Des del meu punt de vista: El que som i el que no som\nAhir, arran de l’accident d’avió, vaig pensar bastant sobre la mort. Bé, el problema és que hi penso massa sovint en això de la mort, però diguem-ne que no hi puc fer res, és defecte de fàbrica. Li tinc pànic, em fa por morir. Molta por. De fet és un pensament que tinc de forma continua i per això intento mantenir una vida activa. No saps mai quan es pot acabar.\nAhir vaig escriure un petit missatge a Facebook que m’agradaria poder ampliar al blog, on no tinc cap mena de limitació de caràcters. Tracta sobre les petites coses i els petits detalls que es queden a mitges quan una persona es mor de cop. En vaig citar uns quants: llibres que s’han de retornar a la biblioteca, punts de llibre marcant el lloc on has de continuar llegint, llistes de compres que mai realitzaràs…\nNo sé. Em provoca molta ansietat. A vegades, moltes vegades de fet, deixo programades entrades de blog. La majoria súper banals… i si em morís abans de que surti publicada una parida? Sí, ja sé que és una xorrada però confesso que ho he pensat a vegades. De fet, més d’un cop també he pensat en deixar una mena d’entrada pòstuma per si de cas. És a dir: deixar programat un missatge que podria sortir l’1 de gener del 2016 en cas que jo ja no hi sigui. El missatge podria ser un acomiadament o ves a saber (segons la inspiració del dia). La gràcia seria que cada any, un dia o dos abans, re-programés l’entrada fins al següent any, 1 de gener 2017. I així anar fent. Però també he pensat els problemes que això comportaria (les nits d’insomni són cruels :-P) perquè clar, podrien passar mil coses: que m’oblidés, que perdés el blog, que estigués malalta, etc. Llavors sortiria sense voler una entrada tipus “Si esteu llegint això és perquè……………”. I seria terrible perquè seria fals. Tot i que més terrible seria si realment fos veritat. I sé que totes les paraules que estic deixant ara escrites són absurdes: qui es preocupa del que escriu al seu blog quan hi ha la mort a tocar?\nTinc molts llibres per llegar acumulats a la tauleta de nit, molts d’ells de la biblio. I tinc moltes coses a mitges, com tothom!! Quan diuen allò de “VIU CADA DIA COM SI FOS L’ÚLTIM” no som plenament conscients del que significa. Tinc iogurts a la nevera, tinc un congelador ple de menjar, tinc dibuixos a mitges, tinc roba bruta que s’acumula al lloc on la guardo esperant el seu torn per ser netejada… és massa cosa. I això només si ens parem a pensar en aquells petits detalls materialistes, perquè si ja ens posem a parlar de les relacions socials i familiars llavors ja la depressió arriba a nivells màxims (i l’extensió de l’article hauria de ser de tres pàgines). Per això m’he centrat només en els petits detalls, no puc evitar pensar-hi. Són afegits sense importància però tot plegat ho converteixen en un gran buit, el gran buit que es deixa quan es marxa definitivament d’un lloc… és terrible.\n(i sento si alguna part del missatge s’interpreta malament)\nHola Eli, jo amb la meva malaltía mai he pensat en la mort, si que sé que hi és però jo soc de les que penso que has de viure el dia i el moment. Tot el què quedi ja ho es·lucionarà. Penso que no es pot viure amb neguit, precisament la mort és una cosa en la qual tots hi hem d'anar a parar, dons, perquè anoïnar-s'hi?\nJo també a vegades he pensat deixar quelcom escrit o fins i tot dissenyar com voldría que fos el record de la meva mort, un punt de llibre es clar, però tot això em provoca tristesa que penso que els que m'envolten i m'estimen no es mereixen. Si hem fet alguna cosa malament, que de ben segur que n'hem fet moltes, ja estan fetes i les que hem fet bones també, i qui vulgui recordar-nos ho farà, més temps o menys però ho farà.\nCrec que és bo pensar en la mort però no ens hi podem capficar, creu-me viu, viu intensament com tu fas, tant de bo tothom pogués gaudir de la vida amb l'alegria que ho fas tu, per mala sort avui en dia hi ha coses (l'atur, l'economía, la falta de resursos, etc...) que fan que la gent no tingui les mateixes oportunitats que molts de nosaltres.\nBé, nena m'has fet pensar només d'obrir l'ordinador, jo encara que no ho sembli també m'agrada escriure, però no sóc tant extrovertida com tu.\nÉs inevitable pensar en la mort, som animals racionals, es normal, i més quan passen aquestes coses.\nEs cert que a part de deixar endarrere un munt de coses importants en la vida com la família, els amics, els companys, també deixes aquests petits detalls a mitges.\nNo he arribat a l'extrem de deixar una entrada programada en el blog que digui "si llegiu això es que m'he mort" primera perquè tal com és el meu blog molta gent ni em creuria. La meva afició a les entrades programades es pitjor que la teva, actualment en tinc 76 programades entre demà i el març del 2016. Però el més ridícul de tot es que la última que està programada actualment va sobre gatets!\nm'ha sorprès el teu post, però m'ha agradat llegir-lo. Jo també penso sovint en la mort. És un pensament realment trist però la mort és part de la vida i crec que hauriem de parlar-ne més sovint i amb més naturalitat per poder saber què és i que significa. Sense fer-ho quan et toca d'alguna manera, et destrossa per no saber què vol dir ni què implica.\nDe fet m'agradaria poder dibuixar sobre la mort. Jo crec que en general no en parlem perquè tots tenim molta por. Preferim no pensar i així creure que no existeix.\nEli!! haurem de parlar sobre això..o no..:D. Molt bon dia!!\nJo també hi penso molt, crec que està bé pensar-hi sense obsessionar-s'hi, perquè ens han acostumat a treure'ns-la del cap des que som petits, i després ens hi trobem i a banda de fer mal ens deixa desconcertats.\nCal tenir clar que tots morirem, fer el possible per tal que això sigui com més tard millor, i aprofitar el temps que som aquí.\nPerò cadascú la veu d'una manera diferent. En el meu cas no li tinc por, sinó que em provoca un sentiment de pena, de tristor. De deixar de veure la gent que estimo, perquè fins ara ningú no ens ha garantit que la podrem observar des de l'altre món, de provocar dolor als altres amb aquest acte en principi involuntari però tan natural com la mateixa vida.\nPel que fa a les qüestions pràctiques, algun cop he pensat, sobretot quan tinc entrades programades fins a 2 mesos seguits, que en certa manera és com si visquéssim una mica més, perquè la gent ens llegirà unes quantes vegades més i serem "vius" a internet.\nAra bé, esperem que quan morim tots plegats ja faci temps que hem deixat els blocs, el Twitter i el Facebook perquè estem més pels néts i els besnéts que per les maquinetes aquestes.\nRenata ha dit...\nPel que veig, tothom en algun moment de la vida pensa en la mort, en la seva mort. Jo reconec que també hi he pensat, en què passarà amb la gent del meu voltant, la meva familia, els meus amics, els companys de feina. Què diran, què faran...\nPerò crec que no ens hem de capficar, perquè, arribats el moment, no ens enterarem (si no és una mort per accident o alguna cosa semblant). Jo crec que morir és com quan perds el coneixement (jo l'he perdut 2 vegades durant uns minuts a causa de desmais), i creu-me, no t'enteres i no pateixes. Si a l'hora de perdre el coneixement no et despertes, no t'enteres i no saps el que passa després, el trasbals que provoca. Per tant, no cal patir amb el que es deixa.\nPenso així perquè sóc del parer que hi ha vida després de la mort. Una altra vida, una reencarnació. Així que quan això s'acaba, comença una altra història.\nÉs inevitable pensar-hi en algun moment o altre, però d'aquí a que et tregui la son??\nViure el dia a dia, sí, gaudir dels petits fets, moments, també, gaudir de la nostre gent sempre... És cert que no ho fem com hauríem de fer-ho i tragèdies com la viscuda o morts d'amics i/o familiars ens hi fan pensar.\nAixí doncs, a viure que són dos dies i el tercer, a saber con serem!\nP.d. em sembla fort lo de l'entrada post-mortem tot i vinguent de tu, Eli...\nCelebrem que avui som vius!\nS'ha entès tot perfectament, Eli, no pateixis per això. M'ha agradat molt llegir aquesta entrada. Estic amb la Gemma Aguado, que no parlem massa sovint de la mort, i quan en parlem ho fem potser només en abstracte, sobre el dol, l'absència, la tristor, la por... i no tant de coses properes com els detalls dels que parles.\nEt poso dos exemples: ara fa poc va morir una tieta meva, i vam parlar sobre la mort amb altres familiars, però sobre els aspectes "pràctics" de la mort. Tots vam coincidir que encara que siguem morts, volem que es facin (o no facin) determinades coses. Volem cerimònia religiosa o no? Volem taüt obert o no? Amb quina roba volem que ens enterrin o que ens cremin? És bo pensar-hi i tots vam estar d'acord que podem ajudar la família si ho deixem per escrit, perquè són decisions que sovint han de prendre els qui es queden, i que són doloroses per ells i elles.\nI l'altre dia, amb uns companys de feina, parlàvem de la mort dels pares, perquè ja tenim una edat en que comencen a fer-se grans. I més que por, el que ens provoca és, per una banda, tristesa, i per una altra, i encara que sembli dur dir-ho així, "pal", perquè voldrà dir haver-se de fer càrrec d'una munió de tràmits i paperassa, el pis, les pertinences i tot de maldecaps acumulats, a més, en els dies en què el que més voldries és no sortir del llit i descansar.\nEn fi... que no és que me n'alegri d'haver-te llegit, però jo que no acostumo a deixar comentaris, ja veus que m'ha semblat adient fer-ho ara.\nGràcies per pensar "en veu alta" a través d'aquest espai.


Josep Poblet: impuls a la Costa Daurada | Opinió | Indicador d'Economia\n"El president de la Diputació ha estat una persona clau perquè la nostra destinació s'hagi consolidat com una de les referents al Mediterrani"\nSense dubte, actualment, el turisme és un dels principals sectors econòmics i socials de la nostra província. Centenars d'empreses, milers de places d'allotjament i restaurants, desenes de milers de professionals, milions de pernoctacions i de visitants en són algunes dades de referència. Però, perquè això sigui així, ha estat necessària la implicació de molta gent: empresaris, professionals, ajuntaments i, molt especialment, la Diputació de Tarragona. Al seu capdavant, Josep Poblet, ha estat una persona clau perquè la nostra destinació s'hagi consolidat com una de les referents al Mediterrani.\nEn els darrers anys, el sector turístic de la Costa Daurada i les Terres de l'Ebre ha fet un salt endavant considerable, tant en la millora de la qualitat, com en la promoció i en la innovació. Sense gent que hi hagi cregut tant fermament com ell, no hauria estat possible.\nCal desitjar doncs, que tota aquesta herència que s'ha aconseguit amb en Josep Poblet al capdavant de la Diputació de Tarragona, continuiï sumant a partir d'ara\nA més de creure-hi, Josep Poblet també ha impulsat molts projectes que hi han contribuït. Algunes de les iniciatives més destacades són, per exemple, la implantació del Parc Científic i Tecnològic de Turisme i Oci de Catalunya al nostre territori o la creació de la Facultat de Turisme i Geografia de la URV que ens aporta altes dosis de coneixement, recerca, formació i innovació que ajuden al creixement professional de les organitzacions i de les persones que hi treballen. Pel que fa a la promoció, no podem estar més orgullosos del Pla de la Taxa Turística, una aposta arriscada però que ha resultat molt exitosa -i envejada actualment per altres destinacions-. Aquesta ha permès la col·laboració del sector públic i el privat per dinamitzar conjuntament la nostra destinació. I, per descomptat, cal destacar l'aposta decidida que s'ha fet per potenciar l'Aeroport de Reus -amb noves rutes i més freqüències- i el Port de Tarragona -amb l'arribada dels creuers- com unes infraestructures clau per al turisme de la Costa Daurada.\nMolta feina realitzada amb èxit pel benefici d'un territori i de moltes persones involucrades. Un èxit que cal reconèixer i fer públic. Moltes gràcies, Josep Poblet, per defensar, impulsar i per millorar el sector turístic de la nostra província.\nCal desitjar doncs, que tota aquesta herència que s'ha aconseguit amb en Josep Poblet al capdavant de la Diputació de Tarragona, continuiï sumant a partir d'ara amb els que aviat el substituiran en les mateixes responsabilitats, per tal que el sector turístic persisteixi com una important font de riquesa i prosperitat al nostre territori. El llistó és alt.


