Canal del Centre - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIV (tram modern)\nI (tram històric)\n50° 28′ 41″ N, 4° 06′ 36″ E / 50.4781°N,4.11°E / 50.4781; 4.11Coord.: 50° 28′ 41″ N, 4° 06′ 36″ E / 50.4781°N,4.11°E / 50.4781; 4.11\nmodern: 2+1 ascensor\n24,275 + 7,2 default ( )\nEl Canal del Centre és un canal de Bèlgica que enllaça el canal Brussel·les-Charleroi a Seneffe amb el Canal Nimy-Blaton-Péronnes. Forma una malla essencial en l'enllaç de les conques del Mosa i de l'Escalda.\nEl canal inaugurat el 1917 era d'una capacitat d'embarcacions de 300 tones. Des de 1962 l'obra de modernització i d'eixamplament comença i s'ha acabat el 30 d'agost 2002.\nEl canal modern té una llargada de 24,275 km d'una capacitat de 1350 tones (Classe IV). De Ville-sur-Haine cap a Houdeng-Goegnies s'ha construït una drecera al nord dels nuclis de Strépy-Bracquegnies i Houdeng.\nEl braç antic del canal és d'una llargada de 7,2 km. Era vaticinat a la destrucció als anys seixanta del segle passat però un moviment de conservació s'ha aixecat des del 1978 per a protegir el siti i les quatre ascensors hidràulics del segle xix. Va reeixir el repte i el 1998, la UNESCO l'ha declarat patrimoni de la Humanitat.\nDes d'aleshores, hi ha dos canals del centre: el modern, utilitzat per a la navegació comercial i l'històric com atracció museística i turística.\n1 El canal històric\n1.3 El canal històric avui\n2 El canal modern\n3 Estadístiques del trànsit al canal\nEl canal històric[modifica]\nEl canal històric amb l'ascensor n° 4 al segon pla\nLa història del canal comença al 24 de juny 1379, quan Albert de Baviera, comte d'Hainaut va decidir que s'havia de millorar les condicions de navegació al riu Haine entre Mons i el seu aiguabarreig amb l'Escalda a Condé sur l'Escaut. El 1554 el comte Joan d'Otinge va emetre un nou decret per a apregonar l'Haine. A aquesta època, encara no es parlava d'un enllaç de l'Escalda amb el Mosa com que la cresta de més de noranta metres era insuperable amb els mitjans tècniques d'antany.\nEl 1774, sota el regne Austriac es parla per a la primera vegada d'aquest enllaç, un projecte que els ocupants francesos van tornar a prendre el 1800. El 5 de maig 1810, l'emperador Napoleó decretà la construcció d'un enllaç Escalda-Mosa que connectara Charleroi a Mons en utilitzar el curs de l'Haine. El Canal Mons-Condé o sia la canalització de l'Haine fins a l'aiguabarreig amb l'Escalda va acabar-se, tot i encontrar moltes dificultats.\nEl canal històric a Thieu\nNomés queda el tram Mons-Charleroi o sia el futur canal del Centre. Superar un desnivell d'uns noranta metres en un trajecte d'a penes 21 quilòmetres era i és un repte de veres. Això no era pas l'única dificultat: l'estructura geomorfològica de la zona era força inestable a causa de les explotacions mineres i, de més, la quantitat d'aigua disponible als rierols que haurien d'alimentar el canal i les rescloses era força restreta. De 1826 fins a 1881, no menys que deu projectes van treure's a llum fins que el govern belga va decidir el 4 d'agost 1879 de construir el canal, al retorn d'un viatge d'estudis d'un grup d'enginyers belgues a Anglaterra. El 1881, el ministre de foment Charles Sainctelette va aprovar l'onzè projecte segons la tècnica desenvolupada per a l'enginyer anglès Edwin Clark en col·laboració amb la societat de construcció mecànica Cockerill de Seraing.\nS'opta per un traçat que segueix la vall del Thiriau de La Louvière fins a Thieu i la vall de l'Haine fins a Mons. Per a superar els noranta metres calen sis rescloses d'un desnivell de 4,00 m, cinc de 4,20 m, una de 2,26 m i quatre ascensors tipus Clark: un de 15,4 m i tres de 16,93 m. L'avantatge d'un ascensor es doble: permet de superar un desnivell més llarg i li call seixanta vegades menys aigua que una resclosa.