány.\nPlody chleba jsou sférické nebo oválné, stejně velké jako grapefruity nebo jako naše melouny (průměr 10-20 cm); zelené barvy a povrchně vrásčité na dotek, využívají spíše korálovou kůru. Oni jsou typicky rozděleni do mnoha achenes, každý obklopený masitou nádobou.\nPlody chlebovníkového stromu mají bílou dužinu (vařenou), bílou barvu a prášek (jak je bohatý na škrob); také semena (nyní jen v divokých kultivarech) jsou po opékání jedlá. Ovoce z chlebového ovoce lze jíst čerstvé nebo sušené, smažené, pečené, vařené nebo pečené. Může se pochlubit poměrně výraznou dodávkou energie, kterou poskytují především komplexní sacharidy; Toto ovoce se stává velmi sladkým, díky dozrávání škrobu na jednoduché uhlohydráty.\nPlody chlebovníku jsou základním krmivem pro mnoho tropických populací. Rostlina produkuje ovoce téměř po celý rok, ale v mimosezóně (av nejchladnějších oblastech) nestačí uspokojit primární potřeby méně dobře. V těchto oblastech je pro chudé obyvatelstvo obzvláště problematické zachování čerstvého ovoce (vzhledem k absenci potravinářských technologií). Proto, ve snaze prodloužit jeho skladovatelnost, někteří používají kopat jámy v zemi, uvnitř kterého, zabalený v listech, loupané a umyté ovoce je vlevo k kvasit (jména: mahr, ma, masi, furo bwiru, etc.). ).\nMezi různými aplikacemi chlebového ovoce najdeme i polotovary. Jedním z nich je směsná fermentace s přidáním kokosového mléka, vše vařené v banánových listech. Další je ovoce nakrájené na polovinu, částečně vyprázdněné a naplněné různými náplněmi (sladká a slaná). Paté tohoto výrobku může také nahradit tradiční pak havajské (taro kořenové pyré). Také slavný je Puerto Rican jídlo vyrobené z ovoce vařeného chleba stromu, tresky, oleje a cibule.\nChemické složení chlebovníku je charakterizováno 25% sacharidů, 70% vody a zbytek téměř výhradně z bílkovin a vlákniny; dodávka energie je jen něco málo přes 100kcal / 100g. Má průměrné množství vitamínu C (kyselina askorbová), malé koncentrace vit. B1 (thiamin) a dobré hladiny minerálních solí, jako je zinek a draslík.\nMulekulární výživa a potravinový reserch\nZ ovoce chlebového stromu (zejména z buničiny) se také extrahuje mouka. Tento produkt se získává nejen z čerstvého ovoce, ale také z fermentovaného, i když stále experimentálního. Je zřejmé, že v obou případech musí být ovoce před mletím (v kladivovém mlýnu) sušeno.\nChlebová mouka je dobrým zdrojem sacharidů, draslíku (téměř 700 mg / 100 g) a vlákniny. Má průměrný obsah bílkovin, ale s biologickou hodnotou 55, 1%, což je stejné jako u sójové mouky a vaječné mouky (výrazně vyšší než u sušeného ovoce). Nejběžnější aminokyseliny jsou valin, kyselina glutamová a kyselina asparagová, zatímco limitující je methionin s cystinem.\nBýt docela kalorický, mohl by být úspěšně použit na podporu energetických potřeb méně dobře-off spotřebitelů v tropických oblastech. Vysoký obsah sacharidů z něj činí potenciální potravinovou základnu, která by mohla být využita v boji proti hladu a zaručení celkové bezpečnosti potravin. Kromě toho vysoký obsah vlákniny a draslíku a dobrá biologická hodnota bílkovin činí moučnickou mouku velmi užitečným produktem ke zlepšení obsahu různých mouček s nízkým obsahem těchto nutričních prvků (např. Manioková mouka).,\nPoužití fermentace není zvláště vhodné pro optimalizaci nutričního obsahu mouky, s malou výjimkou pro lipidy. Jsme svědky zvýšení proteinů (z 3, 80 na 4, 43%) a celkového popela (z 2, 37 na 2, 38%), i když jsou procenta téměř zanedbatelná. Dále je zde také snížení dietní vlákniny (z 3, 12 na 3, 0%), sacharidů (z 79, 24 na 76, 71%) a minerálů: vápníku, železa, draslíku, sodíku a fosforu; hořčík nepodléhá podstatným změnám.\nUreteral Stent G.Bertelliho\nNormoteso hydrocephalus od G.Bertelliho\nCopyright 2021 \_ Chléb strom a chlebové mouky