El Port de València reitera en el seu anacronisme: ara una terminal de creuers i al costat de la població - Nosaltres La Veu\nDimecres, 26 d'agost de 2020 - 06:00h\nEn la Comissió Ciutat-Port, entitat integrada per Per l’Horta, Acció Ecologista-Agró, Ecologistas en Acción, l’Associació de Veïns i Veïnes de Natzaret, la plataforma El Litoral Per al Poble, València Saludable i altres col·lectius, ens preguntem en què pensa el Port de València quan planifica i executa projectes com a xurros, amb diners públics i que estan totalment desconnectats de la realitat econòmica, territorial, ambiental i social en la qual viu la ciutat que l’acull. Pensa l’Autoritat Portuària de València (APV) en l’interés públic o està més preocupat d’altres coses?\nAra, després de la suspensió de terminis administratius per l’emergència sanitària, el Port de València reprén el procediment per al concurs de construcció i explotació de la nova terminal de passatge. Això significa que l’Autoritat Portuària de València (APV), malgrat la caiguda i fallida de navilieres de creuers a tot el món, malgrat les altres prioritats que ara s’albiren (sanitat, educació, espais verds…), i malgrat la crisi econòmica prevista sense precedents, seguix avant amb els seus plans, presumint de la seua tradició de viure d’esquena a la ciutat.\nEl Port seguix amb els seus plans per a situar en la mateixa ciutat de València, en el districte Marítim, una terminal de passatgers que inclou almenys quatre atracades, capaces d’acollir en un mateix dia dos creuers i dos ferris. És més, el concurs inclou la construcció, però també la concessió per a la seua explotació per un termini de 35 anys, prorrogable fins a un màxim de 50 anys.\nLa naviliera Baleària ha sigut l’única empresa a presentar oferta, i l’APV defensa contra vent i marea l’exemplaritat del projecte quant a qüestions ambientals, afirmant que l’estació marítima funcionarà amb zero emissions contaminants i apostarà per l’economia circular. A esta qüestió de les emissions i de l’anacronisme del Port, que tanca l’orella al que ocorre en el sector creuerista, a les declaracions d’Emergència Climàtica i a les previsions econòmiques, la Comissió Ciutat-Port vol afegir alguna informació que s’està ometent deliberadament en estos comunicats triomfalistes.\nÉs realment possible que els creuers s'endollen en Port?\nEls creuers preparats per a endollar-se en port a l’energia “sostenible” anunciada (també qüestionable) en l’àmbit són solament un 27% de la flota, segons dades de la mateixa Associació Internacional de Línies de Creuers (CLIA), i per descomptat eliminem el Gas Natural Liquat (GNL) d’esta classificació per ser, de nou, un combustible fòssil.\nPerò, el problema és major perquè en este moment encara no existix un sistema estàndard de connexió utilitzat globalment (CLIA), la qual cosa dificulta encara més que este anunci triomfalista de zero emissions siga possible en realitat, ni que s’aconseguisca en un termini raonable. És més, si no es fa obligatòria, cap companyia s’endollarà en arribar a València.\nI quant a terminis, segons Aurelio Martínez, president de l’APV, la vida útil d’un vaixell és d’uns 20 anys. En cas de creuers, uns 25-30 anys, existint tècniques per a allargar-la 20 anys més. Els propietaris no invertixen a adaptar-se per a endollar-se ni en manteniment llevat que siga obligatori, i menys encara ara que el negoci està en la pitjor crisi que mai ha conegut.\nQuè passa abans i després de l'estada d'un creuer?\nEn el futur llunyà en què els creuers puguen endollar-se a València, fins que els vaixells entren o ixen del port, i mentre calfen motors i esperen en les aigües pròximes a la bocana a entrar a port, continuen emetent gasos d’efecte d’hivernacle i gasos contaminants. I a més a més dels pitjors que hi ha en el transport, per usar els combustibles més bruts que existixen, fuel pesat, una espècie de quitrà que queda en el fons dels barrils de petroli, que ningú més sap per a què usar-ho o què fer amb ell.\nTot això sense parlar dels sorolls dels motors o el tràfec de vehicles a motor en la rodalia dels creuers i ferris. En qualsevol cas, qui garantix a veïnes i veïns de Natzaret o El Grau que es complisca amb elles i ells el Dret Humà relatiu al gaudi d’un medi ambient segur, net, saludable i sostenible?\nI durant l’estada d’un creuer en port què ocorre?\nA més a més de la salut pública, per qüestions de contaminació de l’aire i contribució a l’efecte hivernacle, els vaixells de creuer són famosos per les emissions de residus que tenen, principalment llançats a la mar, i també pel consum d’aigua potable. Un recent estudi de la Universitat de les Illes Balears mostra que un sol creuer que té com a base el port consumix més aigua que la suma de tres pobles (mitjana de 628.000 litres per amarrament). I un creuer que només fa escala consumeix 69.000 litres per amarrament, un consum superior al de molts pobles.\nEl turisme de creuers beneficia a València?\nEl turisme de creuers no beneficia a ningú més que a les navilieres com Carnival o MSC. Ja sabem de les lluites que manté la ciutadania de Venècia o Barcelona per a frenar els devessalls de turistes llampec que arriben a les seues ciutats, col·lapsant-les amb una concentració en el temps altíssima i amb una despesa mitjana molt reduïda i poc repartida. En els mateixos creuers es comercialitzen les excursions i fins i tot s’oferixen menjades de pícnic, perquè l’estada mitjana d’una persona que desembarca a València és de 4 hores.\nManca de rigorositat de l'APV\nSi donem un breu repàs a les actuacions del Port de València respecte a passatge, ens porta a recordar que va fer desaparéixer el Tinglat NÚM. 3 i l’Escala Real per a construir en la dècada dels 80 una Estació Marítima, que poc després va deixar d’utilitzar-se per a fer una nova en el Passeig de Caro, enfront de la seu de Boluda. Després va realitzar una terminal de megacreuers en el dic de la futura (o no) Terminal Nord. I ara la passen al sud. Tot això, cames ajudeu-me, improvisant decisions allunyades del sentit comú i sense avaluació ambiental adequada. Quatre terminals de creuers en quaranta anys en un carnestoltes de balafiament. A més a més, el Port dissenya la nova terminal sense considerar l’oportunitat de recuperar la desembocadura a cel obert del final del llit històric.\nEn definitiva, des de la Comissió Ciutat-Port, entitat integrada per Per l’Horta, Acció Ecologista-Agró, Ecologistas en Acción, l’Associació de Veïns i Veïnes de Natzaret, la plataforma El Litoral Per al Poble, València Saludable i altres col·lectius, denunciem la nova aposta de l’APV per dedicar fons públics a noves operacions que beneficien especialment a empreses privades que formen part del lobby portuari, sota el cimbell d’un “turisme de qualitat”, que en realitat poc aporta en termes econòmics a les ciutats que visita en tant que està demostrat que és altament contaminant, malgrat l’esforç de propaganda al qual contribuïx la mateixa APV.


1/600 Pavelló de guerra suec\nPetit full amb diferents banderes històriques en paper texturat, d'un vaixell de guerra suec de 1569-1813. Dimensions: pavelló de popa 12 x 23 mm, banderes d'arbre 8 x 8 i 8 x 15 mm , tallamar 6 x 11 mm, gallardet 4 x 48 mm.\nCap al 1569 el rei Joan I va decidir que totes les banderes sueques emprades en les negociacions de pau amb Dinamarca a Knäred havien de ser blaves amb creu groga, doncs "així havien estat de temps ençà". Nogensmenys, és el 1663 quan es promulgà la Llei de Banderes que establia l'ús privatiu de la bandera de tres cues per l'Armada i se'n prohibia als vaixells civils.\nFont: web Flags of The World (FOTW):Flags of Sweden, 16th Century - 1814\nDimensions: pavelló de popa 12 x 23 mm, banderes d'arbre 8 x 15 i 8 x 8 mm, tallamar 6 x 11mm, gallardet 4 x 48 mm.


El Zona 5 Federòptics va disputar un partit a campos (55-46)\nManacor: Aquesta setmana les nostres Mini Zona 5 Es Canyar ha doblat el divendres s’enfrontaren contra Campos aconseguint un resultat de 34 a 65 i el dissabte un 2º partit a casa con el Bàsquet Petra (55 a 34)\nEl dissabte un segon partit a casa contra Bàsquet Petra. El resultat final ha estat de 55 a 34, molt positiu i encoratjador. L’equip ha tingut un quart critic on la defensa ha estat pèssima, però han competit i estirat per envant.\nAGENCIA MANACORNOTICIAS 04/02/2020 - 01:30:00\nEl divendres s’enfrontaren contra Campos, aconseguint un resultat de 34 a 65. Les nines avancen aixecant el cap i jugant en equip, però queda moltíssima de feina en assolir conceptes i millorar la tècnica individual.\nAquesta setmana les nostres Mini Zona 5 Es Canyar ha doblat. El divendres s’enfrontaren contra Campos, aconseguint un resultat de 34 a 65. Les nines avancen aixecant el cap i jugant en equip, però queda moltíssima de feina en assolir conceptes i millorar la tècnica individual de cada jugadora.\nL’equip Mini Zona 5 Bar VB va perdre contra el Llucmajor (24-74) a causa d’una pressió molt forta que va desbordar el nostre equip. Per altre part l’equip Premini Zona 5 Caixa Colonya va disputar un bon partit davant el Sineu.\nL’equip Mini Zona 5 Bar VB va perdre contra el Llucmajor (24-74) a causa d’una pressió molt forta que va desbordar el nostre equip. Per altre part l’equip Premini Zona 5 Caixa Colonya va disputar un bon partit davant el Sineu on es va demostrar que cada dia milloren i passen més gust de competir. El dissabte matí la nostra escoleta de bàsquet va anar a la Diada que es feia a Portocristo, bon ambient i molt de bàsquet, on els nostres nins i nines s'ho varen passar molt bé.\nEls dos equips cadets van jugar aquest passat diumenge. El Zona 5 Federòptics va disputar un partit a campos (55-46) que, tot hi perdre el partit, es va veure un canvi d’actitud i es van arribar a remontar un total de 11 punts. Per altre part, el Zona 5 Silleria Llevant va jugar a Montuïri on els 10 triples de les locals va decantar el partit al seu favor (65-52). Però després d’una setmana complicada i la baixa de na Merçè per malaltia es poden treure conclusions positives.\nLes més grans del club, les junios, van disputar un partit on es va tornar a veure l’esperit lluitador davant un Sant Josep que no va baixar els braços en cap moment (61-50). Amb aquesta victòria segueixen en la lluita per els primers llocs de la lliga inter-illes.\nPer acabar, recordar que l’escoleta de bàsquet segueix obrint les seves portes gratuïtament els dilluns i dimecres de 17,30h a 18,30h per tots aquells nins i nines de 3 a 9 anys. Per entrar cal que entreu per el bar de Na Capellera o per l’entrada lateral enfront de Silleria Llevant.