\nL'obra va començar al setembre de 1883 a La Louvière i el canal va inaugurar-se el 1917. El tram històric que subsisteix després de l'obra de modernització té una resclosa i els quatre ascensors hidràulics autèntics.\n40,80 m 5,20 m … m … m 15,40 m\nHoudeng-Goegnies·n°2 (ascensor) 40,80 m 5,20 m … m … m 16,93 m\n40,80 m 5,20 … m … m 16,93 m\nThieu (resclosa) 124,00 m 12 m … m … m 4,20 m\nEl canal històric avui[modifica]\nEl canal històric, del qual les instal·lacions van restaurar-se, és esdevingut una atracció turística d'envergadura, gràcies a l'acció incansable de la Compagnie du canal du Centre, creada el 1978 per un aficionat del canal, Jean-Pierre Gailliez. Aquest tram ja no s'utilitza per al trànsit comercial.\nEl canal modern[modifica]\nPanorama del canal\nEl 1947 es va parlar per a la primera vegada d'eixamplar el canal. Des del 1954, la CEMT va decidir que calia modernitzar la xarxa de transport de navegació interior d'Europa i augmentar la capacitat de les vies principals a 1350 tones. La majoria dels canals eren de classe I amb una màxima capacitat de 300 tones. La CEMT preveia a dreta llei una explosió del transport de mercaderies. El 9 de març 1957, el llavors parlament unitari de Bèlgica vota una llei ("la llei de les 1350 tones") que determina la llista les vies navegables que han d'eixamplar-se. L'obra comença el 1963. El quid principal era, com des de l'inici de la història del canal, el desnivell i la solució per a reemplaçar els quatre ascensors. Aviat les rescloses d'Havré i d'Obourg-Wartons van construir-se, però va caldre molt de temps per a triar entre un pla inclinat, un canal inclinat, una escala de rescloses o un ascensor.\nL'obra era gegantí, si més no faraònic pels detractors. Era l'època de la història de Bèlgica a la qual calia sempre compensacions d'ambdós costats de la frontera lingüística, cada vegada que es proposaven obres majors. L'obra es va finançar per a contrapesar un altre projecte faraònic: el port de Zeebrugge. Després de moltes tergiversacions, finalment, va optar-se per construir l'ascensor naval de Strépy-Thieu i la construcció va començar el 1982. Diverses vegades els treballs van suspendre's quan el govern central tenia altres prioritats financeres. Després de la regionalització de la competència de foment el 1993, el govern való va reprendre l'obra i crear la societat Sofico el 1994, per a acabar uns grans projectes inacabats o inacabables: l'ascensor i el túnel de Cointe, aturades per a la inèrcia del govern central que precedia la regionalització de 1993. El canal nou va acabar-se amb la inauguració el 2002 d'aquest ascensor, el més llarg del món.\nRescloses i ascensor\nHavré (resclosa) 124,00 m 12,50 m … m … m 10,00 m\nAscensor naval de Strépy-Thieu 55,00 m 7,30 m … m … m 73,15 m\nObourg-Wartons (resclosa) 96,00 m 12 m … m … m 5 m\nEstadístiques del trànsit al canal[modifica]\nDe 2000 (últimes estadístiques disponibles pel canal històric) el 2006, el volum de les mercaderies transportades al canal va multiplicar-se gairebé per vuit.\nAny tonatge embarcacions\n1987 498.000 t 2853\n1990 335.000 t 2103\n2000 282.000 t 1531\n2004 1.513.000 t 4041\n2005 1.871.000 t 4941\n2006 2.295.000 t —\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Canal del Centre\n↑ Descripció del canal al web del servei de les vies hidràuliques de Valònia\n↑ Crònica del canal Arxivat 2007-08-02 a Wayback Machine. editada pel servei pedagògic del govern de la regió valona\n↑ «Butlletí d'informació del canal (en [[francès]])». Arxivat de l'original el 2004-09-20. [Consulta: 1r desembre 2007].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Canal_del_Centre&oldid=29859609»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 abr 2022 a les 21:25.


