Comprar Louis Roederer Cristal 2009 | Preu i opinions a Uvinum\nSens dubte, aquesta és l'anyada que marca l'apogeu dels cèlebres vins escumosos subtils i potents de la família Cristall, produïts per aquest celler francesa. En aquesta ocasió, Louis Roederer Cristal 2009, a força de Chardonnay i Pinot Noir, destaca pel seu equilibri, la seva evanescència espurnejant i la seva elegància en els acords.\nDe textura suau, aquest xampany compagina notes de fruits blancs i cítrics amb tocs minerals provinents de la varietat Chardonnay. Celler Louis Roederer, amb 240 hectàrees sobre els millors terrers de la Xampanya francesa, presenta aquest escumós envellit durant sis anys a cava i sotmès a un repòs de vuit mesos després de la fase de degollament. Un xampany que s'envasa en una sofisticada ampolla de vidre de fons pla, el nom ret homenatge a aquest material que emana llum i transparència.\n2015,\t2012,\t2010,\t2008,\t2007,\t2006,\t2005,\t2004,\t2002,\t2000,\t1999,\t1997,\t1996,\t1995,\t1994,\t1993,\t1990,\t1989,\t1988,\t1986,\t1985,\t1983,\t1982,\t1981,\t1978,\t1975,\t1974,\t1973,\t1971,\t1967,\t1966,\t1964,\t1962,\t1961,\t1949 i\tN/A\nDescripció sobre Louis Roederer Cristal 2009\nLouis Roederer Cristal 2009 (Chardonnay, Pinot Nero i Pinot Noir)\nNOTA DE TAST DE Louis Roederer Cristal 2009:\nVista: groc daurat, reflexos ambre i mates.\nNas: notes de compota de cítrics, albercocs confitats i mare-selva suau.\nBoca: boca organitzada, enèrgica i cisellada. Una primera sensació, densa, madura, sedosa amplificada pel descobriment un toc calcáreao, una frescor de pols, gairebé de menta.\nMARIDATGE: com aperitiu, amb crustacis i carns blanques.\nOpinions sobre Louis Roederer Cristal 2009\nLa teva puntuació de Louis Roederer Cristal 2009:Puntua Louis Roederer Cristal 2009:\nVeure mésMarcus Champagne., Sep 19\n- Cristall és una barreja de Grands Crus de la Montagne de Reims, la Vall-de-Marne i la Côte des Blancs. El vi és envellit durant sis anys en els soterranis i se'n va anar a un mínim de vuit mesos després del degollament per assolir la maduresa perfecta.\n- L'or groc de color ambre amb reflexos i bombolles persistents, fines i animades. Subtil en nas amb notes de compota de cítrics, albercocs confitats i el lligabosc. Quan airejat, notes de vainilla i cacau en gra emergeixen, amb avellanes torrades, notes de regalèssia i fins i tot un toc de canyella.\n- A la boca és estructurat i enèrgic amb guix, frescor cirera i una brillantor gairebé mentolat. El Cristall 2009 és delicada i etèria, excepcionalment centrat i ple d'energia.\n- Perfecte amb peixos blancs com el rap, i carns blanques.\n- Un continental, any assolellat amb un hivern real que era molt fred i sec seguit d'un estiu gloriós ple de sol i gairebé sense pluja a l'agost i setembre. Tot això significa creixement de la vinya tradicionals, una salut excel·lent i notable maduració del raïm per a la producció de vins densos, fruiters i deliciosos. 2009 és una addició obvi per al grup selecte de collites Champagne brillants i aconseguides amb caràcter lleuger, assolellat.\n- 60% Pinot Noir i 40% Chardonnay.\nIgual que en anyades anteriors: excel·lent!\nMolt bona millesime\nOpinions sobre altres anyades de Louis Roederer Cristal 200920082007\nSabor: Àcid alta, molt gust de llimona amb un gust de pinya en les notes finals. Molt bona escuma.\nComentari: En comparació amb 06 victòries 06 gran. 07 és una veritable bomba de llimona. àcid cítric Massa i elimina la complexitat del vi. No obstant això, segueix sent un molt bon xampany.\nSi et va agradar Louis Roederer Cristal 2009, també pots gaudir de ...\nSi vols comprar Louis Roederer Cristal 2009, a Uvinum trobaràs els millors preus de Champagne.


Certificat COVID digital de la UE. | CAP Valls Urbà\n← Noves mesures fins al 13 de juny!!!\nOberta la convocatòria de vacunació contra la COVID-19 entre 1977 i 1981!!! →\nCertificat COVID digital de la UE.\nPublicat el Juny 9, 2021 per capvallsics\nEl certificat COVID digital de la UE us permet viatjar de forma segura entre els estats de la Unió Europea (UE).\nEl certificat COVID digital de la UE és un document que acredita que una persona ha estat vacunada contra la COVID-19, s’ha realitzat una prova el resultat ha estat negatiu o s’ha recuperat de la COVID-19.\nCertificat de prova diagnòstica COVID-19 negativa (disponible properament).\nQuan podré començar a obtenir aquests documents?\nTot i que encara estan en una fase de desplegament progressiu, tant tècnicament com en l’àmbit de funcionalitats, ja és possible obtenir el certificat de vacunació i el de recuperació a través del web de La Meva Salut.\nAquesta informació es revisarà a mesura que es vagin introduint actualitzacions. En cas de dubte, truqueu al 061.\nQuè és el certificat COVID digital de la UE\nA través del web de La Meva Salut, cal complir un dels tres supòsits possibles:\nAcreditació de vacunació contra la COVID-19.\nAcreditació d’haver passat la COVID-19 amb una prova diagnòstica PCR positiva al sistema de salut. Per obtenir-lo, han de passar un mínim d’11 dies des del resultat positiu per PCR de COVID-19.\nAmb una prova diagnòstica COVID-19 negativa (disponible properament).\nÉs només per a les persones vacunades?\nNo,Es poden obtenir tres certificats diferents:\nCertificat de prova diagnòstica COVID-19 negativa (disponible properament)\nSón obligatoris per viatjar dins la UE?\nNo però facilita la mobilitat dins la UE al reduir els tràmits i eliminar eventuals restriccions d’accés o de mobilitat\nCom i on puc obtenir els certificats?\nA través del web de La Meva Salut, dins “Informes i resultats” i també de “Vacunes i certificat COVID digital de la UE”.\nQuina durada tenen aquests certificats? Caduquen?\nEn cada un dels certificats trobareu indicat el seu període de validesa.\nEn quin format els puc obtenir?\nEs un document digital en format PDF amb un codi QR que conté la informació essencial, així com la signatura digital per comprovar l’autenticitat del certificat i que podreu imprimir en paper si fos necessari.\nAquesta entrada ha esta publicada en Consells, Medicina de família, Noves tecnologies, Novetats, Recomanacions, Salut, Salut comunitària. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nEls Referents de mediació de l'ICS ens expliquen que fan des de la UMICS. En el video 📹 J.A.Ruiz referent de la UMI… twitter.com/i/web/status/1… 11 hours ago\n#Bondia 🤝Avui es commemora el Dia de la #Mediació Els Referents de mediació de l'ICS ens expliquen que fan des de l… twitter.com/i/web/status/1… 13 hours ago\nEn el pròxim #podcast d'#ICSfluencers parlarem amb el director de l'EAP Casernes @jacezatol i la dir. d'Atenció Pri… twitter.com/i/web/status/1… 1 hour ago\nPer què hi ha qui no s'encomana de COVID-19, tot i estar-hi exposat? L'@idibell_cat és un dels 40 centres del món q… twitter.com/i/web/status/1… 5 hours ago


El Govern dissenyarà un 'Erasmus nacional' per a alumnes de 14 a 18 anys\nActualitzada 20/12/2016 a les 16:42\nEls estudiants podran fer un curs escolar en una altra ciutat\nEstudiants Erasmus a Lleida\nLa ministra de sanitat, Serveis Socials i Igualtat, Dolors Montserrat, ha anunciat aquest dimarts que el Govern promourà un "Erasmus nacional", batejat amb el nom de Cervantes, perquè els estudiants d’entre 14 i 18 anys puguin fer un curs escolar fora de la ciutat on viuen.\nEs tracta d’un programa que impulsarà juntament amb el Ministeri d’Educació perquè alumnes de tercer, quart d’ESO o primer i segon de Batxillerat "visquin noves experiències i coneguin cultures" d’altres regions, com l’intercanvi entre un nen d’El Burgo de Osma (Sòria) amb un altre de la comarca del Penedés.\nAquesta és la mesura 'estrella' que ha anunciat la ministra en la seua primera compareixença en la comissió de Sanitat i Serveis Socials del Congrés dels Diputats, que ha centrat en bona mesura en la política social i de benestar i als pilars a assentar per a l’Espanya del 2050.\n"Fomentem la cohesió social i territorial" i "és la manera d’aconseguir una generació més solidària i amb una millor visió global d’Espanya, "un país que val la pena conèixer", ha dit la ministra, que no ha precisat en la seua compareixença quan es posarà en vigor el programa, ni el seu pressupost.\nPerò no ha estat l’única mesura que ha posat sobre la taula la nova responsable de la cartera.\nTambé, una estratègia de persones grans, perquè el 2050 arribaran gairebé als disset milions, i mesures per lluitar contra els maltractaments cap aquest col·lectiu.\nRespecte a la infantesa, promourà una llei de protecció integral davant la violència i reforçarà el pressupost en la lluita contra la pobresa infantil.\nDesenvoluparà, a més, un reglament per agilitzar les transparència en els processos internacionals d’adopció, i una definició homogènia de família monoparental.\nSobre les famílies nombroses, seran considerades com a especials a partir de quatre fills, i es revisarà la llei sobre elles, segons la ministra, que ha advocat per un pacte nacional per a la racionalització dels horaris i la conciliació.\nS’ha compromès a impulsar la reforma de llei electoral per reconèixer el dret de vot a les persones amb discapacitat, amb excepcions per a supòsits de "plena inconsciència o absoluta falta de coneixement de la persona".\nHa plantejat una estratègia nacional de prevenció i lluita contra la pobresa, i també un mapa de prestacions socials per evitar duplicitats i dissenyar un espai sociosanitari -una "porta única d’entrada compartida" - entre ambdós serveis.


L'ampliació de l'Hospital Clínic permetrà duplicar la capacitat del centre en nombre de llits, UCI i Hospital de Dia\nLa consellera de Sanitat, Ana Barceló, ha anunciat que en els pròxims dies eixiran a licitació per 38,6 milions d’euros les obres de l’edifici en el qual s’allotjaran les consultes externes del futur complex hospitalari Clínic de València.\nEn concret, es tracta de la rehabilitació, reforma, ampliació i millora de l’eficiència energètica de l’edifici de l’Escola Universitària d’Enginyeria Tècnica Agrícola (EUITA), que formen part del projecte d’ampliació de l’Hospital Clínic de València. El termini d’execució de l’obra és de 22 mesos.\n“Amb aquesta licitació continuem cobrint els terminis per a impulsar aquest gran projecte. Convertirà a el Hospital Clínic de València en un complex sanitari de més de 900 llits i 25 quiròfans. Això permetrà créixer en més de 41.000 metres quadrats”, ha assenyalat la consellera.\nLes obres de l’EUITA compten amb una inversió global estimada de 110 milions d’euros. Permetran duplicar la capacitat del centre sanitari en llits d’hospitalització, llits de la unitat de vigilància intensiva i reanimació, i llocs d’hospital de dia.\nLes obres de l’EUITA afecten una superfície de 15.988 metres quadrats repartits en set nivells: planta baixa, semisoterrani, soterrani i quatre plantes. L’actuació ha requerit l’enderrocament de l’edificació de la planta baixa que circumda l’antic edifici de l’EUITA per a procedir després a la seua reconstrucció. Això permetrà mantenir la composició de patis i ampliar el soterrani i semisoterrani, així com rehabilitar l’edifici emergent protegit.\nEn total, l’edifici albergarà 177 consultes de diferents especialitats. En la planta baixa se situaran les urgències; 84 llocs de l’hospital de dia onco-hematològic; l’hospital de dia multidisciplinari; una sala d’actes; l’aulari i els serveis d’atenció al pacient.\nLa planta semisoterrani es destinarà a endocrinologia i cirurgia vascular, cirurgia toràcica i pneumologia, neurocirurgia i neurologia i oftalmologia. La planta soterrani acollirà l’àrea de traumatologia i la unitat de ferides complexes; l’àrea de cirurgia plàstica; dermatologia; àrea de maxil·lofacial; anestèsia i al·lèrgies. En les restants quatre plantes, se situaran la resta de les consultes (medicina interna, reumatología, cardiologia, infecciosos, digestiu, urologia, ginecologia, entre altres).\nUna vegada completades les diferents fases de l’ampliació, el centre passarà a tenir un total de 491 habitacions amb 966 llits; 66 llocs d’UCI-reanimació (enfront dels 33 actuals); i 87 llocs a l’hospital de dia (41). Així mateix, passarà a comptar de 19 a 25 quiròfans i de 132 a 185 sales de consultes externes i cures.\nLa consellera de Sanitat, Ana Barceló, visita les obres del projecte.\nLes primeres obres de l’ampliació del complex hospitalari Clínic de València es troben en la fase final. Corresponen a l’enderrocament de les naus que donen al carrer Menéndez i Pelayo i la fonamentació de l’edifici d’hospitalització de nou plantes que s’alçarà en aquest mateix espai.\nLes següents obres seran les anunciades aquest dimarts. Consisteixen en la rehabilitació, reforma, ampliació i millora de l’eficiència energètica de l’EUITA, l’edifici que albergarà les consultes hospitalàries. Aquestes obres començaran una vegada es publique la licitació i s’adjudiquen les obres.\nLa següent intervenció consisteix en la construcció de l’edifici d’hospitalització de nou plantes que s’alçarà en la superfície que ha deixat lliure la demolició de les antigues naus de l’edifici de l’EUITA, al costat de Menéndez i Pelayo. En aquests moments, es troba en fase final la redacció del projecte d’aquestes obres.\nL’última fase d’ampliació de l’Hospital Clínic de València conclourà amb l’edifici annex que s’alçarà al costat de l’actual Hospital Matern-infantil.