Rellotge Online - Quina hora es?\nPantalla completa I\nPantalla completa II\n🇲🇽Ciutat de Mèxic\n🇿🇦Ciutat del Cap\n🇧🇷Rio de Janeiro\n🇨🇱Santiago de Xile\nQuè és un rellotge?\nUn rellotge és un dispositiu mecànic o electrònic que està dissenyat per mesurar temps.\nQuin va ser el primer rellotge que s'inventà?\nEl primer dispositiu utilitzat per indicar l'hora va ser el rellotge de sol, un dispositiu que indica l'hora amb relació a la posició del Sol. Mostra la posició d'una ombra sobre una superfície plana durant un dia assolellat. D'altra banda, també es coneix que altres civilitzacions antigues utilitzaren altres mètodes abans dels rellotges de sol, com cercles de pedra per mesurar els esdeveniments estacionals.\nQuè és un rellotge d'aigua?\nUn rellotge d'aigua és un dels instruments més antics per mesurar temps, junt amb els rellotges de Sol. Mesura el temps amb la circulació d'un líquid cap a un recipient o des d'un recipient. Els rellotges d'aigua se solien utilitzar a Grècia en l'antiguitat, introduïts per Plató, que també inventà un despertador que funcionava amb aigua.\nQuè és un rellotge mecànic?\nUn rellotge mecànic mesura el temps utilitzant el mecanisme de foliot, un avanç important que va permetre la creació de rellotges completament mecànics. Podien mesurar el temps de manera més precisa que els rellotges de Sol o aigua. Es creu que s'inventaren a Europa al començament del segle 14.\nQuè és un rellotge de pèndol?\nUn rellotge de pèndol és un dispositiu precís que utilitza un pèndol per a mesurar el pas del temps. Va ser el dispositiu estàndard per mesurar el pas del temps a Europa des de la seva invenció per part del danés Christiaan Huygens el 1656 fins a la dècada de 1930. Molts atribueixen la creació dels rellotges moderns a Huygens i el consideren un dels millors rellotgers de la història.\nQuè és un rellotge elèctric?\nA diferència dels rellotges mecànics, que funcionaven gràcies a pesos suspesos, un rellotge elèctric funciona amb electricitat, i l'inventà Francis Ronalds el 1815. Durant la dècada de 1930, els rellotges elèctric van substituir els rellotges mecànics en el seu paper com a l'estàndard per mesurar temps al món.\nQuè és un rellotge de quars?\nUn rellotge de quars és un rellotge mogut per un oscil·lador electrònic regulat per un cristall de quars, un mineral cristal·lí i dur fet d'àtoms de silici i oxigen. El primer rellotge de quars va ser fer en 1927 als Bell Telephone Laboratories.\nQuè és un rellotge atòmic?\nUn rellotge atòmic és un tipus de rellotge que utilitza transicions atòmiques per mesurar el temps de manera precisa. Avui dia, els rellotges atòmics són els més precisos en ús.\nQuè és Rellotge Online?\nEl Rellotge online és un rellotge digital que pot mostrar el temps actual basant-se en l'hora del teu ordinador en format de 12 o 24 hores amb segons, minuts, hores i la data.\nCom puc utilitzar Rellotge Online?\nA diferència de l'Temporitzador Online, no cal que facis res en particular per utilitzar Rellotge online. Et mostrarà automàticament l'hora real basant-se en l'hora del teu sistema i pot mostrar un rellotge de grans dimensions a la pantalla, que també està disponible en mode de pantalla completa.\nQuina és la diferència entre un rellotge analògic i un rellotge digital?\nUn rellotge analògic és una mena de rellotge en què el temps es representa amb agulles que giren al voltant d'un cercle i indiquen un nombre determinat. Un rellotge digital és un rellotge que mostra l'hora digitalment a una pantalla, habitualment es fa amb alguna mena de vidre per deixar sortir la llum.\nQuina és la diferència entre un rellotge i un cronògraf?\nUn rellotge estàndard mostra l'hora i cronògraf és un dispositiu per mesurar intervals de temps que es pot utilitzar com un cronòmetre i un rellotge.\nLes cookies ens ajuden a donar un millor servei. El fet d'utilitzar els nostres serveis implica que accepta el nostre ús de cookies.\nMòdul Despertador Temporitzador Cronòmetre Rellotge Compte Enrere\ncopiar el codi d'incrustació


Pere Bohigas i Balaguer - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Pere Bohigas)\n27 febrer 2003 (101/102 anys)\n← Josep Maria de Sagarra i de Castellarnau – Joaquim Carreras i Artau →\nfilòleg i bibliòfil\nPere Bohigas i Balaguer (Vilafranca del Penedès, Alt Penedès 20 de febrer de 1901 — Barcelona, 27 de febrer de 2003) fou un filòleg i bibliòfil català. Pare d'Oriol Bohigas i Martí.\nParticipà en els Estudis Universitaris Catalans i el 1924 es doctorà en filosofia i lletres per la Universitat de Barcelona, on fou professor de paleografia fins al 1939. El 1926 marxà a París i el 1929 a Anglaterra, on completà la seva formació. També fou professor a l'Escola de Bibliotecàries. El 1941 va obtenir per oposició una plaça al Cos d'Arxivers, Bibliotecaris i Arqueòlegs, que li va permetre treballar com a conservador de la secció de manuscrits i reserva de la Biblioteca de Catalunya fins al 1971.De 1967 a 1973, va dirigir els cursos de català de la Diputació de Barcelona.[cal citació] Col·laborà en l'aplec de materials per a l'Obra del Cançoner Popular de Catalunya d'Higini Anglès i Pàmies i publicà un repertori de manuscrits conservats tant als Països Catalans com a l'estranger. Ha estat membre de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, i del Comitè Internacional de Paleografia. El 1953 participà en el VII Congrés Internacional de Lingüística Romànica de Barcelona, i el 1956 dirigí la Biblioteca Catalana d'Obres Antigues, on edità uns Miracles de la Verge Maria. Ha col·laborat a diverses publicacions, com Revista de Catalunya. Membre de l'Institut d'Estudis Catalans des de 1942, serà màxim responsable de 1961-1968. Ha estat president de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans de 1962 a 1989, amb el qual ha publicat nombrosos estudis i texts de literatura catalana medieval, com els d'Ausiàs March, Profecies catalanes dels s. XIV-XV, Tractats de cavalleria en la col·lecció Els Nostres Clàssics, Ramon Llull, Francesc Eiximenis, la matèria de Bretanya i la Bíblia a Catalunya.[cal citació]\nTambé ha fet estudis i edicions d'obres de literatura castellana com La Celestina, l'edició del Baladro del Sabio Merlín, i una tesi doctoral sobre els texts hispànics de la Demanda del Sant Graal.\nTambé ha estat membre honorífic de la Societat Verdaguer. El 1990 va rebre la Creu de Sant Jordi. Morí als 102 anys i fou enterrat al Cementiri de les Corts (Barcelona).\nLa ilustración y la decoración del libro en Cataluña (1960-1967)\nAportació a l'estudi de la literatura catalana (1982)\nSobre manuscrits i biblioteques (1985)\nFolklore del Penedès (1993)\nCurial e Güelfa (1993)\n↑ «Pere Bohigas i Balaguer». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ "Pere Bohigas i Balaguer". Dins: A. Estivill, Qui era qui a l'Escola de bibliotecàries, Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2016 (Biblioteca universitària), p. 112-114\nFtxa de l'IEC Arxivat 2006-05-31 a Wayback Machine.\nEntrevista a Pere Bohigas pel seu centenari[Enllaç no actiu]\nNecrològica[Enllaç no actiu]\nFons personal de Pere Bohigas a la Biblioteca de Catalunya\nApel·les Mestres i Oñós Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona\n1958-2003 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pere_Bohigas_i_Balaguer&oldid=30115630»\nPaleògrafs catalans del sud contemporanis\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 abr 2022 a les 22:12.


Com utilitzar endolls de Algèria a Illes Faroe\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Algèria a Illes Faroe en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Algèria a Illes Faroe sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.\nPodreu connectar els dispositius directament a Illes Faroe (llegiu altres seccions d’aquests informes quant a tensió, etc.). Potser necessitareu adaptadors per a alguns endolls, però normalment és més fàcil trobar adaptadors a la vostra destinació si el vostre endoll ja s’utilitza al país. De vegades, diferents ciutats utilitzen diferents sistemes, és possible que hagueu de fer una mica més de recerca. Si trobeu més informació, feu-nos-ho saber.


Veïns de la Vall de Guadalest impedeixen que es trituren els arbres d'una finca afectada per 'Xylella fastidiosa' - Diari La Veu\nEscriba el número 440641\n/ Castell de Guadalest, el\n10 agost 2017 17:06h\nEl pla de contingència valencià davant Xylella fastidiosa ho diu clar: una vegada detectat i confirmat un focus del bacteri, s'eliminaran i destruiran les plantes sospitoses d'estar infectades o que puguen ser infectades en un radi de 100 metres al voltant dels vegetals afectats. A més, el pla també recull que, durant cinc anys, la zona demarcada –que consisteix en una zona infectada més una zona tampó d'una amplària mínima de 10 quilòmetres al voltant de la primera– no podrà ser cultivada. No es tracta d'una decisió capritxosa de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sinó que són mesures que es troben dins del marc legislatiu europeu, l'incompliment de les quals pot suposar la imposició de sancions contemplades en el règim sancionador de la Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal.\nMalgrat això, els veïns de les zones afectades pels primers brots de Xylella fastidiosa al País Valencià denuncien la manca d'informació per part de la Conselleria d'Agricultura. "La gent necessita informació i la conselleria no en dóna", afirma Maria José, una veïna de la Vall de Guadalest que aquest dimecres es va unir a una cinquantena de persones per a paralitzar la destrucció dels arbres d'una finca privada al terme del Castell de Guadalest (la Marina Baixa), a la partida del Camí Blanc. Es tracta de la mateixa partida on es va trobar el primer brot del bacteri al País Valencià.\nEls veïns de les zones afectades pels primers brots de 'Xylella fastidiosa' denuncien la manca d'informació per part de la Conselleria d'Agricultura\nAquesta veïna explica, en declaracions a Diari La Veu, que dimarts la gent dels pobles del voltant va veure com arribava a la zona una màquina trituradora de Tragsa i, aleshores, es va difondre una convocatòria per WhatsApp per a concentrar-se l'endemà [ahir]. "Els propietaris no havien donat permís per a entrar a la finca", assegura. Unes 50 persones, incloent-hi representants d'AVA-ASAJA i els alcaldes del Castell de Guadalest, Polop, Benifato, Benimantell i Confrides, s'aplegaren des de les 7 del matí per tal de paralitzar l'actuació de la màquina; cosa que, almenys temporalment, van aconseguir.\nMàquina trituradora de Tragsa, dins d'una propietat privada al Castell de Guadalest. / DIARI LA VEU\nSobre avís des del 3 de juliol\nEls afectats acusen Agricultura de manca d'informació: "No avisa dels focus detectats, no avisa de quan entrarà a les finques privades, no avisa de quins plans d'actuació té", assenyalen, i afirmen que "només demanem comunicació i que es puga dialogar. Volem saber com s'actuarà i quin futur ens espera". A banda d'aquesta concentració al Camí Blanc, informen a Diari La Veu que els propietaris i l'Ajuntament del Castell de Guadalest han presentat diversos recursos contra la resolució del 6 de juliol, per la qual es declara l'existència d'un brot de la plaga Xylella fastidiosa al territori valencià i s'adopten mesures fitosanitàries urgents d'eradicació i control per a evitar la seua propagació (publicada al DOGV del 7 de juliol).\nDes de Conselleria recorden que aquestes mesures estan recollides en el pla de contingència valencià, així com en l'estatal, tots dos redactats segons la normativa europea. El director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, Rogelio Llanes, també menciona la resolució del 6 de juliol, on s'indica que les mesures seran executades pels propietaris o directament per l'administració pública competent i destaca que una d'aquestes mesures és la d'arrancar i destruir el material vegetal en un termini màxim de 15 dies a partir de la publicació de la resolució. Preguntat pels recursos presentats pels afectats del Castell de Guadalest, Llanes afirma que "si no hi ha un defecte de forma ni cap argument jurídic, difícilment podrem acceptar-les".\nAgricultura recorda que el pla de contingència valencià està redactat segons la normativa europea\nEl director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca aprofita la presentació d'aquests recursos, així com diverses reclamacions i escrits per part de l'Ajuntament, per tal de demostrar que els veïns de la primera parcel·la afectada sí que estaven assabentats del procediment a seguir. Explica que, entre el 3 i el 4 de juliol, tots els propietaris van rebre en mà la resolució. Tot ells, menys dos, la tornaren signada donant el seu vistiplau. Aquest dimecres, les màquines van entrar en una d'aquestes dues finques. "Estem obligats per la legislació", remarca Llanes.\nPel que fa a les queixes per falta d'informació, Llanes explica que a la pàgina web de la conselleria es pot consultar el pla de contingència aprovat l'any passat, així com l'última actualització de totes les actuacions que s'estan fent en la zona demarcada. També menciona diferents activitats divulgatives en col·laboració amb La Unió de Llauradors i Ramaders, AVA-ASAJA o el Col·legi Oficial d'Enginyers Agrònoms, els treballs de l'IVIA o la difusió de notes de premsa. I recorda que, el 18 de juliol, Vicente Dalmau, cap de Servei de Sanitat Vegetal de la Generalitat, va oferir al Castell de Guadalest una xerrada que es va convocar per part de l'alcalde. "Difícilment algú pot dir que no n'està assabentat", sentencia.\nLlanos avança que, a més, està previst reunir-se a través de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies amb tots els alcaldes de la zona, però també de la resta del País Valencià, per tal de parlar sobre Xylella fastidiosa, el bacteri que amenaça de mort els camps valencians.\nEscriba el número 743426