Nejlepší nabídky: Pacific Tradewinds Hostel – San Francisco | Hotels.com\nV blízkosti se nachází Embarcadero Center (nákupní zóna)\nUbytování ve společné místnosti typu Basic - Obývací prostor. Obrázek 1 z 17.\n1 / 17Ubytování ve společné místnosti typu Basic - Obývací prostor\nUlice 555 California Street – 2 min. pěšky\nKoncertní síň SF Masonic Auditorium – 11 min. pěšky\nBudova přístavu trajektů – 12 min. pěšky\nVěž Coit Tower – 13 min. pěšky\nDivadlo SHN Curran Theatre – 16 min. pěšky\nNákupní centrum Westfield San Francisco Centre – 16 min. pěšky\nZastávka California St & Kearny St – 2 min. pěšky\nZastávka California St & Montgomery St – 3 min. pěšky\nZastávka California St & Grant Ave – 4 min. pěšky\nZa poplatek ve výši 20 USD je možné domluvit pozdní příjezd mezi 24:00 a 1:00.\nUmožňuje Pacific Tradewinds Hostel zrušení rezervace s vrácením celé zaplacené částky?\nAno, Pacific Tradewinds Hostel nabízí na našem webu pokoje s vratnými cenami v plné výši. Tyto rezervace lze zrušit až do termínu několika dnů před začátkem pobytu. Nezapomeňte si vždy prostudovat přesné storno podmínky, které si stanovilo každé ubytovací zařízení.\nJaká hygienická a úklidová opatření dodržuje Pacific Tradewinds Hostel?\nNabízí Pacific Tradewinds Hostel možnost parkování v areálu?\nPacific Tradewinds Hostel bohužel nedisponuje parkovacími místy v areálu.\nUmožňuje Pacific Tradewinds Hostel pobyt s domácím mazlíčkem?\nKdy mohou hosté přicestovat do zařízení Pacific Tradewinds Hostel a odcestovat z něj?\nMá Pacific Tradewinds Hostel vlastní casino?\nNe, toto zařízení (hostel) nemá kasinp, ale nedaleko se nachází Kasino San Pablo Lytton (21-min drive).\nFrederick, Cesta s 4 noclehy, 7. 06. 2021\nJames, Cesta s 1 noclehem, 4. 11. 2020


Izolované převodníky elektrických signálů proud na napětí (I/U)\nÚvod » PŘEVODNÍKY » převodník I / U\nGH-4/20-0/10-24, převodník 4 až 20mA na 0 až 10V\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování unifikovaného signálu 4 až 20mA. Výstup modulu je generuje napěťový signál 0 až 10V. Napájecí napětí modulu je elektricky odděleno od vstupních i výstupních obvodů. Vstupní obvody modulu jsou od výstupních obvodů opticky odděleny\nGI-4/20-0/10, převodník 4 až 20mA na 0 až 10V\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování unifikovaného signálu 4 až 20mA. Výstup modulu je generuje napěťový signál 0 až 10V. Napájecí napětí modulu je elektricky odděleno od vstupních i výstupních obvodů vestavěným transformátorkem. Vstupní obvody modulu jsou od\nGA-4/20-0/10, převodník 4 až 20mA na 0 až 10V\nnahrazeno typem GI-4/20-0/10\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování signálu proudové smyčky 4 až 20mA. Výstup modulu vytváří normalizovaný napěťový signál 0 až 10V=. Vstupní obvody modulu jsou od výstupních obvodů opticky odděleny. Konstrukčně je modul GA-4/20-0/10 určen pro montáž do skříní\nGC-0/20-0/5-24, převodník 