Maria Josep Català, el rigor mortis del Consell | CIÈNCIA I POLÍTICA\nMaria Josep Català, el rigor mortis del Consell\nMaria Josep Català ha estat l’escollida per a fer de la paràlisi una substància amb la qual bastir el somriure del no-res, per a posar-li cara a un Consell moribund que ja no sap què fer per a fer-nos creure que fa coses. “Los catalanes hacen cosas”, digué Rajoy, i l’alçada política de Fabra, titella estellada, no va molt més enllà. Maria Josep Català és l’encarregada de dir-nos que sí, que “El Consell fa coses”, que fa “les coses que cal fer”. Ningú sap massa bé què fa, ni de quin informe de diagnòstic n’extreuen les directrius d’acció que recomanen rescatar Valmor abans que els barracons escolars, però ella somriu davant els periodistes i els diu que sí, que això va cap endavant, que ens n’ixirem més prompte que tard.\nEl que no explica és com, ni què pensa fer el govern d’Alberto Fabra, ni tan sols quina és la seua política educativa, l’àmbit que li pertoca gestionar personalment. Per a ser portaveu –del Consell, de la classe de tercer d’ESO o del gremi de taxistes- cal tindre la casa endreçada. Ser la representació de cara al públic exigeix, com a mínim, no tindre taques visibles, no exhibir debilitats pròpies. Però Català, qui té el defecte de parlar valencià, s’ha demostrat incapaç de dirigir un departament, el d’educació, que té un ressò mediàtic i social immens.\nEls xiquets passen calor –i es mullen per les goteres mentre escric aquestes línies-, i potser no hi hauria hagut cap enrenou enguany si no haguérem volgut ser els primers en aplicar la LOMCE –ai, els alumnes aplicats, a vore si cau alguna molla des de Madrid, ens portem tan bé! Potser no hi haurien hagut portades de periòdics i informatius estatals si la Consellera haguera consultat un atles climàtic del País Valencià –li’n puc deixar jo un, per a que la biblioteca no ens cobre el cànon a tots- i haguera dit, imitant l’Eugeni Alemany: “Xica, si ací posa que la primera setmana de setembre encara fa calor per ací!”. I calor n’ha fet sempre, però el Consell, a més, ha afegit llenya, policies, retallades en pressupost i la mutilació sistemàtica de les línies en valencià. Ha sigut incapaç de resoldre les problemàtiques del Pare Català i del Cremona, per posar només dos exemples ben coneguts, i la Conselleria d’Educació s’ha dessagnat perquè ningú veu el rumb a seguir, perquè el vaixell porta massa llast, massa rates també. Potser amb una altra consellera hauríem aguantat la calor, hauríem dit “ja passarà”, ja vindrà octubre: la pólvora que s’ha escampat aquest setembre les escoles valencianes no és tant culpa del clima mediterrani com de l’escopeta de fira amb què dispara Maria Josep Català.\nI potser ella no se n’adone, o no ho entenga. Potser pense que ella és l’escollida, que és tan ferma a nivell ideològica com Isabel Bonig, però a més a més hi afegeix el sucre, el somriure, la joventut, una veu amable, més propera al vellut d’Oltra que al repicar d’espases contra escuts de la de La Vall d’Uixó. Que pot presumir d’un passat sense grans escàndols –mentre ningú furgue a Torrent, mentre ningú es pregunte on està l’hospital. Català és el producte perfecte de laboratori, un esglaó per davall de Císcar en capacitat de resposta –algú s’imagina el de Teulada contestant-li al periodista Ignasi Muñoz d’aquella forma tan poc digna, tan elusiva, tan poc elegant i tan covard, quan li preguntà a la portaveu si tenia garanties que el Govern de Catalunya entendria una missiva escrita en valencià?-, però dos per damunt en aquella estètica buida que cotitza en alça a la política, en aquell recobriment cosmètic de saldo de decrets i lleis antisocials, en eixa porcellana d’imitació comprada a última hora al basar xinès de baix de casa dels amics que ens servirà per a guardar el DOCV.\nCatalà no ha estat l’escollida per a apagar focs: el seu treball és dir que no hi ha foc, enlloc, i que si olorem el fum o ens taquem de cendra serà culpa d’algú altre, mai del Consell del qual ella forma part. El problema, però, és que ella és el foc, que la Conselleria d’Educació és una bomba –tic, tac, tic, tac- que un dia li esclatarà als nassos, mentre fingeix que tot va bé, mentre imposta amb gran esforç aquell somriure rígid i sense alè que ens amaga el foc, el sutje, el desert, l’amiant i les cordes amb què lliga el futur dels nostres escolars.\n[Fa ja un temps que tinc el plaer de col·laborar a la revista Saó, que amablement em permet reproduir els articles a aquest blog personal. Estei fou publicat a l’octubre de 2014]\nAlberto Fabra, Consell, educació, Isabel Bonig, Maria Josep Català, Valmor\n← Decàleg d’urgència per a la propera Conselleria de Medi Ambient\nLes mentires d’Isabel Bonig →\nRT @bicivikingo: This is what green democracy looks like: A just distribution of urban space, in favor of the most safe and efficient modes… 1 hour ago\ntwitter.com/gambarugerpv/s… https://t.co/SqmTFWOVXe 1 hour ago\nRT @AndreuEscriva: A veces me parece que se quiere transmitir la idea de que no sólo hay inacción, sino ocultación de una solución mágica e… 1 hour ago\nRT @Planeta_Futuro: Cuando planeas tus vacaciones y compras los pasajes de avión, ¿estás al tanto de la huella de carbono que deja ese vuel… 10 hours ago\nRT @ClimateOfGavin: But the biggest result is the one you knew already. Warming of the global climate system is unequivocal and far larger… 10 hours ago


El Treball Social és un l’element clau en el procés de la malaltia oncològica | AFANOC\nRecuperar l’equilibri familiar en una situació que genera dificultats\nQuan un infant o adolescent és diagnosticat de càncer, més enllà de l’impacte emocional, les famílies hauran de fer front a un seguit de canvis que poden suposar una problemàtica.\nEns trobem davant d’una malaltia greu, de llarga durada que requereix llargs períodes d’ingrés hospitalari i tractaments a l’hospital de dia, sovint lluny de casa. Els canvis de domicili, el tema laboral, les despeses extres derivades de la malaltia, són temes a treballar des de Treball Social.\nA partir d’una Exploració, Valoració i Diagnòstic social, es dissenya un pla de treball familiar i un mapa de recursos, tant públics com privats, necessaris en aquell moment: allotjaments temporals prop dels hospitals, ajuts econòmics, baixes laborals remunerades per fill/a malalt, dietes de CatSalut, reconeixements de discapacitat i dependència, professors a domicili, derivacions a serveis socials, al SAIER,etc. La Intervenció Social també suposa una coordinació amb altres professionals (intrahospitalaris i extrahospitalaris) i un seguiment-acompanyament durant tot el procés de la malaltia.\nEl Treball Social és una Atenció Directa, sempre basada en el dret de les famílies a ser informades, independentment de la seva situació socio-econòmica. Tan sols el fet de tenir un infant o adolescent amb càncer, ja situa la família en una situació de vulnerabilitat, no tan sols l’infant o adolescent, també els pares i mares, germans i germanes, i família extensa.\nA partir de tres premisses:\nDes del Model Bio-Psico-Social, en què es fonamenta la intervenció. Es tracta d’una visió holística que afavoreix una valoració social objectiva i amplia la perspectiva del problema.\nDes del Treball Interdisciplinari, treballant amb els professionals que integren l’equip sanitari de l’hospital -equip del qual formem part- amb altres professionals externs que formen part del circuit de recursos -públics i privats- com és el Tercer Sector Social.\nDes d’una Actitud Proactiva, ja que totes les famílies són assumides més enllà de l’existència o no d’una problemàtica de base.\nL’AFANOC basa en l’Atenció Psico-social l’acompanyament a les famílies; i en les necessitats del l’infant o adolescent que té la malaltia, respectant el moment vital en què es troba.


Restaurant Cúrcuma Girona | Petits Grans Plaers\nRestaurant situat a la part vella de Girona. Era un antic forn i conserva un pou que pot veure’s des del vestíbul. Nosaltres vàrem anar ‘cridats’ pel menú especial que feien durant la cel.lebració del festival “Girona Temps de flors”.\nEl menú era tancat a dos possibilitats per plat. De primer una Amanida de flors variades, formatge, vegetals i vinagreta de cítrics bastant bona, per cert; i Arròs cremós de verduretes de temporada, pernil i oli d’herbes fresques, si be la quantitat una mica ridícula.\nPel segon, bacallà confitat amb ceba aromatitzada amb maria lluïsa i reducció de violeta, i magret d’ànec a la planxa amb salsa de maduixes i patates a la sàlvia. Vàrem optar tots dos pel bacallà, servit en una caçola de fang.\nMolt bó. I pel postre ens van fotre el ‘sorbet de l’any’. Sorbet de margarita, no la flor, sino el licor…\nVal a dir que més que un sorbet, semblava un grapat de neu primavera feta boles o un grapat d’aquell gel que es forma al congelador d’una nevera ‘frost’. Pel que fa al gust… A gel. Només s’intuïa una miqueta de gust a alcohol, gràcies, es clar, a un rajolí de pippermint que van tirar per sobre. Un desastre. El pitjot sorbet que he menjat mai.\nHauriem d’haver agafat el Pa de Pessic.\nNota >>>> 5\nCategoria: Minimalista\tTags: barcelona, Catalunya, Curcuma, estafa, girona, petitsgransplaers, sorbet dolent, temps de flors\nNarcís 30 gener 2013 at 17:09\nBona crítica. Jo vaig anar pel Girona 10 de la setmana passada i molt bé. Home, en tots llocs tenen petites errades. Pel postre no deixarem d’anar-hi…\npanxampla 31 gener 2013 at 8:24\nNo, es clar que no. Vam menjar molt bé, però els postres, els sorbets van ser desastrosos, i per completar la crítica haig de dir-ho també.