Comunicat nº01: Comença la Negociació del XXII Conveni Colectiu de Banca - FeS-UGT\nComunicat nº01: Comença la Negociació del XXII Conveni Colectiu de Banca\n22 Marzo 2011 | Archivado en Banca\nVençut ja el XXI Conveni 2007‐2010 de Banca ara toca començar a negociar el nou Conveni. L’anterior ens ha permès mantenir les nostres condicions laborals i incrementar la capacitat adquisitiva dels salaris de conveni. Hem de tenir present que la negociació col∙lectiva és l’única forma de mantenir els nostres drets i que el Conveni es fonamental per això.\nEl dia 31 de març tindrà lloc la primera reunió de la Mesa de Negociació. Tots els convenis han estat importants, però aquest agafa una més gran rellevància per desenvoluparse a l’entorn de crisi que vivim.\nTots sabem que amb l’excusa de la crisi econòmica, totes les patronals estan intentant retallar els nostres drets al marge de la situació econòmica de les empreses. La Banca no te justificació per argumentar cap tipus de retallades.\nEn les recents eleccions sindicals UGT ja avançavem les propostes que portarem a la negociació. (E mail del 17-12-10—Totes les propostes en un clic)\nEns felicitem que la resta de representacions sindical también les vagin fent seves, ja que és bo que femun front unit davant l’AEB. UGT portarem les nostres propostes a la reunió del 31, escoltarem els Bancs, si bé ens temem, pels indicis de que disposem, que vindran amb una posició molt allunyada de les propostes sindicals. Des d’aquí fem una crida a l’AEB per què apliquin el seny quan facin el plantejament oficial en aquesta negociació.


Talls de ceba – Aficionats a la cuina\n9 de Juny de 2018 1 de Setembre de 2018 Laura Yepes Cayuela\nTalls de ceba\nHi ha deu mil tipus de talls de ceba, i aquí us n’explico alguns trucs per a què sigui més fàcil\nPrimer de tot,… Com podem deixar de plorar com uns desesperats quan pelem o tallem ceba?\nHi ha diferents trucs. El millor és submergir el ganivet en aigua i tallar la ceba en un bol amb aigua o sota un raig d’aigua de l’aixeta. A mi em val en pelar la ceba i tallar-la per la meitat, passar-li aigua i després tallar sense aigua, però depèn de com sensibles sigueu.\nLa qüestió és que la ceba desprèn quan la tallem una substància irritant i volàtil que s’escampa per l’aire quan l’escampem i que triga uns 30 segons des que la tallem fins que arriba a fer efecte als nostres ulls. Si tallem la ceba i la mullem aquesta substància no arriba a desprendre’s.\nTallar les puntes i pelar la ceba, per facilitar-ne la manipulació i tallar-la per la meitat:\nTall a juliana\nTallar un aliment en trossets llargs i prims, entre tres i cinc centímetres de llarg i entre un i tres mil·límetres de gruix: Tallar a juliana significa tallar a tires fines longitudinals, en el cas de la ceba de dalt a baix. El que primer hem de fer és tallar les dues puntes de la ceba per tal que les làmines es separin fàcilment al final del procés, després cal pelar la ceba i per facilitar la feina cal tallar-la per la meitat longitudinalment (de dalt a baix). D’aquesta manera la meitat de la ceba la podem posar sobre una taula de fusta sobre la part plana i no se’ns relliscarà. Després només cal repetir el procés de fer-hi talls longitudinals.\nTall a Brounoise\nEn català correcte, passa’l, seria tallar a la brunesa, però no ho he sentit mai. Tallar un aliment a bocins de la mida d’un gra d’arròs. Es tracta de tallar la ceba, en aquest cas, o qualsevol altra verdura, a daus petits. És ideal per a sofregits en què volem que la ceba es noti una mica o per a brous.\nL’ideal és començar com en el cas anterior tallant les puntes i pelant la ceba. En aquest cas quan tallo la ceba per la meitat no ho faig longitudinalment, de dalt a baix, sinó com si volguéssim fer pa amb tomàquet o com si talléssim per l’equador del globus terraqui. I després, faig un altre tall, com si fossin els Tròpics.\nSi ho vull més petits hi puc fer més talls. Després, es tracta de fer-hi talls longitudinals.\nEspero que us serveixi, sembla trivial, però jo vaig aprendre fa poc aquests trucs i em faciliten molt moltíssim la feina!\nEntrada anterior Flam d’ou\nEntrada següent Coca de llardons\nPollastre a la manresana – Aficionats a la cuina ha dit:\n22 de Març de 2016 a les 21:15\n[…] o de brou de pollastre afegir la pastanaga tallada per la meitat transversalment i a daus i la ceba tallada a daus. Es couran una mica amb l’aigua i després es fregiran, afegir una mica d’oli si […]\nPuré de patates i crestes de tonyina – Aficionats a la cuina ha dit:\n17 de Mai de 2016 a les 0:05\n[…] amb la paella a foc mig una ceba tallada a petits trossets, afegir-hi una mica de tomàquet fregit (aquí si que faig trampa), una llauna de tonyina i un ou […]\nRepte WC 1: Truita de patates – Aficionats a la cuina ha dit:\n6 de Juny de 2016 a les 20:51\n[…] Tallar la ceba en Brunoise gran i posar-la a la paella amb oli calent a foc mig […]\nAmanida tèbia amb pinxos – Aficionats a la cuina ha dit:\n3 de Juliol de 2016 a les 17:10\n[…] la pastanaga i la ceba a la paella tallades a juliana. No han de quedar molt […]\nPatates al forn – Aficionats a la cuina ha dit:\n1 d'Agost de 2016 a les 13:06\n[…] Tallar la ceba a juliana i posar-la en una safata de vidre amb un bon raig d’oli i sal […]\nPollastre al forn – Aficionats a la cuina ha dit:\n5 d'Agost de 2016 a les 10:51\n[…] una safata de vidre de forn col·locar al fons la ceba tallada a juliana, la pastanaga tallada a rodanxes i les cuixes de pollastre amb la pell boca avall. Aquest fet és […]


TAC12 TV - L'Ajuntament de Tarragona vol adequar la Casa de la Festa per fer-hi castells\nL'Ajuntament de Tarragona vol adequar la Casa de la Festa per fer-hi castells\nDivendres, 18 Mai 2018 17:56\nEn els propers dies els Xiquets de Tarragona es traslladaran a l'edifici de l'Ajuntament de Tarragona, però la idea del consistori es que a mig termini ho facin a la Casa de la Festa. És per això que es faran obres a l'equipament de la Via Augusta per a adequar-lo per als Xiquets i, més tard perquè pugui acollir a la Jove durant la futura reforma del seu local\nUna de les partides més importants que sorgiran del paquet finançat pel crèdit demanat per l’ajuntament, en concret 500.000 euros, afectarà als locals de tres de les colles castelleres de la ciutat, Xiquets, Jove i Sant Pere i Sant Pau. Una intenció del consistori ja anunciada al mes d’agost passat, però que els problemes apareguts al local dels Xiquets ha accelerat.\nUns Xiquets que de moment assajaran al pati del pou de l’ajuntament tarragoní, després que el proper dimarts comenci el trasllat de l’oficina de projectes, que ara ocupa aquest espai, a l’edifici de serveis centrals de la Rambla Nova. Un trasllat que des del consistori es xifra en 12.000 euros.\nUna solució que el consistori es planteja a curt termini, mentre s’acaba de conèixer l’abast real dels problemes de l’actual local, el temps que haurà d’estar tancat i quina solució s’ha d’aplicar, que podria fins i tot passar per l’enderroc de l’interior de l’edifici mantenint la façana catalogada.\nA mig termini, segons ha anunciat l’alcalde Josep Fèlix Ballesteros, es vol adequar el vestíbul de la Casa de la Festa. Segons ha pogut saber TAC12, la idea és guanyar alçada suprimint el sostre actual i aprofitant el real de l’edifici per a que hi puguin assajar els Xiquets, però també a llarg termini la Jove de Tarragona, que quan comenci el projecte de reforma del local del Cós del Bou, encara sense data, s’estima que durant alguns mesos necessitarà també un espai alternatiu per assajar i des del consistori es ovl aprofitar la inversió que es faci ara a la Casa de la festa\nMés en aquesta secció: « Gordillo: "Necessitem l'alè i la força del Nou Estadi" L'Ajuntament de Tarragona demanarà un crèdit de 7 milions d'euros per pagar inversions previstes per aquest any »


Càmping Vall de Camprodon - Vies Verdes Girona - VIES VERDES\nServeis turístics >> Allotjaments >> Càmping Vall de Camprodon\nEl Càmping Vall de Camprodon (1a categoria) es troba en una esplanada a 2 km. de Camprodon. El càmping disposa de diferents serveis d´allotjament com mobil-homes, bungalows i xalets canadencs amb una capacitat des de 2 fins a 12 persones. Tots els allotjaments estan totalment equipats.\nDisposem de serveis propis pels ciclistes com aparcament tancat, neteja bicicletes, bar, restaurant, supermercat, venda de recanvis i guies. També tenim una zona de tendes amb taules de picnic on hi poden acampar situada al costat dels serveis sanitaris.\nAltres serveis que té el càmping són wi-fi gratuit en tot el càmping, sala de jocs i televisió, bar, restaurant i supermercat, bugaderia amb rentadores i assecadores, instal.lacions esportives com tennis, voley, petanca, futbol, basket i pàdel, també tenim varis parcs infantils per nens de totes les edats.


Finalment, el CF Montblanc podrà jugar el play-off d'ascens - Nova Conca\nFinalment, el CF Montblanc podrà jugar el play-off d'ascens\nL'anada serà diumenge, al camp del Jesús Catalonia, a les 6 de la tarda i la tornada, el dia 22, a Montblanc\nDimecres, 12 de juny de 2019 a les 18:38h\n| F.F.G/El Travesser\nFa ja dies, que el CF Montblanc hauria d'haver jugat el play-off d'ascens a la Segona Catalana, després d'haver acabat la lliga regular en la tan desitjada segona posició a la taula. Però els dies han anat passant i els d'Albert Pérez no han pogut disputar els play-off d'ascens.\nFinalment, i després de diverses reunions del Comitè d'Apel·lació de la Federació Catalana de Futbol, aquest decidia avui, estimar la les al·legacions del Perelló i Jesús Catalonia. Això vol dir, que el Perelló puja de categoria i el Jesús Catalonia jugarà el play-off d'ascens contra el CF Montblanc.\nTot plegat es remunta, arran del famós, ja, article 208 de la reglamentació de la Federació Catalana de Futbol, que feia que no se sàpiga, al final de lliga regular qui acaba fent la promoció ni quins equips acabaran composant, a 100% la categoria de Segona Catalana la pròxima temporada, amb cinc equips implicats: Montblanc, Perelló, Jesús Catalònia, CF Canonja i Vendrell.\nFeia moltes setmanes que la Delegació de les Terres de l’Ebre havia anunciat que normativa en mà, li tocava ascendir al Perelló i que seria el Jesús Catalònia qui faria el play-off, però setmanes després, i coincidint amb la fi de la lliga, la Federació es pronunciava i deia que era La Canonja, del grup 6 de Segona Catalana qui se salvava, també normativa en mà, i que el Perelló feia el play-off d’ascens. El problema, la interpretació d’una norma que no acabava de contentar a ningú i de moltes lectures.\nAixò feia que varis equips presentessin formalment una queixa i apel·lessin mirant els seus interessos. S’havien dit masses coses i, en resum, no quedava absolutament clar res. I és que en el fons, la norma donava masses interpretacions i fronts oberts. Finalment, doncs, el play-off es podrà disputar, aquest cap de setmana amb el matx d'anada i el cap de setmana vinent, en el que serà partit decisiu de tornada.\nEl primer partit serà al camp del Catalonia, diumenge a les 6 de la tarda i la tornada, dissabte dia 22, al Municipal Josep Gomis, també a les 6.