0 až 20mA na 0 až 5V\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování unifikovaného signálu 0 až 20mA. Výstup modulu vytváří napěťový signál 0 až 5V=. Napájecí napětí je elektricky spojeno s výstupními obvody modulu. Vstupní obvody modulu jsou od výstupních obvodů opticky odděleny a jsou napájeny\nGC-4/20-0/10-24, převodník 4 až 20mA na 0 až 10V\nnahrazeno typem GH-4/20-0/10-24\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování unifikovaného signálu 4 až 20mA. Výstup modulu vytváří normalizovaný napěťový signál 0 až 10V=. Napájecí napětí je elektricky spojeno s výstupními obvody modulu. Vstupní obvody modulu jsou od výstupních obvodů opticky odděleny a\nGD-0/20-0/5-24, převodník 0 až 20mA na 0 až 5V\nPřevodník je určen ke zpracování a elektrickému oddělení spojitých analogových signálů v obvodech řídicích a regulačních systémů. Vstup modulu je vhodný pro zpracování signálu 0 až 20mA. Výstup modulu vytváří lineárně závislý napěťový signál 0 až 5V=. Napájecí napětí je elektricky spojeno se vstupními obvody modulu. Výstupní obvody modulu jsou od vstupních obvodů opticky odděleny a jsou napájeny


Sufik: látky na plenky - kalhotkové plenky\nPlenkové materiály bychom mohli rozdělit na několik skupin.\nPředevším jsou to savé materiály, neprotékající materiály a protékající materiály.\nPokus si budete chtít ušít kalhotkové plenky, plenky vše v jednom a svrchňáčky, budete potřebovat všechny.\nmateriály na kalhotkové plenky.\nupozornění: plenky již několik let nešiju. Na trhu se objevilo spousta nových materiálů a ty už nemám ozkoušené a proto je zde nenajdete. Neznamená to však, že jsou špatné, naopak. Mohou být daleko lepší, než zde popisované.\nPlenky můžou být z bavlny, bambusu nebo konopí. Bavlna saje relativně málo, ale s bambusem chybu neuděláte, saje minimálně 3x víc. Konopí je také savé, ale sehnat ho je relativně obtížné a většinou se vyskytuje v kombinaci s bambusem.\nMateriál se také liší úpravou - laicky řečeno záleží na tom, kolik má látka "oček", do kterých může nasát a také jakou má gramáž. Logicky, čím vyšší gramáž a víc oček, tím lépe.\nNa plenky jsou vhodné tahací, pružné materiály. Látka se přizpůsobí pohybu a nikde netáhne.\nPlenkové materiály má super obchůdek www.sijemedetem.cz\nTam najdete celý sortiment. Moje poznámky k jednotlivým materiálům, tedy k těm, které jsem osobně vyzkoušela. Zkouším je už skoro rok, tak můžu i napsat, co to udělá za delší dobu.\ndalší šikovný obchůdek je www.detivbavlnke.sk a za české poštovné.\nfroté francouzské, pružná verze - moc tenké, na vkládačky ne, mám ho v některých plínkách jako dotykovou vrstvu. Ale nakonec si ho šetřím na čepičky a podobné věci. Je moc příjemné na nošení.\nfroté jednostranné - nic moc, vkládaček mám několik a nějak zvlášť mne nenadchlo. Je také docela slabé. A koukám, že už ho stáhli z prodeje.\nfroté oboustranné - super, krásně saje, nehrubne. Ale dala bych do plenek ještě v kombinaci s něčím dalším. Je také příjemné na osušky či pyžámka. Pozor, při šití se hrozně tahá, ale aksamit je horší.\nflís český - jednoznačně můj favorit. Saje dobře, moc nežmolkatí a na omak není vlhký. Na druhou stanu díky vysoké gramáži je docela těžký. Někdo radí ho dávat chlupatou stranou dovnitř, pak už i ty pidi žmolky vidět nebudou. Dávám ho všude - na celé vkládačky, jako střední i dotykovou vrstvu plínek.