El GOB denuncia un excés de gandules i para-sols a la platja de sa Coma - CENT PER CENT\nEl GOB va denunciar tot just fa unes setmanes la sobreocupació de la platja de sa Coma i explicaren, a través d’un comunicat que havien pogut comprovar que no es complien els espais reglamentaris entre para-sols i que estableix la Direcció General d’Ordenació del Territori, els quals són d’obligat compliment. En el comunicat afirmen que “molts espais lliures no arriben ni als 15 metres de longitud” quan haurien de ser d’entre 30 i 40 metres, segons afirma l’organització. En aquest sentit, la portaveu del GOB, Margalida Ramis explica que han comparat els plànols de la Direcció General amb el que realment hi ha damunt la platja i han pogut comprovar que, efectivament, hi ha una sobreexplotació de la platja. “Això passa adesiara i per tot però en aquest cas hem tengut la possibilitat de comprovar-ho i denunciar-ho” afirma Ramis. Així mateix, recalca diferents punts del comunicat: “no es pot impedir l’ús de cap lloc de la platja, sigui en zona per instal·lacions de temporada o no i tampoc són zones privades, fins i tot entre les seves gandules i para-sols”. Així mateix, Ramis recorda que la primera línia ha de quedar lliure i recomana telefonar a la Polícia o els vigilants de Costes en cas de trobar-se en una situació de sobreocupació.\nD’altra banda, l’empresa concessionària, Redo S.A, veu la situació des d’una òptica diferent: “La denúncia no té sentit, tenim manco gandules damunt la platja” explica Toni Autonell, representant de l’empresa. Així mateix, argumenta que el perfil de la platja ha perdut entre 10 i 15 metres per mor del temporal que va ocórrer el mes d’abril. Afegeix que totes les platges de la zona han patit les conseqüències del temporal així com de la torrentada de Sant Llorenç, que de fet, platges del voltant com s’Illot o Cala Millor s’han vist perjudicades: “Això ha fet que l’afluència de visitants a sa Coma sigui major i aquest fet pot contribuir a donar una sensació de saturació. A més, explica que no han augmentat el nombre de para-sols ni gandules, ans al contrari: “Tenim 515 i unes 1230 gandules, que són manco de les que tenim autoritzades” afirma Autonell. Pel que fa al compliment dels límits de les zones autoritzades per a para-sols i gandules, Autonell explica que “mentre la gent no es posi davall de l’ombra, tothom qui vulgui es pot posar entre para-sol i para-sol” i que no tenen constància que hi hagi hagut cap problema en aquest sentit. D’altra banda, en referència a si els usuaris respecten la zona límit de les gandules, explica que no pot negar que això passi perquè “és molt difícil de controlar però considera que és residual: “Nosaltres posam uns cartells en diferents idiomes que informen dels límits però no podem fer de policies” afirma Autonell.\nLa concessió d’aquest servei l’atorga Demarcació de Costes des d’on han afirmat que el cas “està en mans dels vigilants però que aquestes gestions no es fan en un dia”.\nprevious post: “Anam a un model de festes més reduïdes”\nnext post: La jove artista felanitxera Maria Cerdà inaugura exposició a Sa Cova dets Ases de Portocolom


Entitats ecologistes veuen ´inexplicable´ la posició del PSC respecte del Parc - Comarques - Diari de Girona\nEntitats ecologistes veuen ´inexplicable´ la posició del PSC respecte del Parc\nTORROELLA DE MONTGRÍ | C.TORRAMADÉ\nLa posició del PSC amb les seves reserves a les intencions del Departament de Medi Ambient i d'Iniciativa de tenir en la ment una possible ampliació dels límits de l'encara embrionari Parc Natural del Montgrí, les Medes i el Baix Ter, va obtenir ahir la resposta de 32 entitats naturalistes i de defensa del territori que havien signat un manifest en contra de les retallades en aquests límits davant les demandes de diferents sectors.\nI exposen cinc motius per no tocar el que va marcar el Departament de Medi Ambient: segons les entitats, no existeix cap figura de protecció que garanteixi la continuïtat dels arrossars. En segon lloc, consideren "decebedor que ara es pretenguin avortar tots aquests avenços -de quatre anys de treball per fer el projecte- amb un gest arbitrari, unilateral i deslleial amb el mateix govern del qual el senyor Nadal forma part".\nEn tercer lloc, manifesten l'executiva del PSC a Girona, "en un gest de menyspreu a l'evidència científica i als interessos col·lectius", "queda supeditada a criteris de pur clientelisme polític i de defensa d'interessos inconfessables". I afegeixen que la proposta d'un parc agrari "quan la Generalitat no té competència (...) en el que sembla una maniobra barroera per obstaculitzar la tramitació del Parc Natural". I finalment demanen al PSC i al conseller Joaquim Nadal que reconsiderin la seva posició enfront del Parc "davant el que considerem que és una clara i inexplicable deserció dels idearis progressistes".\nL'Ajuntament de Torroella\nPer la seva part, l'Ajuntament de Torroella, el municipi que aporta més espai al Parc, assegura que "té sentit amb els límits actuals i si hi ha retallades interessades o polítiques especuladores, nosaltres ho deixem". El republicà i primer tinent d'alcalde, Josep Maria Rufí, ha assegurat que aquesta és la posició unànime a l'equip de govern. De fet, ha explicat que l'Ajuntament ha defensat des de fa anys un parc en què es tinguin en compte les activitats agràries, econòmiques, pesqueres, industrials i turístiques i que tingui una correcta gestió de l'aigua del Ter.\nRufí també ha valorat el Pla d'ús i gestió de les Medes, el qual considera que "distorsiona els interessos del municipi" quan permet que empreses exteriors d'immersió hi puguin operar en un sector "fonamental per nosaltres".


Mallorca i els alemanys\n04 juliol 1999\nEncara que no estic gens cansat (ara menys que mai!) d'aquesta «meva covarda, vella, tan salvatge terra», com deia Salvador Espriu, m'agrada de tant en tant «allunyar-me'n nord enllà, on diuen que la gent és neta i noble, culta, rica, lliure, desvetllada i feliç». I la setmana passada vaig tenir ocasió de fer-ho novament, convidat per la televisió del Sarre a participar en un col·loqui sobre un tema que no perd actualitat a Alemanya: Mallorca i els alemanys. (Per cert, vaig sortit de Son Sant Joan dimecres a les 8 del matí i vaig tornar divendres a les sis del capvespre. Puntualíssim). Vaig poder així eludir no sols la coactiva jornada sense cotxes del senyor Bauzà, sinó també la «desenfocada» nit de Sant Joan del senyor Rodríguez, i tenir una altra sensació de llibertat, diferent de la que invocava el poeta, però igualment gratificant. Tanmateix s'ha de dir que les coses han canviat, i ja som igual de lliures i de feliços, o almanco d'infeliços. Això sí: a net encara ens guanyen. No vaig veure ni un paper per terra, ni un sol ca que anàs a lloure, i la senyora que en menava un que va fer les feines va recollir diligentment l'endemesa amb un plàstic i el va tirar a la paperera més propera. En aquest sentit, aquella gent també és més culta. En canvi, el col·loqui a la televisió va demostrar que segueix presonera dels tòpics quan parla de Mallorca. Idealitzen la nostra illa, empesos per una admiració no exempta de certa enveja, que moltes vegades es converteix en amor d'adolescent. Però després d'una hora i mitja de debat vaig constatar un cop més que els costa ficar-se dins una altra pell, la nostra en aquest cas, i fer el procés d'identificació que és precisament un dels màxims signes de cultura. Això no té massa importància en el cas dels turistes, els que vénen a passar aquí els millors dies de l'any, com diuen els alemanys per referir-se a les vacances, i se'n tornen dues setmanes més tard a la grisor de l'hivern centreeuropeu sadolls de sol i d'altres coses fins l'any que ve. En canvi, ens hauria d'ocupar, abans que ens hagi de preocupar, en el cas dels residents. Cada vegada seran més, i si bé no crec que arribin a les xifres que es manegen sovint amb certa lleugeresa, és evident que ens convé no repetir amb ells l'error, forçat per unes circumstàncies ara venturosament superades, comès en el passat en el cas dels immigrants de parla castellana. Si volen viure entre nosaltres, els hem d'oferir vies per a integrar-se. No com un deure de cortesia, sinó com un acte d'autodefensa. Acceptant les aportacions que sens dubte faran a la nostra visió del món, però deixant clar que el resultat ha d'esser un enriquiment de la nostra cultura, no la seva substitució per cap altra. Per això, quan la moderadora va demanar al final del col·loqui què era allò que de cap manera no s'havia de perdre qui véngui a Mallorca, jo vaig contestar: «La consciència que allò també és Europa». Sols que m'entenguessin.


El programa de doctorat en Neurociències de la UAB té com a principal objectiu formar els doctorands amb la finalitat que adquireixin les habilitats i els coneixements necessaris per tal de desenvolupar recerca bàsica, de qualitat i orientada a les malalties del sistema nerviós.\nEls estudiants de tot l'estat i els estrangers poden incorporar-se com a investigadors en formació en algun dels excel·lents grups de recerca existents a l’Institut de Neurociènces i als hospitals associats a la UAB.\nEs posa un especial interès en la transmissió del coneixement, en els mètodes i en les tècniques necessàries per assolir una investigació de qualitat, elaborant una tesi doctoral en un marc multidisciplinar amb col·laboració d´altres grups de l’estat i internacionals.\nAquest doctorat ha obtingut la prestigiosa Menció Cap a l´Excel.lència del Ministeri d’Educació, la qual possibilita que el programa es pugui presentar a convocatòries d´ajuts de mobilitat per a estudiants i professors i que disposi d´altres avantatges pels seus estudiants en d´altres convocatòries públiques.\nPodeu accedir al web del Doctorat de Neurociències clicant aquí


TALLER CONSTRUCTIU AMB PEDRA SECA, A CÀRREC DE ROGER SOLÉ COROMINA\nDies 3, 4, 5, 6 de setembre, de 9 a 13.30 h\nVoleu conèixer la tècnica de la #pedraseca i saber com es va fer la #minadedesguàs, aquest obra d'enginyeria del segle XVIII que encara continua fent la seva funció?\nL'Ajuntament de l'Estany ha organitzat per als dies 3, 4, 5 i 6 de setembre un taller de pedra seca que consisteix a realitzar una secció de la mina (d'aproximadament uns 5 metres de llarg per 2 metres d'alt). La construcció quedarà visible a la boca sud del mina i ens ajudarà a entendre el procés de creació d'aquesta obra.\nEl taller serà realitzarà per ROGER SOLÉ COROMINA, artesà de la pedra seca (marger). És especialista en construccions de pedra seca diverses tan contemporànies com restauracions de construccions centenàries; d'arquitectura contemporània aplicant la tècnica a noves construccions modernes i arquitectura popular i tradicional com les construccions ancestrals de pedra seca.\nPodeu mirar obtenir més informació d'en Roger a https://lafeixapedraseca.com/\nTruqueu al teléfon 93 830 30 00 i feu la vostra inscripció.\nEl taller és gratuït però cal el compromís d'assistència. Podeu venir tots els dies o els que us vagi be, però és importantíssim que us feu responsables de la vostra inscripció, per tal de poder realitzar el taller.


The Serenity Kalaw Hotel Kalaw Myanmar - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n10 Ward , Taw Win Yake Thar Road, Kalaw, Kalaw, Myanmar - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a The Serenity Kalaw Hotel?\nMés informació sobre The Serenity Kalaw Hotel\nConstruit a l'any 2013, The Serenity Kalaw Hotel és un extra de distinció per a Kalaw i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Situat només a 2.1 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl The Serenity Kalaw Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nL'ambient de The Serenity Kalaw Hotel es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, servei de despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, The Serenity Kalaw Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Kalaw.