Cornellà organitza per Festa Major un concert a benefici de la Botiga Solidària - Ajuntament de Cornellà\nCornellà organitza per Festa Major un concert a benefici de la Botiga Solidària\nCornellà organitza per Festa Major un concert a benefici de la Botiga Solidària https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/9430 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/9430/@@download/image/image.jpg\nLa música no podia faltar a la Festa Major, tot i que aquest any s'adapta a les circumstàncies i, com la majoria de les propostes, serà virtual. L'Ajuntament de Cornellà i la Botiga Solidària han organitzat un concert que reunirà grups de música i cantants del Baix Llobregat coneguts internacionalment que tocaran i cantaran per a recaptar fons en favor del projecte comunitari del banc d'aliments de la nostra ciutat.\nEl dissabte 13 de juny, a les 20.00 hores, us heu de connectar als comptes d'Instagram @queferacornella i @culturacornella, així com al canal de Youtube de l'Ajuntament.\nEls artistes que han confirmat la seva participació són: RUE -també coneguda com Ruth Jové- cornellanenca, guanyadora del concurs La Veu de Cornellà i participant de diversos concursos televisius; Carlos Right, espluguenc i concursant d'Operación Triunfo 2018, és autor del disc "Atracción" amb el nou single "Prisionero"; Nerea Rodríguez, també ex concursant d'Operación Triunfo 2017 i natural de Gavà, actualment triomfa protagonitzant el musical "La Llamada"; Nil Moliner, de Sant Feliu de Llobregat, està preparant en aquests moments la seva gira "Bailando en la batalla" i en el concert solidari d'aquest dissabte presentarà un tema inèdit; i Estopa, que ens oferiran un concert íntim en favor de la causa solidària. A més d'aquesta llista d'artistes del Baix Llobregat, també s'ha sumat a la iniciativa Miki Núñez, de Terrassa, que va ser company de Carlos Right al concurs televisiu i va representar Espanya a Eurovisió l'any 2019, i que també tocarà en favor de la Botiga Solidària.\nEl concert estarà presentat per Jordi Évole i Tony Aguilar, dos grans de la comunicació nascuts a Cornellà, i per periodistes de Ràdio Cornellà.\n@QFerACornella / @culturacornella\n@queferaCornella / @culturacornella


El conseller de Justícia anuncia mesures urg... - Govern.cat\nquery_builder 20 febrer 2013 17:06\nCompareixença davant la Comissió de Justícia del Parlament\nEl conseller de Justícia anuncia mesures urgents per fer front als problemes derivats de l'impagament hipotecari\nGermà Gordó es compromet a posar en marxa els nous centres penitenciaris de Figueres i el Catllar durant aquesta legislatura, i a iniciar el desmantellament progressiu de la Model\nEl titular de Justícia fa una crida als grups del Parlament perquè col·laborin en el desplegament de totes les competències en matèria de justícia que preveu l’Estatut d’autonomia de Catalunya\nGordó ha anunciat als grups parlamentaris que posarà el Departament de Justícia a disposició d’un equip de treball perquè el català sigui un requisit per exercir en l’Administració de justícia a Catalunya\nEl conseller de Justícia, Germà Gordó, ha anunciat la signatura d’un protocol d’actuació per coordinar de manera preventiva l’acció del Departament, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), la Secretaria de Govern del TSJC, els col·legis d’advocats i procuradors i l’Ajuntament de Barcelona, amb l’objectiu d’evitar que es produeixi cap desnonament al partit judicial de Barcelona sense el coneixement i l’actuació dels serveis socials. Ho ha avançat en la seva compareixença a la Comissió de Justícia del Parlament, que ha tingut lloc avui, per explicar els objectius de la Conselleria per a aquesta legislatura.\nL’impuls d’aquest protocol forma part d’un conjunt de mesures urgents en resposta a problemes socials, que el Departament s’ha fixat com un dels eixos prioritaris de la seva actuació. “La gravetat del moment demana una intervenció pública immediata que pal·liï la situació d’especial vulnerabilitat en què es troben moltes famílies”, ha argumentat el conseller, que ha explicat que s’actuarà davant desnonaments que afectin “persones grans, famílies amb membres amb una discapacitat o amb menors d’edat al seu càrrec, entre altres circumstàncies”.\nEstà previst que aquesta mesura, a la qual s’aniran sumant altres acords amb diferents institucions, s’estengui a la resta del país.\nObertura dels nous centres penitenciaris\nEn la línia d’un altre dels eixos prioritaris per al Departament, el conseller de Justícia ha anunciat que es treballarà per a la posada en servei del Centre Penitenciari Puig de les Basses (Figueres) i del Centre Penitenciari Mas d’Enric (el Catllar), i el desmantellament progressiu del Centre Penitenciari d’Homes de Barcelona, la Model. Es tracta de “fer realitat els compromisos de l’Administració amb la ciutadania”, ha defensat Gordó. El titular de Justícia ha avançat que ja està en marxa la redacció d’un nou pla d’equipaments penitenciaris que concretarà l’evolució dels objectius en aquest àmbit, tenint en compte les projeccions de la població reclusa i la disponibilitat pressupostària.\nAprofundiment en l’autogovern de Catalunya en matèria de justícia\n“Les nostres estructures d’estat les considerem no només pròpies, sinó sincerament més útils per a la bona prestació dels serveis a les persones”, ha assegurat el conseller Gordó, per explicar l’eix nacional d’aquesta legislatura pel que fa a l’acció del Departament.\nEn aquest sentit, el titular de Justícia ha expressat la seva determinació per treballar en la creació del Consell de Justícia de Catalunya, com a òrgan descentralitzat del Consell General del Poder Judicial, i perquè el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya sigui l’última instància dels òrgans jurisdiccionals catalans. Igualment ha afirmat que s’instarà l’Estat per al traspàs definitiu del personal de l’Administració de justícia i de metges forenses a la Generalitat, i l’ampliació del marc competencial en la definició de la demarcació i planta judicial.\nEl conseller de Justícia ha assegurat que l’objectiu final en aquest àmbit és “desplegar les competències en matèria de justícia que reconeix l’Estatut d’autonomia de Catalunya”. “Espero que tots els grups parlamentaris estiguin disposats a col·laborar en aquest desplegament”, ha afirmat el conseller, fent una crida a totes les forces polítiques presents a la Comissió. “El diàleg hi serà tot”, ha asseverat.\nEn resposta a les intervencions dels diputats de la Comissió, el conseller Gordó ha anunciat als grups parlamentaris que posarà el Departament de Justícia a disposició d’un equip de treball que elabori una proposició de llei, que acabi debatent-se al Congrés dels Diputats, perquè el català sigui un requisit per exercir com a jutge en l’Administració de justícia a Catalunya. El titular de Justícia s’hi ha referit com a proposta per fer efectiu un dret lingüístic de tots els ciutadans.\nGordó ha mostrat la seva preocupació per la reforma del CGPJ que prepara el Ministeri de Justícia, coincidint amb la protesta del col·lectiu de jutges contraris a la modificació legislativa que aquest Ministeri impulsa. Ha anunciat també que demanarà a la delegada del Govern de l’Estat a Catalunya poder visitar el Centre d’Internament per a Estrangers acompanyat d’un membre de cada grup, en qualitat de representants del poble de Catalunya, per conèixer la situació d’aquest equipament, que depèn del Ministeri de l’Interior.\nRespecte al torn d’ofici, Germà Gordó ha explicat que es retribuirà amb periodicitat mensual. I, quant al procés d’implantació de l’oficina judicial —que va arrencar a Girona el passat mes de setembre—, el titular de Justícia s’ha compromès que aquest mateix any se n’iniciï el desplegament a la resta de demarcacions, incidint sobretot en partits judicials que, com és el cas del Vendrell, tenen especials dificultats de funcionament amb el sistema actual.\nImatge del conseller a la Comissió de Justícia\nImatge de la mesa de la Comissió de Justícia


El govern francès vol regularitzar les emissions de TV3 a la Catalunya del Nord - VilaWeb\nDimarts 05.04.2011 15:41\nEl govern francès vol regularitzar les emissions de TV3 a la Catalunya del Nord\nEls executius espanyol i francès ultimen un conveni d'intercanvi de freqüències que té el vistiplau del CAC\nEl govern francès i l'espanyol ultimen els detalls d'un pacte d'intercanvi de freqüències de televisió i de ràdio que permetrà veure TV3 en condicions a Catalunya Nord. Segons que explica a la seva web el diputat nord-català François Calvet, membre del partit del govern francès, el contingut del tractat ha estat pactat entre els executius francès i espanyol però el vist-i-plau del Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC).\nEl govern de Sarkozy ja ha enviat la proposta a l'executiu espanyol, segons que ha confirmat el ministre francès d'Afers Estrangers, Alain Juppé, en una carta adreçada a Calvet, i ara només cal que les dues parts l'aprovin.\nAmb el canvi de l'analògic al digital, moltes llars nord-catalanes van deixar de rebre TV3, que es veia aamb dificultats perquè no hi havia cap freqüència pròpia autoritzada pels organismes reguladors francesos.\nEl conveni d'intercanvi de freqüències permetrà regular les emissions de TV3 i altres mitjans televisius i radiofònics. Hi ha previst que el conveni es faci efectiu en els mesos vinents, abans del novembre, que és quan es completarà l'apagada analògica a França.\nLa regulació de la recepció de TV3 és una demanda històrica a Catalunya Nord.\nL'última petició, la va fer Calvet en una carta adreçada al ministre d'Afers Estrangers el gener passat. Juppé li va respondre el passat 24 de març, anunciant que el protocol acordat entre els dos estats ja estava redactat i en mans de l'executiu espanyol.


Taller que permet estructurar un procés de reflexió estratègica sobre el nostre negoci i les seves potencialitats de creixement i millora.\nActivitat destinada a qualsevol professional autònom o directiu d'una microempresa que vulgui millorar les perspectives de futur del seu negoci.\nEl taller té com a objectiu principal realitzar un procés de reflexió estratègica i planificació del creixement de l'empresa.\nCada empresa participant desenvoluparà el seu propi pla, a través d'una eina d'autoús.\nUn document on es recolliran els diferents reptes de creixement en els quals es troba. Reptes, com ara la internacionalització, la penetració en nous segments de mercat, la posada en marxa de nous serveis o la capacitat financera per al desenvolupament dels projectes.\nQuè és un pla estratègic de creixement i quina és la seva importància.\n2. BLOC I: AUTODIAGNOSI I ESCENARI DE FUTUR:\nA patir d'un primer qüestionari d'autoevaluació es farà un anàlisi pormenoritzat de la situació actual de l'empresa i s'identificaran punts de millora i oportunitats de creixement. Després de prioritzar-les, s'obtindrà l'escenari de futur que serà la base per la planificació\n3. BLOC II: PLA D'OBJECTIUS I ACCIONS:\nAmb tota la informació de l'apartat anterior, fruit de la reflexió estratègica, es desenvoluparà la fase de definició d'objectius, accions i tasques amb la corresponent calendarització i determinació d'altres variables fonamentals en el pla estratègic.\nActivitat impartida per Susana Vega González, tècnica del servei de Diagnosi i consultoria empresarial de Barcelona Activa.\nAquesta activitat requereix d'un mínim de 6 participants. En cas que el nombre d'inscripcions no arribi al nombre requerit, ens posarem en contacte amb les persones inscrites per proposar la seva participació en la següent edició.\nSusana Vega González\nObertura de la inscripció 01/07/2019 a les 00:00h.\nObertura de la inscripció 05/09/2019 a les 00:00h.\ndt. 16/07/19 al 09:30-12:30\nCibernàrium-MediaTic-C/Roc Boronat, 117, 1er\nInnovació radical a través de l'aplicació de nous models disruptius (NOVA)\nInnovar des de l'oportunitat, innovar des de la solució (NOVA)


VI JORNADES REPENSEM L’ESCOLA. Avancem col·lectivament? - Fundació SER.GI\nDesprés de complir 5 edicions repensant l’escola amb membres de tota la comunitat educativa, us convidem a compartir de nou un espai de reflexió, formació i intercanvi amb la intenció de seguir avançant. Des de l’Escola Bressol fins a Batxillerat, i passant també pels espais d’educació no formal l’educació al país s’està movent, revolucionant. Ens cal compartir i contrastar il·lusions, neguits i experiències concretes per avançar segures i col·lectivament.