La psicosi pels atacs a París s'apodera durant unes hores del Principat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa psicosi pels atacs a París s'apodera durant unes hores del Principat\n18/11/2015 (05:45 CET)\nLa psicosi pels atacs a París s\_'apodera durant unes hores del Principat\nLa psicosi generada pels atacs terroristes de divendres a París s’ha instal·lat també al Principat. Durant més de tres hores i mitja efectius de la policia i d’altres cossos de salvament han hagut de desplegar el protocol relatiu a amenaces químiques. I han hagut de mantenir fora de servei durant bona part de la jornada el despatx de La Poste. Tres sobres amb un contingut que s’ha enviat a analitzar fora del país han encès l’alarma entre els operaris dels correus francesos. Just instants abans que al pati de l’ambaixada de França al Principat s’iniciés una concentració de rebuig simbòlic a la massacre parisenca. Entre el muntatge a La Poste, els ferris controls al Lycée, la brama -del tot infundada- que hi podria haver una alerta sobre l’hipotètic pas per Andorra de l’únic terrorista que se suposa que no va morir en els atemptats o, més tard, una actuació sanitària a l’edifici administratiu de Govern producte de la indisposició que ha afectat una funcionària, el neguit ha estat més que evident aquest dilluns.\nEl succés cabdal s’ha ‘disparat’ vers dos quarts de dotze del matí. En un control rutinari de paqueteria per part dels treballadors de La Poste s’hauria advertit la presència d’una substància sospitosa en uns sobres -sobre els quals, almenys hores d’ara, no n’ha transcendit ni els remitents ni els destinataris-. La sensibilitat sobre les amenaces terroristes i les mesures de vigilància extraordinàries imposades especialment des del cantó francès han fet que de seguida s’advertís al policia. El primer pas ha estat acordonar la zona més propera al lloc on se situa l’oficina dels correus francesos, al centre de la capital. Al cap de poca estona han anat arribant els diversos especialistes encarregats de desplegar el protocol per l’amenaça d’elements químics, amb els experts del TEDAX al capdavant.\nPresència de Martí i Espot\nMentre es desenvolupava l’operatiu, amb diferents agents del cos de salvament i extinció d’incendis també preparats per intervenir, s’han desplaçat fins a La Poste tant el cap de Govern, Toni Martí, com el ministre de Justícia i Interior, Xavier Espot, o el cònsol major d’Andorra la Vella, Jordi Minguillón. També els principals comandaments de la policia -amb Jordi Moreno i Bruno Lasne al capdavant, han participat en la coordinació de l’operatiu. El protocol s’ha seguit de dalt a baix per evitar ensurts, vist que no és clar el contingut dels sobres sospitosos.\nDe fet, la substància que hi havia a l’interior, que algunes fonts han definit com a polsim i altres han qualificat d’un element similar a la sorra fina, s’ha enviat a un laboratori estranger per tal de determinar amb tota mena de detalls quina és la seva composició. Les autoritats no han descartat ni assegurat res en relació a la substància. No es vol ni treure ferro a la qüestió ni donar-li una volada que potser al final no acabarà tenint.\nEl que està clar que s’han anat desinfectant tots els elements materials i humans que han tingut alguna mena de contacte amb els paquets sospitosos. I pocs minuts després de les 3 de la tarda s’han aixecat les mesures extraordinàries de vigilància acordades un cop els experts de la policia i dels bombers que han participat en l’acció més directa s’han retirat. L’operatiu ha dificultat, encara que sense una incidència gaire notable, la circulació. La zona, a tocar l’aparcament del Parc Central, ha estat més apte que mai per als curiosos que s’han aplegat per veure com es desenvolupava la feina dels equips de seguretat, carregats amb tota mena de material i vestimenta per a l’ocasió.