'Big Data' per a polítiques Públiques | Barcelona Ciutat Digital\nHome / Transformació Digital / City Data Commons / 'Big Data' per a polítiques Públiques\nL’informe del Departament d'Afers Econòmics i Socials de les Nacions Unides Revision of World Urbanization Prospects (2018) preveu que el 68% de la població mundial viurà en zones urbanes cap al 2050. Una gran concentració de població implica la necessitat de desenvolupar un model de ciutat sostenible. És urgent utilitzar tots els recursos tecnològics per afrontar els reptes de les ciutats que poden ser l’habitatge, la contaminació, el transport, etc.\nActualment, hi ha la possibilitat de mesurar i obtenir dades quantitatives de molts aspectes de Barcelona per complementar visions existents sobre la ciutat des d’un apropament quantitatiu. Les dades representen avui dia una matèria primera molt valuosa per a les institucions. Es recull un 90% de dades més que fa tres anys. Són dades massives (el big data que avui escoltem per tot arreu) que, entenent-les, ajuden a comprendre els problemes reals de l’habitatge, la mobilitat, la contaminació o la participació dels veïns i les veïnes en la vida política municipal.\nÉs l’alt preu del lloguer de pisos un dels factors clau per a l’expulsió dels veïns i veïnes i comerciants de la ciutat? Anna Vergés, directora tècnica de l’Observatori Metropolità de l’Habitatge, explica que una anàlisi acurada de les dades massives pot ajudar a proposar solucions alternatives que contribueixin a aturar aquests desplaçaments forçosos.\nEl consistori participa en el Projecte europeu H2020 per trobar solucions innovadores a la mobilitat urbana, com ara el C-Mobile. Aquest programa proposa fer servir la intel·ligència artificial en els nostres carrers per facilitar el transport, com ara posar en verd tots els semàfors en el moment que circuli una ambulància, o que els vehicles rebessin un senyal sobre canvis de velocitat en funció del trànsit o la meteorologia. També podria ser molt útil per reduir la contaminació i les incidències viàries.\nDecidim ha estat reconeguda com la millor eina digital de participació\ndc., 16/02/2022 - 14:23\nrealitzada per People Powered, un hub global per a la democràcia participativa amb seu als Estats Units\ndc., 09/02/2022 - 15:29\nPrimer prototip de plataforma educativa de codi obert i auditable a la ciutat\ndc., 09/02/2022 - 15:16\nDrets digitals. La plataforma DD forma part del Pla de digitalització democràtica per a l’educació que impulsa Xnet.\ndc., 19/01/2022 - 16:49


Reptes ambientals per a aquest any i els que vénen! | renovables Verds\nReptes ambientals per 2017\nTomàs Bigordà | | estalvi Energètic, Ecologia, energies Renovables, Medi Ambient, noves Tecnologies\nMés que mai abans en la història de la humanitat, tenim en les nostres mans el futur de l'planeta tal com el coneixem i ens enfrontem a una sèrie de reptes ambientals.\nA continuació veurem quins són aquests reptes i les problemàtiques que poden portar.\n1 Principals reptes ambientals\n2 El creixement de la població\n3 La sobreexplotació pesquera\n4 Esgotament dels Recursos Minerals\n5 El futur de l'món a les nostres mans\nPrincipals reptes ambientals\nEn l'última dècada estem sent testimonis de diversos reptes que amenacen nostre futur com a societat:\nel creixement accelerat de la població.\nEl esgotament dels recursos minerals.\nLa sobreexplotació dels recursos pesquers i l'asfíxia dels oceans.\nL'augment de la contaminació de sòls i aigües.\nL'extinció de diverses espècies.\nL'emissió massiva de gasos d'efecte hivernacle provocant un escalfament global generalitzat.\nEl creixement de la població\nEl 30 d'octubre passat de 2011 vam superar al planeta els 7000 milions d'habitants.\nEn 2016 es van superar i als 7400 i actualment ja estem per sobre dels 7500 (7.504.796.488 exactament a l'hora de redactar aquest post segons Mónòmetres).\nSegons les previsions oficials, el 2050 i si res canvia és molt possible que s'assoleixin els 10.000 milions.\n10.000 milions de persones que voldran menjar, beure, vestir, viatjar, conrear, etc.\nAixò suposa una pressió per als ecosistemes i els recursos com mai abans s'ha experimentat. Un exemple dels efectes que aquest augment de població té en els ecosistemes el tenim en la pesca.\nLa sobreexplotació pesquera\nA mesura que els gustos culinaris s'han fet cada vegada més sibarites i globalitzats, La passió pel sushi i pel marisc i els peixos en general s'han globalitzat.\nPaïsos com Espanya en què el peix ja formava part essencial de la nostra dieta, No ha fet sinó incrementar aquest consum i fer-ho encara més ampli.\nLa millora de les infraestructures ha fet que es pugui menjar peix fresc en qualsevol punt de país. Però aquesta tònica s'ha multiplicat per tot el planeta, fent que les flotes pesqueres hagin hagut d'anar a pescar a caladors cada vegada més llunyans.\nEl problema és que aquesta depredació a afectat la capacitat reproductora dels oceans, de manera que s'ha anat assolint poc a poc la seva nivell màxim de captures en tots els caladors de l'planeta.\nAquest és un efecte que sempre es dóna de la mateixa manera; a mesura que s'incrementa la captura en una determinada zona la producció de peix en la mateixa augmenta fins que s'arriba a un màxim a partir de el qual les captures decreixen i no tornen a arribar al màxim de nou.\nDoncs bé, el 2003 havia arribat ja el màxim de captures en tots els mars de món. És per aquesta raó que les piscifactories s'han mutliplicado com una alternativa a les captures decreixents en els mars.\nAquesta també és una explicació de què podem trobar moltes més espècies a les peixateries que fins fa pocs anys no es menjaven.\nEsgotament dels Recursos Minerals\nEl nostre planeta, té unes dimensions i una quantitat de recursos determinats i finits. El plantejament d'ús de recursos aparentant ignorar que els mateixos es van a esgotar, a més de irresponsable, És directament injust envers les generacions futures.\nUna vegada que un mineral és extret de la terra ja no pot tornar a extreure. Per aquest motiu el ús responsable que es faci de la mateixa sigui tan important i que l'única posició lògica de cara a el futur sigui l'establiment d'un sistema de economia circular real de tal manera que aquests recursos no es consumeixin sinó que es facin servir.\nAixò implica no només que les coses es reciclin, sinó que quan es dissenyen i fabriquen ja es tingui en compte que després de l'ús aquests recursos no renovables han de poder tornar-se a utilitzar.\nEl futur de l'món a les nostres mans\nLa veritat és que malgrat tots aquests reptes ambientals, aparentment impossibles i malgrat totes aquestes amenaces apocalíptiques, avui dia tenim més eines que mai per superar tots aquests reptes.\nEl coneixement que avui hi ha del que ens passa, de per què ens passa i de com posar solucions és més gran que mai.\nTenim a les nostres mans les eines per plantejar un model alternatiu de desenvolupament. Potser per aquesta raó i per algun tipus d'ironia divina, som nosaltres els que hem de enfrontar-nos a l'major repte a què mai abans es va enfrontar la Humanitat:\nEl Canvi Climàtic provocat pel escalfament global causat per el nostre interès a emetre diòxid de carboni fòssil de forma desaforada en els últims 150 anys.\nLa bona notícia, és que som la primera generació en tenir a la nostra disposició les eines per frenar aquesta amenaça i redreçar la nostra forma d'habitar aquest planeta cap a una que eviti els efectes més adversos.\nLa dolenta, és que probablement siguem l'última en poder aplicar-lo amb garanties d'èxit.\nRuta completa cap a l'article: renovables Verds » energies Renovables » Reptes ambientals per 2017\nGairebé 30 plets pendents per la retallada a les energies renovables en el CIADI\nEnergia de l'carbó i les seves conseqüències com a font d'energia


Curs de postgrau 'Les famílies monoparentals des d'una perspectiva de gènere\npor morgan el Ds 13 Nov 2010 - 21:30\nNoies, ho poso com a curiositat. La veritat és que m'he quedat força sorpresa...\nCurs de postgrau 'Les famílies monoparentals des d'una perspectiva de gènere'\nLa finalitat d'aquest curs és aprofundir en el coneixement de les famílies monoparentals per visibilitzar les seves realitats i necessitats principals; desenvolupar polítiques i mesures destinades a millorar la seva qualitat de vida, facilitant les seves trajectòries vitals i personals, i conèixer el debat social creat a l'entorn d'aquestes famílies, tant pel que fa a qüestions polèmiques, com per les iniciatives o propostes des d'entitats socials, especialment de famílies monoparentals.\nData: del 26 d'octubre al 3 de desembre\nLloc: a 8 facultats i escoles universitàries de tot l'Estat.\nOrganitza: LATC Gènere família i monoparentalitat\nMatrícula: Universitat de Barcelona, del 25 d'octubre a 10 de novembre 2010\nRe: Curs de postgrau 'Les famílies monoparentals des d'una perspectiva de gènere\npor lajefadelaironia el Ds 13 Nov 2010 - 21:43\nEns oferim per la part de casos pràctics del postgrau? Ens deixem un nen a cadacun i ane3m a fer unes birres perquè tinguin una perspectiva desde dins?? (es conya!) Estic flipant que a part de fer-nos estudis ja tuinguem un postgrau!!! el master per quan?\npor Júlia el Dg 14 Nov 2010 - 12:30\nM'he quedat sense paraules... ;-D\npor Lluna el Dg 14 Nov 2010 - 16:27\nDoncs és força curiós, però caldria saber quan val???? jo quan veig coses així penso que tampoc som tan bitxos raros i que això és per treure pasta d'on sigui....aix...digueu-me rara.\npor NuriaPAU el Dl 15 Nov 2010 - 11:36\nNenes que treballo a la UB ho miraré a veure si tenim descompte i això de deixar-lis els nens!!