A cura de Ramon Ordeig i Mata\nL’Institut d’Estudis Catalans acaba de publicar el vuitè tom de la col·lecció «Catalunya Carolíngia» (Barcelona, Institut d’Estudis Catalans, 1926-2020). Es tracta de dos nous volums que recullen la documentació catalana del món carolingi fins a l’any 1000, corresponent als comtats d’Urgell, Cerdanya i Berga. Amb aquesta nova publicació l’IEC tanca el projecte Catalunya Carolíngia, tal com el va concebre Ramon d’Abadal fa cent anys.\nRamon Ordeig i Mata ha estat l’editor d’aquest tom: ha estat el responsable de la recerca documental, la fixació del text dels documents, l’anàlisi paleogràfica i diplomàtica corresponent i l’establiment de la datació i la tradició documentals. També és qui signa l’estudi general que encapçala el llibre, on apunta que la història d’aquests tres comtats ha estat «greument distorsionada per l’existència d’una colla de documents falsos, aplegats en l’apèndix del present volum, alguns dels quals no han vist qüestionada la seva veracitat fins fa ben poc».\nEl volum I de l’obra conté el pròleg dels dos directors actuals de la recerca, Gaspar Feliu i Monfort i Josep Maria Salrach i Marés, la introducció de l’editor i el diplomatari (doc. 1-544). El volum II recull el diplomatari (doc. 545-908), els mapes i l’índex.\nLes transformacions d’Aristòtil. Filosofia natural i medicina a Montpeller: el cas d’Arnau de Vilanova (c. 1240-1311) - Sergi Grau Torras\nL’edició genòmica i el seu impacte. Informe de la Secció de Ciències Biològiques de l’Institut d’Estudis Catalans -\nEl ‘Manual de rebudes i dades’ de la Clavaria Municipal de Mallorca corresponent a l’any 1333 (ADM, MSL/252) - Estudi introductori i edició a cura d’Antoni Riera i Melis i Antoni Ortega Villoslada\nCatalunya carolíngia. Els comtats d’Urgell, Cerdanya i Berga - A cura de Ramon Ordeig i Mata


Un concepte realista de salut - Suanity\nUn concepte realista de salut\nParlar de salut fins a mitjans del segle XX feia referència únicament a l’absència de malaltia, entesa com a malaltia biològica. La progressiva millora en les condicions de vida i els avanços de la medicina van portar a l’OMS a promulgar una nova definició a finals dels anys quaranta, per la qual la salut va passar a ser “un estat de complet benestar físic, mental i social”.\nAmb el pas del temps, aquesta definició sona a una utòpica declaració de bones intencions, que reconeix encertadament que el cos físic no és l’únic que delimita la salut, però que apunta a objectius inassolibles. La introducció de la capacitat d’adaptació al medi, de la salut mental, de la prevenció, de la situació social i ocupacional, eleven el nivell de complexitat del fet de gaudir de bona salut.\nLlavors, quin pot ser realment l’objectiu de salut d’una persona? I quina part d’aquest objectiu depèn d’ella? En quina mesura el nivell de salut és controlable, o mesurable? No són aquestes qüestions senzilles de respondre, i encara menys en una societat que mitjançant els seus sistemes sanitaris ha optat per exercir aquest control deixant menys marge a les persones.\nPer això potser la qüestió no és si estic completament sa (perquè ningú ho està), sinó si em sento bé, i si els meus hàbits saludables, aquells que sí puc controlar, contribueixen al fet que em senti efectivament bé.\nPerquè, al cap i a la fi, l’important és que la persona se senti bé, i no el que tot un seguit de paràmetres diguin. Cal promoure els hàbits saludables, en tots els sentits, perquè afavoreixen un millor estat de salut, real i percebut, objectiu i subjectiu, però sobretot perquè afavoreixen que la persona se senti millor.\nEls consells de bons professionals poden actuar com una excel·lent guia que ajudi a la persona a adaptar aquests hàbits a la seva realitat, i als seus valors i preferències, perquè no són absoluts ni dogmàtics, ni han de pesar com a lloses. Els objectius de salut a marcar-se han de ser raonables, i assumibles. Busquem que la persona participi i se senti partícip de la seva cura i de les decisions que concerneixen la seva salut.\nAixò sí. La salut no és una equació. Cal cuidar-se, i cuidar-se bé, però sense oblidar que de vegades tocarà deixar-se cuidar, perquè som humans, i emmalaltim.\nAtenció integralatenció salutAtención integralatención saludSaludsalut


Som de la Mercè: 04/01/2017 - 05/01/2017\nLa porta del carrer Montcada cobra nova vida\nAlgú la va guardar, oportunament desmuntada, quan va ser enderrocat l'edifici del carrer Montcada, i per això ara es pot reconstruir, a títol de record del passat. La porta del casalici que va acollir la Mercè entre 1970 i 1982, i abans institut de Batxillerat, Seminari i convent jesuïta, cobra nova vida amb les obres de construcció de l'edifici de la Generalitat a Tortosa. Potser la ubicació hauria d'haver estat la mateixa, perquè el sentit històric fos complet. De fet, ves a saber si l'entrada a la seu de la Generalitat ho hauria d'haver estat també pel carrer Montcada. Però més enllà de les raons que hi hagin, i que sovint només entenen els arquitectes, com a mínim se salvaguarda un element patrimonial. I no a qualsevol magatzem, sinò exhibit públicament.\nPublicado por Toni Gallardo en 14:27 Cap comentari:\nEtiquetas: carrer montcada, històries de la mercè, nucli antic, som de la mercè, Tortosa\nPublicado por Toni Gallardo en 23:42 Cap comentari:


S'enfronta a 18 anys de presó per matar una dona a Masquefa el 2016 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nS'enfronta a 18 anys de presó per matar una dona a Masquefa el 2016\nLa víctima la van trobar en una banyera i amb els dits de les dues mans amputats\nredacció | masquefa 22.07.2020 | 23:31\nS'enfronta a 18 anys de presó per matar una dona a Masquefa el 2016 Regió7\nL'acusat de matar una dona a Masquefa l'octubre del 2016 s'enfronta a una petició de 18 anys de presó per part de la fiscalia, que l'acusa d'un delicte d'assassinat amb traïdoria.\nEs tracta d'un cas que va commoure el municipi per les circumstàncies en què es va trobar el cadàver de la dona: dins d'una banyera, envoltat de sang i amb els dits de les dues mans mutilats. Segons la fiscalia, l'acusat va tallar-li els dits i també va intentar netejar el cadàver de la víctima amb l'objectiu d'esborrar qualsevol rastre biològic i preservar la seva impunitat. El cos el van trobar el 17 d'octubre.\nPel que fa a la narració dels fets, segons explica el ministeri fiscal, l'acusat i la víctima, de 37 anys i veïna de Masquefa, es van conèixer en un bar i al llarg de la nit tots dos van acudir repetidament als lavabos de l'establiment, on van mantenir relacions íntimes i on també van consumir substàncies estupefaents. Quan el bar va tancar, l'acusat i la víctima es van acomiadar i van intercanviar els seus telèfons mòbils, i van mantenir comunicació contínua. L'endemà, la víctima va recollir l'acusat i van anar al domicili de la dona. En un moment indeterminat d'aquest dia, en el context d'una relació eròtica entre ambdós, l'acusat va colpejar la víctima per tot el cos, la va agafar del coll i va intentar asfixiar-la. Finalment, valent-se d'un instrument tallant, li va clavar al pit i li va provocar la mort. Després li hauria tallat part dels dits de les mans.\nEl judici, que es fa per mitjà de jurat popular, comença avui al matí a l'Audiència Provincial de Barcelona.


Recull refrescant de les activitats d'estiu al Centre de Dia Vila-seca (Tarragona) - Residències gent gran. Serveis sanitaris i d'atenció a la dependència\nRecull refrescant de les activitats d’estiu al Centre de Dia Vila-seca (Tarragona)\nagost 3, 2016 agost 3, 2016\nAprofitant la creació de les Unitats de Convivència del Centre de Dia de la Residència Vila-seca (Tarragona) per a gent gran, l'equip professional d'aquest centre de dia va organitzat un programa d' activitats estiuenques ben variat, pels residents amb suport dels auxiliars. Entre les activitats més destacades, tothom va gaudir d'un concert de música tradicional a càrrec de l'artista mexicana Clàudia Torres que va amenitzar la revetlla de Sant Joan, i on fins i tot alguns es van arrencar amb algun "pasodoble". També es va organitzar un dinar d'estiu a la terrassa. Es van organitzar també activitats relacionades amb la natura i antigues ocupacions com l'horticultura i la jardineria. Els residents van recol·lectar tomàquets i enciams que van sembrar a la primavera i que posteriorment van preparar per l'amanida. L'activitat de jardineria va contribuir al medi ambient tot tunejant antics pneumàtics que van convertir-se en originals jardineres, on s'hi van trasplantar una bona mostra de flors i herbes aromàtiques. El Centre de Dia no perd de vista el Model d'Atenció Centrada en la Persona, apostant per crear espais i activitats més properes a la realitat, fruit de les demandes i necessitats del seus usuaris i residents.\nEncara no coneixes la Residència Vila-seca (Tarragona) per a gent gran?Ampliar Informació\nCuidar sense contencions químiques: l’experiència d’èxit de la Residència Vila-seca\nL’eDCA i el repte de reinventar-se després de la pandèmia\nCategories Els nostres centres Etiquetes Activitats, Centres de Dia Grup Mutuam, Residència Vila-seca Navegació per les entrades\nA l’estiu, la gent gran de la Residència Mutuam La Creueta (Sabadell) reprèn les sessions de cinema a la fresca\nEls EAR Mutuam en el “Simposio Nacional de úlceras por presión y heridas crónicas ”


Apartamentos Nelly La Gomera Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCarretera Gral,175, Valle Gran Rey, La Gomera, Espanya, 38870 - Veure al mapa\n"They also have a swimingpool, parking spot nearby, 5min driv..."\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartamentos Nelly és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Valle Gran Rey. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartamentos Nelly asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb escriptori, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, banyera a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Valle Gran Rey, faci de Apartamentos Nelly la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (70) Parelles (43) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (3) Grups (4)


FOTOGRAFIES ANTIGUES (Gata en el record) -496- | CRONISTA DE GATA DE GORGOS\nFOTOGRAFIES ANTIGUES (Gata en el record) -496-\nEstem en temps d’escaldar, malgrat a anar perdent-se poc a poc aquesta costum agrícola tan nostre, tan gater. Per això, intente traure algunes fotografies antigues del record, com aquesta que va ser publicada al programa de festes de 2007. També era d’Elodia Pedro Ferrer, com la d’ahir, però aquesta era sobre l’escaldà.\nA l’explicació posava que la foto l’havia feta el seu marit, el metge Antoni Vila. Era la caseta de Vicente "el Tort". Estiu de 1968. Nomena els homes, d’esquerra a dreta: Pepe Signes Puig, Vicente Pedro Pedrós "el Tort" -que està abocant la caça al canyís-. El xicon és Antonio Pedro Fornés "Tort". D’esquena, de negre, la mare de Vicente, la Tia Pepa Pedrós "la Manyana"; al seu costat està Elodia, la propietària de la foto. De cara la Tia Ana Pedrós "la Manyana" i la més jove és la dona de Vicente, Conxa Fornés "Conxita la Melillana".\nInteressa també veure el quadre de la foto. La pila de canyissos menuda sobre unes tosques. Set canyissos i l’home de casa abocant el raïm ja escaldat al canyís. El fornet, la caldera, es veuen molt elements d’aquest costum, tot un art.