\nflís středně silný - ztuhnul jak prkno, zmolkatí, ale na druhou stranu saje dobře. Využití na vkládačky a střední vrstvu plenek.\nflís silný - nezkoušela jsem, prý saje dobře, ale je taky tuhý\naksamit - krásný hebký materiál a v mnoho nádherných barvách. Saje o něco míň než flís, ale pro ty, co nemají sušičky, hodně hrubne a chloupky se jakoby slepí. Používám ho na vnitřní vrstvu plenek a dotykovou vrstvu vkládaček. Při šití je to ale o nervy, hrozně se z něj práší a tahá se na všechny strany.\nv nabídce je ještě pár dalších materiálů, ale nezkoušela jsem. Teď mám koupený bambusovo konopný flís a bambusovokonopný flís český, sají dobře, ale ten český mi přijde trošku kousavý.\nnově jsem dostala tip na mikrovlákno na vkládačky, ale vyzkoušeno nemám\nVšechno předeperte na 90 než začnete šít, dost se to sráží!!!!\nJeště tady mám bambusové froté z MTX (moraviatex). Je gramáží menší, nesaje tak moc jako flís, ale dá se použít i na vkládačky. Já ho mám na ubrousky.\nNa horní vrstvu plenek používám úplety. Zkoušela jsem i flanel, ale neosvědčilo se to. Plenky používáním ztuhly a vůbec nebyly pružné. Podobné je to i s teplákovinou - výplňkem, i když to je o něco lepší. Ideální je oboulící úplet. V Čechách je několik výrobců, kteří mají kvalitní výrobky, ale většinou je problém se k nim dostat v malém množství.\núplety v malých množstvích se dají pořídit na:\nkaždý má něco jiného. Ideální je 100% bavlna.\nMy využíváme také hromadných objednávek, kdy se nás několik složí dohromady a objednáme větší množství přímo u výrobce. Hlavně Moraviatex, Wendy, ale i Rumitex. Z Německa pak Hilco a z Finska myllymuksut.\nv ledna 20, 2012\nŠtítky: Plenky, plenky - sřihy látky návody\nAnonymní 29. prosince 2012 17:02\nKrásný den, mám prosbu, až budete dělat objednávku na látky s PUL, měla bych také zájem přidat se k objednávce a také bych měla zájem o radu ohledně materiálu do tréninkových kalhotek pro kluka. Začínáme se učit na nočník a tak bych mu jich chtěla pár ušít a nevím co dát dovnitř pro případ nehody. Díky za informaci\nSusu Sufik 29. prosince 2012 20:14\nevo, vrací se mi odeslný mail, můžete písnout na můj v kontaktech? Sufi\nAnonymní 19. února 2016 14:30\npředem moc děkuji za krásné zpracování,které je pochopitelné pro úplného začátečníka,jako jsem třeba já.Jen jsem nedohledala informaci ohledně srážlivosti materiálu na pleny-konkrétně třeba flízu nebo froté-kolik % (nebo cm) bych měla vzít navíc,aby pak plenka nebyla malá?Moc děkuji za odpověď a už se těším,až ušiji plenečku pro syna :-)\nSufik 19. února 2016 15:16\nsrážlivost je minimálně 5%, počítejte spíš 7%. Ale stejně nejvíc záleží na tom, jak položíte střih na látku, aby byly malé prostřihy. takže já nedávala vedle sebe, ale jednu rovně a druhou o cca 10-20 cm výš, třetí níž... a na šířku se jich vešlo min. o jednu víc za minimum materiálu


Obchodní podnikání studium v Nikaragua 2020/2021\nObchodní podnikání v Nikaragua. Zde naleznete Obchodní podnikání studium v Nikaragua\nObchodní podnikání studium v Nikaragua. Veškeré informace o studiu Obchodní podnikání. Ušetřete čas a kontaktujte školu v Nikaragua zde!\n2 Výsledky v Obchodní podnikání, Nikaragua Filter\nMaster of Business Administration (MBA, pro jeho zkratka v angličtině) Keiser University nabízí intenzivní postgraduální program, který připravuje studenty do teorie a praxe m ...