Projecte Cuidafonts – CENTRE PER A LA SOSTENIBILITAT TERRITORIAL\nAquest projecte vol explicar i divulgar els serveis ecosistèmics de les fonts naturals i la seva relació amb el medi social i natural, així com promoure processos d’aprenentatge i de debat al voltant dels valors socioambientals que porta implícits, com a recurs vital i finit que és l’aigua dolça. Alhora, vol despertar la visió crítica de la població local a través de debats i mostrar el potencial que rau en la societat a l’hora de custodiar i gestionar aquest recurs i el territori on viuen.\nL’eix del projecte és, per una banda, la conservació i protecció de les fonts de la comarca, enteses com a servei ecosistèmic cultural i de suport que són; per altra banda, vol apropar el coneixement científic i els processos daprenentatge del medi natural al públic local; finalment, dotar la població local d’una visió crítica quant a l’ús i la gestió d’aquest recurs natural i empoderar-lo perquè adopti una actitud proactiva.\nTal com s’exposa a múltiples estudis científics, les fonts són alguns dels indicadors més sensibles al canvi climàtic global i tenen una gran importància cultural per a moltes localitats, convertint-se en un element essencial del nostre patrimoni. Així, juguen un paper vital a la salut i la longevitat de la nostra societat i del nostre planeta. Molt poca investigació s’ha centrat en els ecosistemes de les fonts o en les espècies dependents. Aquesta manca d’atenció cap a aquests ecosistemes ha derivat en la seva degradació i això comporta una pèrdua d’hàbitat que constitueix una crisi ambiental global i una pèrdua de patrimoni cultural. Afortunadament, en els darrers anys, les institucions i entitats de conservació han començat a posar a la seva mira aquests ecosistemes fràgils i crítics, però els projectes d’estudi i conservació de fonts encara són molt escassos.\nAquests hàbitats són alhora essencials com a indicadors per calibrar la salut de les aigües subterrànies. La Directiva Marc de l’Aigua (2000/60/EC) estableix un lligam clar entre l’estat i objectius de sostenibilitat de les aigües subterrànies i el sosteniment dels ecosistemes terrestres dependents, moltes vegades lligats a surgències puntuals i fonts.\nVolem dotar les fonts de la importància que tenen i per això creiem que cal generar una xarxa de complicitats entre administració, entitats locals i ciutadania per al coneixement i la conservació dels petits punts d’aigua de la nostra comarca. Per aconseguir-ho considerem essencial proposar iniciatives de ciència ciutadana i definir i implementar una estratègia a nivell comarcal de gestió i conservació d’aquests ecosistemes que garanteixi i faciliti la participació dels agents del territori a la governança i conservació del Patrimoni Natural.\nEn concret, amb Cuidafonts volem:\n-Incrementar el coneixement científic local al voltant de l’ecosistema de les fonts existent per valoritzar-les i divulgar la importància d’aquests hàbitats, els de taxes més grans de biodiversitat de les zones de muntanya de l’àrea Mediterrània.\n-Conrear i promoure els aprenentatges científics de la població, així com la seva visió crítica a través de processos de qüestionament de la situació actual i de les causes que ens hi han portat.\n-Conèixer l’estat i les necessitats de les fonts escollides i els seus ecosistemes a través de la recollida de dades in situ, del seguiment i l’anàlisi.\n-Fomentar el lideratge local en la conservació de les fonts per reconèixer i garantir el valor social, cultural, ambiental i econòmic que tenen.\n-Que la comunitat local sigui sensible als problemes, dificultats o deficiències que presenta el seu entorn proper.\n-Crear llaços de col·laboració entre la població, els propietaris i les entitats locals.\n-Conéixer, recopilar i preservar el patrimoni cultural i històric relacionat amb les fonts seleccionades.\nProposem doncs realitzar tallers-sortides per al foment de la ciència ciutadana en un conjunt de fonts de la zona de la Vall d’en Bas. Per això, s’han escollit un total de 7 fonts que pertanyen a la capçalera del riu Fluvià.\nEs contacta amb les associacions veïnals i entitats socioculturals involucrades. Es demana també a les associacions que ajudin a difondre les activitats i així poder arribar a un ventall social més gran.\nPer a cada grup de participants es proposen dues activitats amb format sortida-taller:\n-Activitat 1: explicació del projecte, sortida-taller participatiu sobre fonts, biodiversitat i els seus serveis ecosistèmics; recopilació d’informació local.\n-Activitat 2: recopilació de dades científiques per a la comprensió, l’avaluació i el seguiment de l’estat dels ecosistemes de les fonts; aquesta activitat consta de diverses sortides de camp acompanyades per tècniques i també de la presa de dades autogestionada per part del voluntariat.\nUna tercera activitat es proposa per realitzar-la conjuntament amb totes les persones voluntàries:\n-Activitat 3: taller per a la recopilació i posada en comú dels treballs i aprenentatges, taller participatiu sobre propostes de ciència ciutadana futures a dur a terme per a una estratègia comuna.\nUna quarta activitat, oberta als/les participants i al públic general de la comarca:\n-Activitat 4: jornada divulgativa del projecte i dels treballs de ciència ciutadana com a eina de coneixement i empoderament local.\nEstudis desenvolupats entre els anys 2017 i 2018 dins del marc del projecte “Fonts Naturals” de BioSciCat (amb el suport de la Fundació Biodiversitat) han servit per demostrar que les fonts naturals són probablement els oasis de vida més rics, desconeguts, fràgils i amenaçats davant del canvi climàtic dels ecosistemes ibèrics (i és que, als pocs metres quadrats que sumen la xarxa de fonts de qualsevol lloc, s’amaga una gran fracció de tota la seva riquesa biològica). La Vall d’en Bas és una àrea de creixent freqüentació. El mateix veïnatge, així com l’Ajuntament, són conscients de la necessitat de regular els espais però, sobretot, divulgar i conscienciar sobre la seva riquesa. Així, les fonts ja de per si mateix i en el seu context actual es converteixen en ecosistemes fràgils, en risc i sense una gestió pròpia. En el cas de les fonts seleccionades, a part de la seva fragilitat com a conseqüència del canvi climàtic, hi ha una problemàtica relacionada amb la pròpia activitat humana: es troben en espais sotmesos a la hiperfreqüentació (rius i gorgs que es converteixen a zones de bany massificades a l’estiu). És essencial doncs sensibilitzar i empoderar la població a través del coneixement, desenvolupar treballs de seguiment i conservació, així com de sensibilització i gestió comuna amb la població i entitats de la zona.\nConsiderem necessària una visió global per trobar solucions locals que permetin assolir una gestió i un model de governança sostenibles de l’aigua, i en aquest context cercar les propostes de caràcter estratègic, social i polític que ho permetin. Això ens hauria d’ocupar seriosament i també hauria de promoure accions per enfortir la resiliència hídrica. Dins d’aquestes accions és primordial el coneixement i la formació de la societat de forma crítica i rigorosa, ja que hi radica un enorme potencial a l’hora d’interactuar amb el seu entorn, els serveis ecosistèmics que aquest ofereix, així com la governança i la gestió del territori. i dels seus recursos.\nDes de fa anys hi ha una tendència cap a la democratització i l’obertura dels processos de coneixement, ja que cada cop la gent està i vol estar més informada. L’aportació de la ciutadania genera resultats significatius, ja que és la ciutadania qui té la informació i el coneixement concret del seu entorn. Així, amb la unió de la divulgació i la comunicació científica per una banda i el coneixement ciutadà (social, ambiental i econòmic) del territori on viuen de l’altra, es promouen processos d’aprenentatge per a ambdues parts, generant espais d’intercanvi, debat i proposta en què es pren consciència de l’entorn socioambiental i s’empoderen els diferents actors locals. Amb aquestes iniciatives es dóna lloc a lexperimentació i la generació del pensament crític. Amb tot això, ampliem un possible escenari de treball amb propostes de transformació i presa de consciència respectuoses amb el medi ambient i la salut.\nAixí, atesa l’emergència del context actual i davant la necessitat de prendre part activament en el procés d’estabilització i recuperació del recurs hídric, des del CST creiem que cal generar espais comuns on els diferents actors socials dels pobles i les ciutats, juntament amb aquells que poden aportar coneixement científic específic, puguin compartir aprenentatges, debatre realitats i proposar accions per aconseguir una gestió de l’entorn més resilient i sostenible. Aquests espais alhora proporcionen pensament crític i empoderament, indicadors de l’estat de salut de la nostra societat.\nAquest projecte es du a terme gràcies al suport de FECYT, Fundación Española para la Ciencia y la Tecnologia, una organització independent sense ànim de lucre que promou la ciència i la tecnologia.


Llums i ombres de l'urbanisme de barcelona - Librerías Calamo\nLlums i ombres de l'urbanisme de barcelona.\nLlums i ombres del urbanisme de Barcelona vol ser un anàlisi crític i constructiu de les transformacions urbanes dels darrers 30 anys. Per construir els seus arguments, l'autor fa un recorregut divulgatiu i interessantíssim per la història de l'urbanisme de Barcelona i posa a l'abast les claus d'aquest llarg i ric procés. Se'n destaquen les actuacions reeixides i es critica les mancances. Després, en un excercici més analític, l'autor interpreta en termes estratègics les polítiques urbanes i els seus efectes positius i també perversos. En el balanç final, per bé que els aspectes positius pesin més que no pas els negatius, s'analitza com, paradoxalment, les bones accions poden arribar a tenir conseqüències nefastes, com per exemple l'augment del preu del sòl i de l'habitatge com a resultat del plus de qualitat de la ciutat. Amb ànim d'arribar a un públic ampli i d'informar a tothom, i també amb ganes de generar discussió i debat entre els experts, Llumsái ombres de l'urbanisme de Barcelona és un llibre important per arribar a entendre bé els canvis sofertsáa la nostra capital.


Petrov Family Hotel Nessebar Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nkv. Aurelia 39, Cherno More, Nessebar, Bulgària, 8230 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Petrov Family Hotel\nBen posicionat a Cherno More, Petrov Family Hotel és un lloc ideal d'inici d'excursions a Nessebar. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Museu Arqueològic, Esglèsia Sveti Stefan, Esglèsia St Joan Aliturgetos donen a aquest hotel un encant especial.\nPetrov Family Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Nessebar. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, express check-in/check-out, habitació familiar, restaurant, bar.\nL'ambient de Petrov Family Hotel es reflexa en cada habitació. aire condicionat, mini bar, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Petrov Family Hotel és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Nessebar.


Ets a Cineciutat > CineARTE\nXarxa de Cinemes Independents\nUna vegada que CineCiutat -amb els seus socis, la seva cartellera i les seves ‘rareses’- va veure que l’engranatge s’engegava i rodava i, miraculosament, funcionava, va decidir posar el seu exemple al servei d’altres cinemes. Com? Doncs impulsant una xarxa de cinemes arthouse que cerqués programar cinema d’autor, art i assaig, pel·lícules més arriscades, atrevides, inexplorades, és a dir, menys comunes.\nSemblava un impossible però no ho era (us sona?). Més de trenta sales arthouse de diferents ciutats d’Espanya, amb interessos comuns i una mateixa visió del cinema, formen ja parteix de CineArte.\nL’objectiu d’aquesta xarxa recentment estrenada és clar, seguint la línia d’altres 2700 sales similars a CineCiutat repartides per tota Europa, volem facilitar l’accés a l’educació i la cultura a través del cinema.\nLlarga vida a CineArte!


Els independentistes miren d’evitar una desobediència oberta al TC\nEls partits independentistes miren d’evitar una desobediència oberta al TC al parlament\nJxCat presenta unes esmenes que plantegen de refusar la censura del Constitucional, en línia amb la CUP, i ERC se’n manté al marge\nActualització: 22.11.2019 - 14:06\nJxCat, ERC i la CUP s’acosten a la votació al parlament de la proposta de resolució contra la sentència del Tribunal Constitucional sense haver consensuat el text per a respondre a l’amenaça del Tribunal Constitucional. JxCat ha registrat diverses esmenes que busquen recuperar la part suspesa pel TC amb una fórmula que evita desobeir obertament el tribunal, utilitzant una fórmula similar a la que recollia una esmena prèvia de la CUP, que consisteix a refusar la censura del Constitucional i que evita reintroduir el punt afectat en els termes en què estava. ERC, que no presentarà esmenes segons fonts del partit, es manté de moment al marge sobre com repescar l’incís retallat i ha lamentat ‘els moviments individuals i partidistes’ davant d’un text conjunt, presentat per les tres forces, que ‘buscava des de l’inici la unitat estratègica’. Els tres grups tenen marge per a negociar transaccions al text fins a poc abans de la votació. És previst que el ple comenci dimarts a la tarda. Fonts d’ERC assenyalen la voluntat del partit d’estirar ‘a dreta i esquerra’ i de practicar la seva voluntat d’acord fins dimarts.\nLa fórmula de JxCat per a recuperar el text retallat pel TC és fer explícita la ‘censura prèvia’ que el TC va fer al parlament del punt suspès, que cita tot seguit. Evita, per tant, introduir-lo tal i com estava. És a dir, no es referma explícitament, com sí que ho feia la part suspesa, sobre les tres qüestions de les quals el Constitucional considera que el parlament no pot parlar: l’autodeterminació, la monarquia i la sobirania de Catalunya. L’incís retallat de la resolució, que formava part del punt onzè, deia que el parlament ‘reitera i reiterarà tants cops com ho vulguin els diputats la reprovació de la monarquia, la defensa del dret d’autodeterminació i la reivindicació de la sobirania del poble de Catalunya per a decidir el seu futur polític’.\nLa CUP va registrar una redacció molt similar en la seva esmena. La proposta rebutja literalment la suspensió acordada pel TC el 5 de novembre i copia tot seguit la part suspesa. JxCat hi afegeix, en una de les seves esmenes, un refús a les ‘reiterades ingerències’ del TC i ‘reivindica poder debatre i votar sobre les tres qüestions vetades pel tribunal. El text es pot modificar fins poc abans de la votació definitiva de la resolució, i cal que els tres grups proposants hi estiguin d’acord.\nFonts d’ERC han criticat les decisions de JxCat i la CUP de presentar esmenes en solitari a la resolució conjunta després dels emplaçaments que s’havien fet per a treballar plegats en la recuperació del punt afectat pel TC. El que va fer el Constitucional, concretament, va ser suspendre la tramitació que havia fet la mesa del punt polèmic, ja que no pot suspendre una resolució que no ha estat aprovada. Els serveis jurídics del parlament van acceptar després la retallada, publicant la suspensió al Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya (BOPC). Per tant, la tramitació de la resolució ha continuat sense l’incís.\nDe fet, la negociació de la proposta de resolució va ser complicada des del principi entre JxCat, ERC i la CUP. Formava part de l’acord que no es tramités per la via d’urgència, cosa que va fer impossible que es pogués votar abans de les eleccions espanyoles del 10-N i que va donar més marge temporal al govern espanyol i al TC per a suspendre’n la part que desobeïa una altra prohibició prèvia d’aprovar iniciatives sobre aquestes qüestions a la cambra. En aquell moment, JxCat va culpar la CUP de l’ajornament. Fonts d’ERC han atribuït avui aquesta decisió a la voluntat dels altres dos grups independentistes d’esperar, tot i que ERC va buscar els suports per agilitzar els tràmits parlamentaris per la via d’urgència.\nDesprés de la suspensió del punt polèmic, els membres de la mesa, amb Roger Torrent al capdavant, van ser notificats i advertits de les responsabilitats penals en què poden incórrer si no compleixen la seva ‘obligació’ d’impedir o paralitzar qualsevol iniciativa ‘que impliqui menystenir o eludir’ les resolucions del TC. També va ser avisat el secretari general de la cambra, Xavier Muro, responsable de la publicació de la suspensió al BOPC. A més, la fiscalia ja va anunciar investiga les actuacions dels membres de la mesa, de manera que, si aprovessin el text suspès pel Constitucional, se’ls podria acabar obrint un procés judicial per desobediència.