DOLORES PITARCH GARRIDO\nDirector/a d' Institut Universitari\nDra. Maria Dolores Pitarch Garrido Departamento de Geografia Instituto Interuniversitario de Desarrollo Local Facultat de Geografia e Historia Avd. Blasco Ibañez, 28 46.010 Valencia - ESPAÑA tlf: (+34) 96 3864237\nProfessora titular del Departament de Geografia de la Universitat de València des de 2002, tot i que imparteix docència des de 1996. Durant més de 10 anys ha realitzat les seves classes a l'antiga Llicenciatura de Geografia, avui grau en Geografia i Medi Ambient, i la Diplomatura de Turisme, actualment Grau de Turisme. També ha impartit docència en el màster de Gestió i Promoció del Desenvolupament Local, en les diferents edicions i en el màster de Tècniques per a la Gestió del Medi Ambient i el Territori.\nLes principals línies d'investigació s'emmarquen dins de la subdisciplina de la Geografia Econòmica, amb particular atenció a l'anàlisi i impacte territorial de les activitats econòmiques. En l'actualitat, desenvolupa projectes de recerca sobre sostenibilitat ambiental i social en àrees urbanes i metropolitanes, amb especial interès en l'ús de tècniques quantitatives (SIG) i qualitatives (enquestes i entrevistes, etc.) per a la determinació d'indicadors sobre aquests temes. A més, en els últims anys, ha desenvolupat una línia d'estudi sobre el comportament territorial de les activitats terciàries, amb especial atenció al sector del turisme i als serveis públics.\nCal destacar la participació en investigacions relacionades amb la mobilitat obligada, el transport i el seu impacte espacial a nivell local. Encara que la seva línia d'investigació no se centra exclusivament en el Turisme, aquest ha estat des de fa anys objecte d'anàlisi. Els temes d'estudi ha estat l'impacte del turisme sobre el territori, els recursos territorials turístics i els models d'implantació territorial de l'activitat turística, en particular en el Mediterrani espanyol.\n[Biografia, versió en valencià]\n33812 - Turisme i medi ambient Uns altres, Pràctica, Teoria\n41057 - Tècniques qualitatives i quantitatives per a la planificació i la gestió territorials Seminaris, Uns altres, Pràctica, Teoria, Tutories\n41058 - Treball fi de màster Treball fi d'estudis\n41059 - Pràctiques externes Pràctiques externes\nDimecres de 11:00 a 14:00. 2º PISO\nAquesta pàgina web utilitza cookies pròpies i de tercers amb fins tècnics , d'anàlisi del trànsit per facilitar la inserció de continguts en xarxes socials a petició de l'usuari . Si continua navegant , considerem que accepta el seu ús . Per a més informació consulte la nostrapolítica cookies D'acord


Publicat dins de Escola Àngel Baixeres, Producte final, Sense categoria\t| Deixa un comentari\nOrganitzar una passarel·la\nPublicat el 30 de juny de 2017 per ORIOL COSTA ECHANIZ\nPartint dels objectius del nostre pla de treball – planificació i treball cooperatiu com a contingut -, hem plantejat un projecte que té un producte final que prioritza per damunt de tot la gestió i la planificació: organitzar un esdeveniment públic, concretament un passarel.la.\nConeixedors de les dificultats que comporta un encàrrec com aquest i de la necessitat d’acompanyar el nostre alumnat en la comprensió, tant del concepte d’esdeveniment com dels passos que implica la seva organització, hem començat per recollir en un mapa conceptual la pluja d’idees sobre tot allò que es necessita per dur a terme l’encàrrec.\nUn cop decidit tot allò que ens cal saber / saber fer, els alumnes han seqüenciat les diferents etapes del projecte a partir de dues dates clau: la de presentació de proposta i la de realització de la desfilada.\nDestacar igualment que ha estat força útil l’organitzador gràfic que han fet servir els equips per planificar les diferents etapes de la passarel.la.\nFinalment remarcar que, en tractar-se d’un encàrrec real amb producte final públic – han fet la passarel.la al Convent de Sant Agustí i l’han publicitada al barri – podem afirmar que és el projecte que ha engrescat més el nostre alumnat.\nPublicat dins de Institut Pau Claris, Producte final\t| Deixa un comentari\nPublicat el 15 de juny de 2017 per MONTSERRAT NAVARRO LOZANO\nPresentació projecte final\nCada grup va preparar una exposició on presentaven els seus productes finals com, per exemple; embolcall d’entrepans, contenidors, espots publicitaris basats en la sensibilització sobre el reciclatge, entre d’altres. Aquesta presentació va ser exposada el divendres 28 d’abril del 2017.\nPublicat dins de Escola Labouré, Producte final\t| Deixa un comentari\nProducte final: Com circula la sang?\nPublicat el 12 de juny de 2017 per Escola Cervantes\nEl projecte “COM CIRCULA LA SANG?” té un final col·lectiu on tots participem en un vídeo que representa la circulació de la sang pel nostre cos.\nEn el pati de l’escola, amb teles, cordes i altres materials vam crear un cor, uns pulmons, unes venes i artèries… i nosaltres érem la sang amb O2 representada amb nens/es vestits de color vermell, la sang amb C02 representada per nens/es vestits de color blau i les vàlvules cardíaques representades per nens/es vestits de color blanc.\nVa ser una activitat final molt engrescadora que vam compartir amb les famílies, a qui vam convidar una tarda perquè coneguessin tot el nostre projecte.\nAquí us deixem el vídeo que va posar fi al nostre projecte:\n<iframe src=”https://drive.google.com/file/d/0B7nyU1MoDiyLMDRzVUVsX3Z1cjg/preview” width=”640″ height=”480″></iframe>\nPublicat dins de Escola Cervantes, Producte final\t| Deixa un comentari\nPublicat el 25 de maig de 2017 per Escola Cervantes\nCom a producte final del projecte hem fet maquetes de la boca. S’han fet sis grups, tants com taules tenim a la classe. Cada grup va planificar i pensar prèviament què necessitaria per fer la maqueta. Les mestres vam facilitar els materials: capses de cartró, plastilina, porexpan, pintura, papers de diverses qualitats, …\nEs va constatar que s’havien assolit els coneixements perquè la majoria dels grups van preveure la confecció de trenta-dues dents repartides en dues fileres, tampoc hi van faltar les càries.\nPrèvia preparació, cada grup va fer una presentació de la seva maqueta a la resta de companys.\nPosteriorment, quan a final de trimestre ens van visitar les famílies cada infant va explicar la seva maqueta als seus pares. Després es van exposar al passadís de l’escola.\nA partir del taller de salut i higiene bucodental es va instaurar la possibilitat de rentar-se les dents a l’escola després de dinar. En acabar el projecte es constata que l’hàbit de rentar-se les dents ha arribat a casa i la mestra demana que enviïn al correu electrònic de la classe una foto de com es renten les dents.