El "Foc verd" de Jordi de Manuel - El Blog de Jordi Cervera - Catalunya Ràdio\n20/04/2016: El "Foc verd" de Jordi de Manuel\nJordi de Manuel és un autor del que podríem considerar de fons. La seva preparació científica el converteix en un escriptor admirable, sòlid, segur, dels que sap que la precipitació i les urgències són els pitjors companys de viatge que es poden tenir. Això, que podrien ser només paraules, es demostra fent una ullada a la seva trajectòria, que s’ha anat fent sòlida pas a pas, com la feina d’un investigador d’aquells que saben que la precisió, la constància i la seguretat són les eines bàsiques i fonamentals a l’hora d’avançar.\nFa setze anys naixia, literàriament parlant, l’inspector Marc Sergiot, un policia nacional que ha anat creixent en paral•lel a l’habilitat i a la saviesa narrativa del Jordi. Ha aparegut en vuit novel•les (“Tres somnis blaus”, “Cels taronges”, “Cabells porpres”, “L’olor de la pluja” “El raptor de gnoms”, “Mans lliures” i “La mort del corredor de fons”) i en algunes narracions i ara torna formant part de la col•lecció Crims.cat de l’editorial Alrevés a “Foc verd”.\nJa se sap que a l’hora de parlar de novel•les negre, menys és més i que millor ser prudent que no pas caure al pou de l’espoiler, però val a dir que en aquesta ocasió aquest Sergiot solitari, anacrònic, força normal, poc valent i una mica desastrat, a qui el seu creador li augura molt poca vida activa (la jubilació també arriba als universos de ficció), marxa a Galícia a passar uns dies amb el seu company Xulio Coirós, mirant de fugir de la calor embafosa de la capital catalana. Trobar un cos carbonitzat en un incendi i reviure una antiga mort fa que el viatge es converteixi en qualsevol cosa menys en unes vacances.\nFins aquí i molt a vista d’ocell, les línies generals de la trama, però el que en realitat compta és l’habilitat de Jordi de Manuel per anar construint trames amb una originalitat tècnica envejable. En altres ocasions ha barrejat amb eficàcia i efectes sorprenents gèneres com la novel•la negra i la ciència ficció (un altre dels llocs on es troba còmode i segur). És capaç d’anar plantejant dilemes morals o socials de manera subtil, sense grans escarafalls, quasi com una pluja fina d’aquelles que, sense ser especialment perceptibles ni obvies, acaben amarant-ho tot.\nEls escenaris gallecs són, en aquest cas, un marc meravellós per posar de manifest la vocació que l’autor té vers la natura (que va arribar al punt més àlgid amb la descripció de la bellesa dels paisatges àrtics de “La decisió de Manperel”). Però la mirada exterior no és l’únic punt fort de la seva manera d’escriure. La mirada interior és també un valor que enganxa. En aquesta ocasió es tracta de fer una mirada al passat.\nNo espereu trobar una història de les que succeeixen a ritme vertiginós, amb un frenesí de morts i acció a cada pàgina, al contrari “Foc verd” és una peça no innocent però sí delicada i intensa però que no defuig en cap moment l’horror del crim. Sota una aparença plàcida, el rerefons de la història és poderós i d’impacte. És una d’aquelles novel•les que flueixen, que van atrapant amb la força de la bona literatura i Jordi de Manuel és capaç de contraposar les virtuts d’una magnífica història negra amb la seva habilitat natural per anar dibuixant escenaris, paisatges, moments, sensacions i sentiments i el resultat és francament bo, refermant aquesta carrera segura i sòlida que es consolida llibre a llibre.\nEl Jordi és un autor imprescindible, capaç de combinar un humanisme poc corrent amb una habilitat literària precisa i didàctica i els seus llibres, i aquest no és una excepció, fan pensar, porten a al reflexió i es mantenen vius generant interrogants un cop tancada la darrera pàgina. Només un exemple, les moltes imatges que suggereix el títol, “Foc verd” d’aquesta novel•la que cal llegir.


La 'retirada obligatòria' de terrasses per l'ofrena subleva l'Hostaleria de València\nDenuncien que fins ahir al matí "no s'ha començat a comunicar verbalment sobre la retirada obligatòria o el tancament del perímetre"\ndivendres, 3 de setembre 2021 - 08:14h\nPlaça de l'Ajuntament de València | Imatge d'arxiu\nUn contundent comunicat fet públic ahir per la Coordinadora de l'Hostaleria dels Barris de València titlla de "Caos" e "Improvisació" algunes de les mesures que l'ajuntament està prenent per a l'organització i la creació del perímetre de seguretat que permetrà una atípica ofrena en unes Falles encara més atípiques.\nL'escrit acusa el Ban Faller de penalitzar "especialment a les pimes de l'oci i l'hostaleria". A més, qüestiona també el temps en què els ha arribat la informació de quins espais serien necessaris per a aplicar les mesures que garantisquen la restricció d'aforaments als actes, sobretot, quan estes suposen la retirada de terrasses i en conseqüència un negatiu impacte econòmic en les previsions.\nDe fet asseguren que "fins ahir al matí no s'ha començat a comunicar verbalment sobre la retirada obligatòria de les terrasses o el tancament del perímetre de l'Ofrena Quart-Cavallers-Serrans, per part dels agents de la policia local".\n'Barres, si - barres, no'\nD'altra banda, el comunicat que mostra la indignació del col·lectiu afectat també fa referència al que considera incompatibilitats entre unes i altres directrius.\nAixí, denuncien "les profundes discrepàncies i contradiccions que hem detectat entre les normatives establertes en els decrets de la Generalitat i el Ban Faller, el qual estableix la possibilitat d'instal·lar barres per a l'expedició de consumicions de beguda i menjar a la via pública en tots els barris i zones turístiques de la ciutat, sent que la utilització de les barres per a la dispensació de menjars i begudes està totalment prohibida en els decrets de la Generalitat Valenciana".


Les injeccions de testosterona poden provocar la pèrdua de cabell? - Altres\nLes injeccions de testosterona poden provocar la pèrdua de cabell?\nCan Testosterone Injections Cause Hair Loss\nRevisat mèdicament perKatelyn Hagerty, FNP Escrit pel nostre equip editorial Darrera actualització el 20/05/2021\nA mesura que els homes envelleixen, la testosterona pot convertir-se en un producte escàs. L’edat pot fer que tots els processos del cos siguin menys eficients, cosa que pot provocar una pell arrugada, reducció de la densitat òssia, una curació més lenta de lesions i una sèrie d’altres problemes.\nL’edat també pot contribuir a reduir els nivells hormonals, inclosa la testosterona andrògena masculina.\nTot i que la baixa testosterona pot tenir un estigma cultural per als homes que s’enorgulleixen de la masculinitat, també pot provocar problemes mèdics i potencialment debilitar el cos amb el pas del temps.\nUna resposta natural seria substituir les hormones que falten, cosa que significaria injeccions de testosterona o teràpia de reemplaçament de testosterona .\nTot i això, alguns homes poden preocupar-se que els nivells alts de testosterona puguin accelerar problemes com la pèrdua de cabell.\nLa relació entre la testosterona i la pèrdua de cabell no és ben entesa per la persona mitjana, i és probable que la majoria dels homes entenguin malament que la testosterona alta és la responsable de la pèrdua de cabell (una veritat mitjada pels més calbs de nosaltres).\nquè significa la banda del grup\nSeguiu llegint per descobrir la veritat sobre la pèrdua de cabell i la testosterona, juntament amb el que hi ha darrere de la pèrdua de cabell en general.\nPer què et perds els cabells?\nEl que parlem aquí és un tipus particular de pèrdua de cabell coneguda com a alopècia androgènica –Més conegut com a calvície masculina .\nL’alopècia androgènica és probablement la tipus de pèrdua de cabell estàs experimentant si ets un home adult.\nLa seva aparició pot començar a la vintena, tot i que pot passar anys o dècades fins que es noti el progrés.\nL'alopècia androgènica es manifesta amb patrons reveladors de pèrdua de cabell: la corona pot començar a aprimar-se i, finalment, estar exposada al sol i la línia del cabell frontal pot començar a retrocedir.\nEs produeix per una combinació de factors, com ara l’edat, la genètica i les hormones que produïu.\nmés cabell ... hi ha una píndola per això\nbotiga de finasterida iniciar la consulta\nInjeccions de testosterona i pèrdua de cabell\nLes injeccions de testosterona són substitucions hormonals per a homes i dones que necessiten hormones perquè produeixen nivells insuficients per si sols.\nLa testosterona té importants beneficis: afecta la funció sexual, l’estat d’ànim i la força i pot afectar la densitat òssia, la resistència a la insulina, l’obesitat i les afeccions cardíaques a mesura que els homes envelleixen.\nEls nivells de testosterona són tècnicament irrellevants pel que fa a la pèrdua de cabell, ja que la testosterona no causa pèrdua de cabell.\nTal és en realitat un dels més comuns mites de la caiguda del cabell .En canvi, la calvície masculina és causada per un subproducte de testosterona anomenada dihidrotestosterona (DHT).I la DHT es forma a partir de la testosterona per un enzim anomenat 5α-reductasa.\nSi els nivells de 5α-reductasa són alts o l’enzim és particularment prolífic, les injeccions de testosterona o la teràpia de reemplaçament de testosterona poden, de fet, provocar nivells més alts de DHT, que de fet podrien causar un augment dels símptomes de pèrdua de cabell.\nEn resum, això és DHT enllaçat per modelar la caiguda del cabell quan es recull en el teixit del cuir cabellut.\nLa DHT pot aturar efectivament el patró de creixement d’un fol·licle pilós i, quan s’atura durant un temps suficient, pot esdevenir permanent.\nCom a resultat, la DHT és efectivament un assassí de fol·licles pilosos i s’ha d’abordar mèdicament per obtenir els millors resultats.\nUna manera demostrada de preservar els fol·licles pilosos és evitar que la testosterona (independentment dels nivells del cos) es converteixi en DHT allà on creixi el cabell.\nTant si esteu a punt d’iniciar la teràpia de reemplaçament hormonal amb testosterona com si no, és possible que vulgueu tractar o prevenir la pèrdua del cabell i hi ha diversos medicaments que us poden ajudar.\nL’alopècia androgènica respon bé a medicaments per via oral i tòpica, però dos en tenen el millor rendiment: finasterida i minoxidil .\nLa finasterida ajuda el cos a bloquejar l’enzim que converteix la testosterona en DHT. Presa finasterida llauna diària reduir Els nivells de DHT al voltant del 70 per cent segons els estudis, que poden ser suficients per frenar, aturar i fins i tot revertir la pèrdua de cabell que veieu.\nI després hi ha minoxidil , que pot augmentar el creixement del cabell. Els estudis demostren aquest ús de minoxidil durant un període de 48 setmanes pot augmentar el creixement del cabell fins a un 18 per cent, el que és suficient per recuperar la melena.\nMés enllà d’aquestes opcions, també hi ha vitamines a tenir en compte. Fes una ullada Vitamines essencials per a un cap de cabell sa per obtenir més informació sobre el suport addicional del qual es pot beneficiar el cabell.\nSaw Palmetto és un suplement popular conegut per ajudar a combatre la caiguda del cabell i quan s’utilitza al costat s’ha demostrat que un medicament com el finasterida proporciona un suport addicional per combatre la DHT.\nÉs possible que vegeu palmetto de serra en ingredients de xampú. Per obtenir més informació, consulteu: Què s’ha de buscar en un xampú per a la pèrdua de cabell per a home .\nfinasterida en línia\nfer créixer els cabells nous o tornar els diners\nEsperança per a la pèrdua de cabell\nEnvellir pot comportar una allau de noves preocupacions cada any que passa, i l’equilibri entre els beneficis de la testosterona i els possibles inconvenients és un dilema comú per a molts homes.\nCom sempre, el millor consell per als primers passos és parlar amb un professional sanitari i la bona notícia és que, amb les precaucions adequades, tractar la caiguda del cabell no ha de significar una elecció entre el cabell i la salut.\nUn metge pot prescriure medicaments com finasterida i minoxidil per equilibrar els possibles símptomes de la teràpia de reemplaçament de testosterona.\nSi esteu disposat a fer el següent pas, parleu avui amb un professional sanitari per trobar el correcte tractament de la caiguda del cabell per a tu.\namor és amor és amor és amor\nque va escriure la nota jersey shore\nels cabells cauen masculins\nel repte de la guerra dels mons\nper què no puc posar-me difícil\nquant dura el primer brot d’herpes\nmegan tu semental calenta estiu


-- PRESENTACIÓ --\nNOTICIES, EVENTS I FIRES --\nLa maduració del formatge té lloc a les diferents càmeres. Depenent del tipus de formatge, s'utilitzen fongs naturals saludables, llevats làctics, ferments làctics o el propi proces d'assecat del formatge. Es voltegen constantment per aconseguir un assecat homogeni en tota la superfície del formatge.\nVilatzara neix amb la idea d'elaborar formatges de forma artesanal conservant tota la qualitat alimentària que ens proporcionen les diferents llets cuidant així les seves propietats organolèptiques.Els nostres formatges son elaborats a sense cap mena de conservants ni colorants ni cap altra compost químic mantenint així la pròpia naturalitat del producte.\nL'afinat és l'ultima etapa del formatge abans de ser etiquetat i envasat per la seva distribució. Aquesta etapa és bàsicament afegir valor als productes que es comercialitzen intervenint en el procés de maduració dels formatges amb l’art de l’afinació. Aquest ofici, encara molt desconegut aquí, consisteix en millorar les característiques organolèptiques que es donen en el formatge segons sigui la maduració més o menys pronunciada.\nElaboració artesanal de formatges de vaca, cabra i ovella\nCarles Chico , formatger artesà alimentari núm. 0062 fr


Amics del Teatre de l'Aurora - Informació a l'espectador - Teatre de l'Aurora\nVenda d'entrades Festa Major\nInici: Informació a l’espectador Amics del Teatre de l'Aurora\nEls Amics del Teatre de l'Aurora som un grup de persones que, de forma voluntària i altruista, destinem temps o diners a col·laborar amb el Teatre de l'Aurora.\nFes-te Amic-iga del Teatre de l'Aurora amb una col·laboració de 50 euros anuals. Ajudaràs a que el teatre pugui seguir endavant i formaràs part d'un projecte cultural col·lectiu, sense ànim de lucre i basat en la complicitat i la cooperació.\n10 RAONS PER FER-SE AMIC\nEstem carregats de raons perquè et facis Amic de l'Aurora, però et donem les 10 més importants:\n1. Perquè l'Aurora segueixi oferint 70 funcions cada any d'espectacles de teatre, música i dansa.\n2. Per continuar gaudint junts d'una bona programació escènica i de qualitat a prop de casa.\n3. Per seguir donant suport a les companyies de teatre d'Igualada i l'Anoia, tant professionals com amateurs, que poden mostrar els seus treballs a l'Aurora.\n4. Perquè veure els espectacles de tant a prop és una experiència única que afavoreix el contacte entre els artistes i el públic.\n5. Perquè l'Aurora va néixer i continua endavant gràcies a la participació desinteressada de moltes persones, com la dels espectadors que col•laboren en la comissió de programació del teatre.\n6. Perquè volem que el teatre –i la cultura- siguin accessibles per a tothom. Per això intentem mantenir les entrades a un preu assequible i oferim descomptes a diversos col·lectius (joves, estudiants, jubilats, aturats, famílies nombroses i monoparentals, etc).\n7. Perquè l'Aurora no és un teatre públic, som un espai independent gestionat per l'entitat Unicoop Cultural.\n8. Per ajudar al sosteniment econòmic d'un projecte que no té ànim de lucre però que existeix des de fa 19 anys i vol continuar existint.\n9. Perquè t'afegiràs a la resta de persones que ja formem part d'aquest projecte i, a més, gaudiràs dels avantatges de ser Amic.\n10. Perquè tenir amics, no té preu.\nAVANTATGES DE FER-SE AMIC\n> 2 entrades gratuïtes per a l'espectacle que vulguis.\n> Entrades "a preu d'amic": tindràs preu reduït en la compra d'entrades de tots els espectacles amb el teu carnet d'Amic, tant a taquilla com per Internet.\n> Reserva telefònica d'entrades exclusiva per als Amics, tots els dies laborables, en horaris d'oficina (la reserva per al públic general es fa només els dijous laborables de 19 a 20h).\n> Invitacions a assajos d'espectacles exclusius pels Amics i d'altres activitats que organitzem puntualment.\n> Avantatges en altres activitats culturals de la ciutat presentant el carnet d'Amic/ga:\n> Descompte en les activitats organitzades per l'entitat Ateneu Igualadí.\n> 50% de descompte per a 2 persones en qualsevol dels concerts organitzats per Joventuts Musicals d'Igualada (fora de la programació del Teatre de l'Aurora).\n> 20% de descompte en la programació estable de teatre, música i dansa organitzada pel Teatre Municipal l'Ateneu.\n> Invitació al sopar de final de temporada amb tots els Amics del teatre.\nDescarregar la Butlleta de subscripció


Gener – 2013 – Compromís per Safor-Valldigna\nPepa Izquierdo. Portaveu de Compromís a la Safor-Valldigna. Dissabte 26 de gener va ser un dia històric per al nostre projecte polític, encetàvem una nova etapa, la de conformar la primera Executiva Comarcal de Compromís a la Safor-Valldigna. Vivim en…\nImatges de l’assemblea constituent de Compromís per la Safor-Valldigna\nCompromís per la Safor-Valldigna comença a caminar\nPepa Izquierdo és la primera portaveu de Compromís a la comarca, amb un suport del 97% de la militància. Enric Morera i Mireia Mollà han clos la primera assemblea de Compromís, que s’ha marcat treballar des de baix cap a…\nEl BLOC-Compromís emplaçarà les executives del PSOE i PP per parlar del futur de la Mancomunitat\nCOMUNICAT. L’executiva Comarcal del BLOC del Safor, mitjançant la seua secretària comarcal Pepa Izquierdo, emplaçarà dilluns vinent a les executives de PSOE i PP, per a una reunió per parlar sobre la taula la situació de la Mancomunitat, després de…\nEl BLOC-Compromís de la Safor-Valldigna demana als alcaldes del PP de la comarca que frenen la decisió de Torró d’abandonar la Mancomunitat. Jordi Puig: “És una decisió amb poca visió, de qui veu Gandia com un poble gran en compte…


Realitat fingida, creació ficcionada\nEn temps de crisi com l’actual, el cinema veu reduïts —si us plau per força— els seus pressupostos i els més pessimistes apunten també que hi ha una crisi d’inspiració creativa i que els guions se’n ressenten: en lloc d’històries originals, es recreen fets històrics, més o menys llunyans. En aquest context, trobem un verb nou en català: el verb ficcionar.\nEl verb ficcionar és un verb format per conversió sintàctica a partir del substantiu ficció, que, al seu torn, és la nominalització del verb fingir. En aquest sentit, ficcionar és, doncs, un verb dels que alguns autors anomenen «redundants», per tal com creen una parella sinònima quant al significat amb verbs ja existents, com ocorre amb decepcionar al costat de decebre, tensionar al costat de tensar, provisionar al costat de proveir, reflexar al costat de reflectir, etc. Els parlants creen aquests verbs morfològicament regulars per la pèrdua de motivació derivativa (sincrònica) entre el verb i el substantiu, però, certament, no són verbs que cobreixin cap buit denominatiu en català.\nAra bé, en alguns casos, es produeix una especialització del significat del verb redundant que el legitima i, en alguns casos, han estat ja incorporats en diccionaris generals: fusionar, creat sobre el substantiu fusió apareix en el DIEC2 com ‘fer la fusió (de partits, d’interessos, etc., abans distints, en pugna)’, diferent ja de fondre ‘fer que (un sòlid) passi a l’estat líquid per l’acció de la calor’; visionar, format sobre visió, presenta la definició ‘veure (una projecció cinematogràfica o televisiva) amb finalitats professionals’, diferent de veure ‘percebre la imatge (d’un objecte) que els rajos lluminosos que provenen d’aquest formen al fons de l’ull sobre la retina’. De la mateixa manera, el Termcat inclou ja compostar, format sobre el substantiu compost (del verb compondre) amb el significat adscrit a l’àmbit de gestió ambiental ‘tractar la terra amb compost’.\nL’Observatori de Neologia va recollir el verb ficcionar per primer cop l’any 2002 i des de 2008 ha consolidat la seva presència de manera ininterrompuda. Vegem-ne uns quants exemples:\n«El monestir proscrit és el llibre que l’escriptora Maria Carme Roca (1955) ha dedicat a ficcionar un episodi real de la història del monestir de Sant Joan, quan el papa Benet VIII va expulsar-ne les monges benedictines acusant-les de comportaments inapropiats.» [El Ripollès, 21/02/2008]\n«Per què tenim tanta por de ficcionar certes figures de la nostra història?» [Avui, 01/10/2009]\n«El llibre conté «massa material humà per encabir a la història», i això la va portar a ficcionar -ho, utilitzant imatges d’arxiu de múltiples orígens (les imatges de la família són escasses).» [Avui, 27/03/2011]\n«[Màrius] Serra agraeix que no quedi cap descendent de la família, la qual cosa li ha deixat les mans lliures per poder ficcionar com li ha plagut la seva història.» [Avui , 15/12/2012]\nÉs clar, doncs, que el verb ficcionar, amb el significat ‘crear una història de ficció a partir de fets reals’ no té les connotacions negatives que s’atorguen, en general, al verb fingir, i també és més concreta que la tercera accepció que recull el DIEC2 de fingir ‘donar existència mental (a una cosa no real)’. És, a més, un significat especialitzat, anàleg al que ja s’ha sancionat en el mateix àmbit a visionar. Potser caldria, doncs, començar a plantejar-ne la inclusió en el diccionari.\nQue el neologisme videomarcador no estigui inclòs en els diccionaris de la llengua catalana és comprensible, atès que el seu significat és fàcilment deduïble a partir de la definició dels dos elements que el formen. Segons el Diccionari de la llengua catalana de l’Institut d’Estudis Catalans, marcador, per una banda, es defineix com a ‘instrument que, en determinats jocs, serveix per a marcar els punts aconseguits, els jocs guanyats, etc.’ (tercera accepció); i per l’altra, el formant culte video- ‘[…] indica referència a la imatge dels mitjans audiovisuals’.\n«Seria inexacte dir que l’Amsterdam Arena va escridassar l’actual tècnic blaugrana; tot al contrari: quan la seva foto va aparèixer als videomarcadors, va rebre una ovació.» [Avui , 08/04/1999]\n«No hi haurà instal·lacions temporals, ni grades per als espectadors, ni videomarcadors, i l’accés del públic estarà molt controlat, alhora que per a la transmissió d’imatges tan sols s’utilitzaran set càmeres, la majoria portàtils.» [Avui , 25/11/2003]\n«Posteriorment, hi ha hagut un temps per recordar la música de Queen i el desaparegut John Lennon, de qui han aparegut imatges als videomarcadors de l’estadi.» [Ara , 13/08/2012]


GBCN Media, publicitat i fotografia per escorts a Barcelona i madrid\nGBCN Media, Publicitat per a escorts\nPromoció de prostitutes de luxe a Barcelona i Madrid\nFer el que et dóna la gana sense molestar els altres\nCom a tal, l?avortament és la negació a la planificació. És un recurs desesperat per corregir un embaràs no desitjat. Es considera una falta que requereix sanció penal ja que disposa d'una vida en capacitació i, com a tal, és falla de l'ordre d'infanticidi o d'assassinat d'infant.\nDesitjo percebre el teu missatge per citar-me amb tu\nEls moviments i les pressions comencen als peus i van pujant fins arribar als glutis. Després, col·locant els genolls sobre aquests i traccionant els braços del pacient cara enrere, aixeca el tors del receptor amb l'objectiu d'estirar-ne la columna.\nEl guru del massatge genital\nAl llit sóc una amant entregada, si busques alguna cosa natural et tractaré com una autèntica núvia. Si busques emocions fortes, acompanyades del millor sexe no vacil·lis a trucar-me.\nPer fer un lligam correcte dels pits cal emprar una corda convenient amb aquesta finalitat\nPad En aquesta postura per a sexe tàntric asseguts, l'home s'asseu amb les cames creuades i la dona s'asseu a la falda. Un cop posats així, l'home posa les mans sobre les espatlles.\nUna plataforma per a la comunicació oberta\nÉs veritat que la crisi financera mundial està afectant la vida sexual de les parelles? Sembla que als que aquesta situació els porta a la desocupació o se'n redueixen els ingressos, no acostumen a estar interessats a continuar vivint el plaer del sexe.\nGBCN Media és una agència de publicitat especialitzada en la promoció de serveis de escorts a Barcelona i Madrid, així com produccions de vídeo i fotografia.\nEn GBCN Media estem especialitzats en publicitat per al públic adult. Les nostres anunciants són generalment professionals de l'sexe, escorts i agències. Tenim diferents directoris de renom en l'àmbit de la prostitució de luxe i som un referent tant a Madrid com a Barcelona. Si ets una una noia de companyia de nivell, maca i elegant, no perdis el temps en webs d'anuncis sense cap control, no pots compartir espai amb anuncis falsos i de serveis extremadament barats. Si busques un client educat i de poder adquisitiu, dóna't d'alta en els nostres directoris i veuràs la diferència.