Què és el disseny web? | La Teva Web\nLa importància del disseny web\n¿Què és el disseny web? Definició\nPer a què serveix el disseny web?\nElements clau d'un disseny web de qualitat\nVelocitat de càrrega (Pagespeed)\nUsabilitat / Responsive\nUser-friendly, llegibilitat i navegació senzilla\nTipografia i continguts\nPer què comptar amb un disseny web professional?\nCausa la millor primera impressió\nOptimitzat per a SEO (Posicionament en Google)\nAugmenta les teves vendes i conversions\nUna forma fàcil d'accedir al teu negoci\nExemples de disseny web\nEl disseny web és una disciplina enfocada en la planificació, ideació, creació i implementació d'interfícies i plataformes digitals. En altres paraules, el disseny web és el procés que engloba tots els elements necessaris per a crear pàgines web.\nEncara que la seva definició és senzilla, la seva producció no ho és. El disseny web conjumina un gran elenc de factors que interpreten rols diferents en la creació d'un lloc o pàgina web amb èxit. El disseny de la interfície, el disseny del material i els recursos gràfics, l'experiència d'usuari, l'adaptabilitat del disseny en tota mena de dispositius… són només alguns dels elements que conformen el disseny web i el fan possible.\nLa complexitat d'aquesta branca del disseny, cada vegada en major auge, requereix de grans professionals darrere. Els dissenyadorsweb destaquen per les seves habilitats creatives i gràfiques, per la seva alta experiència en l'ús de tecnologies i programari de disseny, i pel seu coneixement de les últimes tendències en un entorn tan canviant i evolutiu com és l'àmbit digital.\nAra que ja coneixem la definició de disseny web, aprofundirem més en les seves característiques clau, usos, avantatges i el per què és necessari comptar amb un disseny professional i de qualitat per al teu web.\nUna pàgina web representa el canal de comunicació digital més directe amb l'usuari. És la targeta de visita d'una empresa en Internet i la que transmetrà el nostre missatge al món en línia. Per aquest motiu, el nostre missatge ha de transmetre's de manera clara, atractiva i adequada al nostre públic.\nÉs just aquí on entra el disseny web. El disseny web agrupa i cohesiona la imatge de marca, els valors corporatius i el missatge de l'empresa i els plasma en forma d'una pàgina web visual i atraient. El disseny web és el que permet a milions de persones, projectes i empreses a tenir presència en Internet i arribar als seus consumidors de la millor forma.\nI això no és tot! Gràcies a un disseny web professional es poden aconseguir grans coses. Ens permet satisfer als consumidors, oferir-los una experiència d'usuari perfecta, ajustada a les seves necessitats i acompanyar-los en el seu viatge pels nostres continguts, productes i serveis. Un bon disseny web és la peça principal per a obrir-nos pas en la xarxa i aconseguir un lloc destacat entre els nostres competidors.\nA més, un disseny web ben plantejat i estructurat des dels seus inicis, ens brinda l'oportunitat de posicionar millor en els resultats de cerca, és a dir, tenir un lloc web preparat per a posicionament SEU des del primer minut.\nCom ja hem comentat anteriorment, la nostra pàgina web és la carta de presentació de la nostra empresa en internet, per la qual cosa és essencial que aquesta compti amb un disseny web optimitzat i ben ideat que ens permeti oferir una navegació de qualitat i incentivar les màximes conversions dels nostres consumidors digitals.\nVivim en el món de la immediatesa. La capacitat d'atenció d'un usuari d'internet té cada vegada menys segons i, a tot això, sumem les cada vegada més infinites opcions on triar. Ningú esperarà per un contingut si té altres cent opcions a l'abast d'un clic.\nAixí que, enganxar als usuaris des del segon 0 és imprescindible. Les plataformes, mitjans i xarxes socials més populars són plenament conscients d'això, per la qual cosa ofereixen continguts extremadament ràpids i fàcils de consumir.\nÉs aquí on cobra real importància la velocitat de càrrega d'un lloc web. Sent aquest un dels elements amb major pes d'una pàgina web. Dissenyar un lloc web amb un temps de càrrega el més reduït possible és una de les prioritats a seguir, cuidant per a això l'ús i pes de les imatges, les diferents integracions, el desenvolupament, la interfície i elements navegació…etcètera.\nRecorda: Una web ràpida satisfà molt als usuaris. I un usuari feliç és un futur client.\nLa usabilitat és la característica que s'encarrega que tots i cadascun dels usuaris puguin accedir al teu lloc web de la millor forma. La usabilitat d'una web permet que tots els teus usuaris puguin descobrir i gaudir del teu contingut sense importar el dispositiu o el navegador en el qual es trobin.\nUna bona usabilitat web evitarà errors de visualització o renderitzat, aconseguint així evitar maldecaps o frustració en els usuaris i que aquests abandonin la nostra pàgina perquè no troben el que estan buscant. Gràcies a una web usable i de qualitat, evitem aquest problema. És important dur a terme una completa supervisió del desenvolupament i disseny d'una web perquè aquesta sigui el més usable possible i ofereixi l'experiència d'usuari més avançada.\nUn altre dels punts més importants del disseny web és que aquest, abans de res, ha de ser llegible i oferir una navegació fàcil i amena. Això últim ho sobrenomenem normalment com una web user-friendly (Una web amigable).\nEn la música, les obres i simfonies més populars són aquelles que es presenten al públic donant vida i forma a una naturalesa que l'espectador, en el seu interior, ja reconeix i adora. Passa el mateix amb el disseny web. Aquest ha de ser atractiu, diferent i impactant, però en el seu nucli ha d'albergar practicitat, llegibilitat i, sobretot, funcionalitats que l'usuari ja comprengui i que facin de la seva navegació un passeig pel camp.\nEls colors utilitzats en fons i icones, els diferents apartats de la web, els blocs de contingut, els bàners, il·lustracions i imatges…Tot ha d'estar dissenyat perquè siguin amigables i no cansin la vista de l'usuari, maximitzant la llegibilitat i l'accessibilitat, tant per als usuaris com per als motors de cerca que rastregen la nostra web.\nLa tipografia és un altre element que entra dins d'aquest apartat i que no hem de passar per alt. Hem d'oferir una tipografia que trobi l'equilibri entre els valors de la marca i la llegibilitat per a l'usuari. En internet transmetem el nostre missatge amb paraula escrita (en la seva major part), per la qual cosa l'usuari ha de llegir i entendre els nostres continguts amb total facilitat.\nSeguint amb els continguts en forma de text, a més d'oferir una tipografia fàcil d'entendre, també hem d'evitar paràgrafs molt llargs que puguin fer que la lectura es faci pesada per a l'usuari i aquest decideixi parar de llegir.\nTambé hem de pensar en els diferents dispositius amb els quals navegaran els nostres usuaris per la nostra web. Ordinadors, portàtils, mòbils, tauletes… Un disseny web professional tindrà tots aquests dispositius en compte per a oferir un contingut de qualitat que pugui ser llegible i funcional en tots ells.\nA continuació, presentem algunes dels múltiples avantatges que et pot aportar un disseny web professional a la teva empresa:\nEl teu web és la presentació de la teva empresa en Internet (No podem deixar d'emfatitzar això prou). Quan un client potencial acudeix al teu negoci físic, la primera impressió és crucial.\nAmb una pàgina web és exactament igual, aquesta ha de ser el reflex més polit del teu negoci. Una web amb un disseny web de baixa qualitat farà que els usuaris no tinguin una bona experiència i fins i tot pensin que l'empresa està desactualitzada, per la qual cosa seran més propensos d'abandonar la pàgina i buscar alternatives. Comptar amb un disseny web funcional, atractiu i d'alta qualitat és just el que necessites per a deixar empremta en els usuaris i causar una primera impressió inoblidable.\nGoogle és el major cercador d'Internet on les persones acudeixen a buscar informació, productes i serveis. És un dels canals digitals que aporten més trànsit i clients a les empreses i per tant s'ha de tenir en alta consideració. Per a Google, l'experiència i satisfacció dels usuaris és el primer, per la qual cosa en els seus primers resultats sempre mostrarà aquelles pàgines web que millor compleixin amb els seus requisits i estàndards de qualitat.\nSi la teva pàgina web no compta amb un disseny web funcional i actualitzat, o no està optimitzada per a per a les últimes tecnologies i dispositius, tindrà poques possibilitats d'aconseguir les primeres posicions de Google i, per tant, els seus clients potencials no la trobaran.\nComptar amb un disseny web professional, de qualitat, i preparat per a posicionament SEO és vital per a obtenir les primeres posicions en els rànquings de Google i guanyar bon avantatge als teus competidors.\nGràcies a un disseny web de qualitat i únic, podràs establir una presència en línia que et situï com a líder i referent en el teu mercat.\nComptar amb un disseny web professional, amb la teva imatge de marca i a mesura tant de les necessitats de la teva empresa com la dels teus consumidors, farà que destaquis per sobre de la teva competència. Són moltes les webs d'Internet que compten amb dissenys web en format plantilla que es diferencien molt poc els uns i els altres. Amb un disseny web professional tindràs l'oportunitat de presentar i oferir als teus consumidors una solució inassolible per a la teva competència.\nUn disseny web ben plantejat i altament atractiu aconseguirà atreure més l'atenció dels teus visitants digitals.\nUn bon disseny web tindrà el poder de despertar l'interès dels teus clients potencials, convidar-los a passar més temps en el teu web i a conèixer les teves solucions, per a finalment acompanyar-los en el seu procés de compra i convertir a usuaris interessats en nous clients.\nEn l'actualitat, internet està a l'abast de la mà de tot el món. A l'hora de buscar informació sobre una empresa, és més fàcil fer-ho des de casa o des del mòbil que acudint físicament.\nGràcies a una pàgina amb un disseny web professional, els teus clients podran trobar-te onsevulla que estiguin, i tindran una forma ràpida d'accedir a la teva informació de contacte, adreça de l'empresa, correu electrònic, catàleg, serveis…\nDeixa que el teu web parli per tu!\nA La Teva Web som una agència de disseny web a Barcelona d'alta referència i popularitat. Des de fa més de 18 anys oferim als nostres clients els serveis de disseny web més avançats i a mesura de les seves necessitats i ambicions.\nSi vols veure exemples de disseny web, et convidem a explorar per les pàgines i continguts de la nostra pròpia web www.latevaweb.com feta completament a mesura.\nO si ho prefereixes, pots visitar les pàgines dels nostres clients elaborades pels nostres dissenyadors web. Per a això, en la nostra web oferim un magnífic porfoli que recopila els millors dissenys web fets per La Teva Web. T'animem a donar-li un cop d'ull!\nGoogle tanca Google Authorship\nPosicionament web. Google elimina les fotografies i nom de l'autor dels seus resultats de cerca.


Riu Congost - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCurs d'aigua, àrea protegida i Pla Especial de Protecció (PEIN)\nA 41° 50′ 34″ N, 2° 10′ 58″ E / 41.842662°N,2.182677°E / 41.842662; 2.182677Coord.: 41° 50′ 34″ N, 2° 10′ 58″ E / 41.842662°N,2.182677°E / 41.842662; 2.182677\nB 41° 32′ 47″ N, 2° 15′ 05″ E / 41.546525°N,2.251326°E / 41.546525; 2.251326\nOsona i Vallès Oriental\nEl Congost és un riu de la conca del Besòs i deu el seu nom a l'estreta gorja per la qual passa, en bona part a través de la Serralada Prelitoral.\n2 Curs mitjà i desembocadura\n3 Característiques fluvials\n4 Aprofitament del riu\nNeix a la Font del Regàs, d'aigües provinents dels espadats occidentals de la Plana de Vic, al peu de Sant Cugat de Gavadons, en terrenys formats per gresos i margues. També rep aportacions dels vessants dels Cingles de Bertí i del Pla de la Calma.\nLa Font del Regàs (Sant Cugat de Gavadons) és l'indret on neix el riu Congost\nCurs mitjà i desembocadura[modifica]\nEl riu es troba en la fractura que separa el massís del Montseny dels Cingles de Bertí i que separa aquestes dues unitats muntanyoses de nord a sud. La seva acció durant segles ha aconseguit un engorjat important que comença al Gorg Negre, prop de Centelles, que continua a Aiguafreda i el Figueró per obrir-se a la plana del Vallès quan arriba a la Garriga. Després travessa tota la plana del Vallès, passant per Granollers, i per acabar formant el Besòs en la seva confluència amb el Mogent, que li ve a l'esquerra, a l'alçada de Montmeló. No té afluents d'importància, però molts d'ells es troben, també, engorjats.\nEn total, el Congost té una llargada de 41 quilòmetres i una conca de 225 km², mentre que la seva mitjana de cabal és de 0,56 m³/s. Habitualment, els mesos de març, maig i setembre és quan hi baixa més aigua, marcant mínims al mes d'agost. Per la seva ubicació, es tracta d'un curs d'aigua de règim mediterrani, per tant no sorprèn que pateixi crescudes ràpides (les rierades) quan hi ha tempestes fortes, retornant al seu cabal habitual en poques hores. Això ha fet que en moltes zones es trobi canalitzat per evitar els desbordaments. En la crescuda del 10 d'octubre de 1994, el mesurador de la Garriga va registrar un cabal de 750 m³/s.\nAprofitament del riu[modifica]\nL'aprofitament hidràulic havia tingut una certa importància antigament, mitjançant l'ús de molins i en els conreus, però la progressiva industrialització de molts pobles del seu curs ha fet que el seu paper disminueixi.\nLa seva riba és, encara, el millor eix de comunicacions entre el Vallès i Osona, com ho demostren el pas del ferrocarril de Barcelona a Vic i Puigcerdà i l'autovia C-17 (abans N-152), gairebé sempre paral·lela al traçat ferroviari.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Riu Congost\n↑ Gómez Bach, Anna M. Inventari de Patrimoni Local. Sant Martí de Centelles. Diputació de Barcelona, 2002, p.15 [Consulta: 10 febrer 2013].\n↑ Planificació de l‟espai fluvial a la conca del Besòs. Aca, 2013, p. 52.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Riu_Congost&oldid=29723160»\nRius de la conca del Congost\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 març 2022 a les 21:46.


Visió i avantatges | Platform Cooperativism Consortium\nEls Principis de Rochdale, promulgats l’any 1844, inspiren la nostra feina cooperativa avui dia.\nAtesa la insatisfacció general amb el capitalisme, ha arribat l’hora de preguntar: “Quina és la nova economia que volem crear?”. En lloc d’optimitzar l’economia en línia per generar creixement i beneficis a curt termini només per a uns quants, hem d’optimitzar l’economia digital per a totes les persones.\nLes cooperatives de plataforma ofereixen un futur proper alternatiu al capitalisme de plataforma que es basa en principis cooperatius com la propietat democràtica i la governança.\nLluitar contra la desigualtat\nEn sectors com la neteja de domicilis, moltes de les feines puntuals les fan persones invisibles per als clients. Aquestes persones, sobretot les dones de color, tenen menys beneficis, una remuneració més baixa i escasses oportunitats de formar-se al lloc de treball. És per això que s’han quedat estancades a l’hora d’assolir més drets laborals. Els treballadors no blancs romanen especialment desprotegits contra la discriminació. Les desigualtats que genera l’economia de bolos fan augmentar la injustícia sistèmica preexistent per motius de gènere, capacitat i raça.\nLes cooperatives de plataforma introdueixen en la gestió de negocis en línia la justícia econòmica, la formació i la participació democràtica.\nUna economia digital més democràtica\nDe les cites a la cerca, les plataformes extractives arriben a tots els aspectes de la nostra vida i, pel camí, recullen dades que controla un grup molt reduït de persones. Els gegants d’Internet recullen i controlen incomptables punts de dades sobre els usuaris, però no ofereixen cap mena de transparència sobre com s’empra aquesta informació, a qui es ven i amb quin objectiu. Mentre molts inversors i creadors d’aquestes plataformes extractives guanyen fortunes, els usuaris que donen valor a les aplicacions mitjançant les seves dades no tenen cap influència en allò que hi passa.\nGràcies a les cooperatives de plataforma, es té en compte el parer de les parts interessades sobre allò que succeeix a la plataforma.\nEndegar una cooperativa de plataforma ofereix diversos avantatges:\nFeines de més qualitat\nMés resiliència que altres tipus d’empresa\nMenys rotació d’empleats\nMés control de la privacitat i la transparència\nOportunitats per beneficiar-se de l’ecosistema de cooperatives\nControl de la direcció del negoci en mans dels treballadors-propietaris\nCom us poden beneficiar les cooperatives de plataforma\nTots els dòlars que doneu aniran destinats a ajudar-nos a dirigir el Consorci de Cooperativisme de la Plataforma