Coneix Vins i Licors Grau | Grauonline.cat\nVins i Licors Grau és una empresa familiar que té els seus orígens a mitjan el segle XX. Et convidem a que ens acompanyis en aquest camí durant la nostra història.\nOBREN JUNTS EL SEU\nDE SERGI I JORDI\n2019 LA TEVA CASA, EL TEU VI I\nceller-taverna en palafrugell\n1987 NEIX DIGISA I S'INAUGURA UN MAGATZEM\nLOGÍSTIC A FIGUERES\nDE LES ACTUALS\nFundació celler-taverna a Palafrugell\nVins i Licors Grau és una empresa familiar que té els seus orígens a mitjans del segle XX. La seva història es remunta a 1951, quan Miquel Grau i Lluís, pare de Jordi Grau I Dillet, obre les portes d'un celler-taverna al carrer Palamós de Palafrugell on es venen i reparteixen a domicili vins a granel.\nincorporació de Jordi Grau\nIncorporació de maria Dolors Segarra\nMaria Dolors Segarra treballava llavors en un establiment de representació de vins a Barcelona regentat per la seva família provinents del Penedès. Contrauen matrimoni al 1974. El matrimoni Grau-Segarra s'instal·la a Palafrugell on treballa en el negoci familiar introduint els productes embotellats.\nJORDI I MARIA DOLORS OBREN JUNTS EL SEU PROPI NEGOCI\nEl matrimoni Grau-Segarra s'instal.la a Palafrugell on treballa al negoci familiar introduint-hi els productes embotellats. L'1 d'agost de 1977 Jordi Grau i Maria Dolors Segarra obren el seu propi negoci, unes noves instal.lacions de 1.200 m2 al carrer Manufactures del Suro de Palafrugell dedicades a la distribució de vins i licors embotellats.\nNEIX DIGISA I S'INAUGURA UN MAGATZEM LOGÍSTIC A FIGUERES\nINCORPORACIÓ DE SERGI I JORDI GRAU\nL'empresa continua creixent durant els 90 per fer el salt definitiu ja entrat el nou mil·lenni. Coincidint amb la incorporació de Sergi i Jordi Grau i Segarra, la nova generació.\nINAUGURACIÓ DE LES ACTUALS INSTAL·LACIONS DE VINS I LICORS GRAU\nS'INICIA LA VENDA EN LÍNIA\nL'any 2009, s'inicia la venta on line per internet amb la pàgina: www.grauonline.com. El client pot escollir qualsevol de les 12.000 referències entre vins i licors, i tenir-la a casa en menys de 48 h a qualsevol punt d'Espanya o d'Europa. Per recolzar i promocionar aquest nou projecte, es realitza un espot publicitari amb la model malaguenya Elisabeth Reyes, Miss Espanya 2006 i Reina del Cava 2009. La campanya es difon per televisió a Antena 3, Cuatro, TV3, C33 i també a radio d'àmbit estatal. Els darrers anys, el projecte ha rebut diferents reconeixements i s'ha consolidat com una de les botigues virtuals de referència en el seu sector\nAquest any, coincidint amb el 40 aniversari, s'amplien les instal·lacions: 500 m2 més la vinoteca, reforçant sobretot la zona climatitzada de grans vins i ampliant el nombre total de referències fins a les 12.000. S'adquireix, també, dos dispensadors de vins per copes que els mantenen en perfectes condicions de servei per fomentar la zona vinateria-bar. D'altra banda, s'amplia el magatzem, 1.200 m2 més totalment climatitzat i s'implementa un magatzem robotitzat intel·ligent Miniload per donar agilitat i eficiència a la creixent demanda en línia. Finalment es condiciona la zona subterrània en una sala auditori per fer esdeveniments o classes magistrals sobre el món del vi i una sala climatitzada amb vins de col·lecció d'anyades velles.\nPer celebrar l'aniversari i la inauguració de l'ampliació, es va oferir una festa d'obertura amb més de 3.000 persones, entre personalitats del món del vi, clients i amics. L'acte va ser conduït pel presentador de televisió Manel Fuentes i va comptar amb la participació del Marquès de Griñón, Bertín Osborne, Josep Roca, entre d'altres personalitats.\nLA TEVA CASA, EL TEU VI I SERGIO DALMA\nS'inicia la segona campanya publicitària per televisió a nivell estatal, aquest cop amb la participació del cantant Sergio Dalma. La campanya es titula "Tu Casa, tu vino y Sergio Dalma", es va realitzar un concurs en què el guanyador rebia un concert privat de Sergio Dalma a casa seva. El premi va recaure a Andújar (Jaén) i es va realitzar el concert al febrer de l'any 2020.


Col·lecció: Notes de color, núm. 8\nA partir dels anys seixanta del segle passat, es van produir canvis socioeconòmics molt significatius en la societat espanyola, després de llargues dècades de postguerra, els quals van significar una revolució en tots els sentits; sobretot, vistos amb els ulls d’uns jóvens educats en l’ambient rural dels pobles de l’Ebre. Camins és la història d’uns personatges a la recerca de noves experiències i un futur millor; és el relat dels seus camins particulars, definits per la llibertat i marcats per les seues circumstàncies, però sobretot és el símbol d’una societat canviant i en moviment, captada per l’autora de manera coral i colorista.\nFrancesca Aliern Nascuda a Xerta (Baix Ebre), és una novel·lista compromesa. Guardonada amb diversos premis literaris, compta amb una obra prolífica i amb lectors i lectores fidels: Xerta. Recull popular (1995), Records i memòries al voltant d’uns murs (1996), Un otoño, toda una vida (1997), No llores, Laura (1999), El batec de l’aigua (2000), La canela (2001), Misererenobis (2002), La menestrala (2003), La historia innecesaria (2004), El pont de la solitud (2005) i Sabó moll (2006). Col·labora habitualment en la premsa comarcal i participa en obres col·lectives, com ara els reculls de narracions El brogit de l’Ebre (2003), Otras voces (2003, traduït al francès) i L’altre Nadal (2006).


【Fuji】 | Waveinn\nEquip de pesca accessoris (25)\nVeure-ho tot ( Fuji )\nFuji a waveinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de botiga-nautica-pesca. I el millor de tot és que et portem el material de botiga-nautica-pesca que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Fuji s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a waveinn. Com a distribuïdor autoritzat de Fuji tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Fuji de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a waveinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de waveinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


Mor Víctor Mora, creador d'"El Capitán Trueno" - CCMA\nMor Víctor Mora, creador d'"El Capitán Trueno"\nMora, nascut a Barcelona el 1931, havia publicat des del 1960 contes, novel·les i còmics, traduïts a diversos idiomes\n17/08/2016 - 19.12 Actualitzat 18/08/2016 - 12.39\nLes seves historietes es van convertir en símbol de tota una generació (FOTO: ACN)\nL'escriptor Víctor Mora, novel·lista i guionista d'"El Capitán Trueno", ha mort aquest dimecres als 85 anys.\nMora, nascut a Barcelona el 1931, havia publicat des del 1960 contes, novel·les i còmics, traduïts a diversos idiomes. Un dels més cèlebres van ser els relacionats amb aquest cavaller de l'Edat Mitjana, firmant amb el pseudònim de "Víctor Alcázar", juntament amb el dibuixant Miguel Ambrós.\nLes seves historietes es van convertir en símbol de tota una generació\nSeguint l'estela del personatge més popular va impulsar "El Jabato", "El Corsario de Hierro" i "El Cosaco Verde" i altres herois justiciers, com "Tallaferro", l'"Almogàver" o "Cor d'Acer". Membre del PSUC, Mora va ser detingut amb la seva dona aquell mateix any de 1956, i durant els cinc mesos d'empresonament el va haver de substituir un altre guionista.\nA començaments dels anys seixanta es va traslladar a París, on va començar l'obra novel·lística amb "Els plàtans de Barcelona", que continuarà amb "El cafè dels homes tristos", premi Víctor Català el 1966, i madurarà amb "El tramvia blau", "La dona dels ulls de pluja" i "Entre silencis d'estels i tombes", que l'any 1993 va guanyar el premi Joan Crexells. Les seves historietes es van convertir en un símbol de tota una generació.\nAquest any se celebra el seixanta aniversari del naixement del Capitan Trueno i l'any 2011 se'n va fer una pel.licula, "El capitán Trueno y el santo grial", dirigida per Antonio Hernández i amb l'actor Sergio Peris Mencheta en el paper de l'heroi.\nMora va obtenir la Creu de Sant Jordi el 1997 i l'any següent va ser nomenat Cavaller de l'Orde de les Arts i les Lletres del govern francès. El 1996, Víctor Mora va tenir un accident vascular cerebral, que va aconseguir superar, i fruit d'aquella experiència, va escriure el dietari personal "Diari de bord (sense navegar i a punt de naufragi)".\nMor una dona a Calella agredida per uns lladres a casa seva


Més de 10 anys evolucionant\nL’empresa de producció audiovisual Diagonal TV es va constituir a Barcelona el 12 de novembre de 1997.\nDiagonal TV va començar com una productora dedicada principalment a l’àmbit de la ficció. Sense abandonar en cap moment aquest gènere, Diagonal TV ha ampliat els seus horitzons aprofitant l’experiència acumulada, i en l’actualitat ja ha produït diversos programes televisius destinats a l’entreteniment i la divulgació, i alguns treballs dedicats únicament a la seva comercialització en vídeo.\nEn els darrerrs anys, l’empresa s’ha consolidat dins el sector audiovisual, tant pel considerable nombre de pel·lícules que ha produit per a televisió com per les seves sèries, que han esdevindut en moltes ocasions un referent innovador en l’àmbit de la ficció televisiva a nivell nacional.\nIgualment, Diagonal TV s’ha endinsat en la producció cinematogràfica amb el seu primer llergmetratge l’any 2006.\nRecollint l’àmplia experiència en el món de l’audiovisual dels seus socis fundadors (amb sèries com Poble Nou, Secrets de família o Nissaga de poder), aquesta productora sempre ha buscat rodejar-se dels millors professionals per tal d’oferir un producte de qualitat i equilibrar el pressupost disponible i el tàrget de la franja d’emissió.\nServeis derivats de la producció i suport en l’àmbit argumental.\nDiagonal TV ofereix tots els serveis derivats de la producció, com són pre-producció, producció i pots-producció, lloguer de vestuari i d’espais, "service de producció", "lloguer d’atrezzo" i sala de post-producció d’audio Pro-tools + locutori per locucions i/o doblatge. D’altra banda també pot oferir suport amb l’àmbit argumental: escriptura de guió, escaletes, assessorament argumental, etc.