\nEl titular d’Interior ha aprofitat la seva presència a tocar de la zona acordonada per informar que no hi ha cap alerta sobre la possibilitat que el vuitè dels terroristes que se suposa que hauria intervingut en els atacs de París pogués fer cap al Principat. Algunes fonts han advertit que l’home podria dirigir-se a Espanya. I durant el matí s’havia especulat amb la possibilitat que en algun moment pogués accedir a Andorra. Això no seria així. Tot i amb això els controls policials a les fronteres es mantenen plenament actius des de dissabte al matí.\nAls punts fronterers no són els únics llocs on s’ha reforçat la vigilància. També al Lycée s'estan fent estrictes controls. Seguint les instruccions de l’ambaixada de França a Andorra després dels atacs de París del divendres passat, tant els alumnes com els pares s'han d'identificar abans d'entrar al centre. També els mestres. I a no ser que sigui per raons excepcionals i acreditades, no és permesa ni l'entrada ni la sortida fora de les hores concretes a l'efecte. Aquells pares que tinguin concertades entrevistes amb professors aquesta tarda de dilluns o la tarda de dimarts no podran estacionar el vehicle a l'interior del centre com en altres ocasions es podia fer. D'altra banda, les sortides escolars previstes per aquesta setmana han estat cancel·lades.\nMentrestant, aquesta jornada de dilluns també ha deixat noves mostres de solidaritat amb el poble francès. En aquest cas a la seu de la legació diplomàtica gala al Principat. Just al punt del migdia s’hi ha fet una concentració silenciosa similar a la que es va viure diumenge a la plaça Lídia Armengol. Durant tot aquest dilluns un llibre de condol ha estat a disposició dels ciutadans per tal que poguessin expressar els seus sentiments en relació als atacs que van causar la mort, en diferents fronts, a unes 130 persones. I en va ferir de gravetat pràcticament un centenar més.\nFotografies: Govern d'Andorra / Facebook / Altaveu\nDels documents secrets de la ‘destralada’ a BPA al lideratge de Fernández Díaz contra els Pujol\nEl vial per accedir a CRAMEA suposarà una inversió de gairebé 1,5 milions al comú d’Encamp\nEnllestit el nou Centre de Resolució de Conflictes Empresarials de la Cambra de Comerç\nGairebé la meitat de places hoteleres disponibles ocupades la darrera setmana


Les dones no som (tan) complicades...: Mama de Borja\nTots els diumenges ens ajuntàvem els Borja a casa de la iaia matriarca que feia les millors paelles del món. I un dels meus cosins cada setmana portava una novia diferent a la reunió familiar. A la joventut és normal canviar molt de parella, cada mes tens un novio nou i tots són l'amor de la teua vida.\nÉrem uns crios, eren novios de menjar pipes i prou, però això a ma mare mai li ha fet gràcia i sempre deia allò de "no portes a cap xicon a casa si no és perquè ja sou novios formals i penseu casar-vos". I clar, mai li n'he portat cap.\nAl principi la dona estava contenta de vore que la seua xiqueta "es guardava" i no se n'anava amb qualsevol, però en vore que anaven passant els anys i seguia igual... sembla que va començar a preocupar-se, però ho portava en silenci.\nMama de Borja, molt catòlica ella, li resava a Sant Antoni de Pàdua (patró de les xiques fadrines) per a que la seua Lucre trobara un bon novio.\nMentres, jo anava fent la meua vida, però clar, no anava a explicar-li a ma mare que no tenia novio però sí uns quants amants... que és ma mare, i no vull que li agarre un infart. Però va arrribar el dia d'explicar en casa que anava amb un xic.\n"Mama, me'n vaig uns dies de viatge amb un novio incipient. No som novios formals, ni anem a casar-nos, però t'ho dic perquè esta vegada no me'n vaig amb amics, vaig sola amb ell" i la mama de Borja es va posar a plorar.\nClar, com és catòlica de rotllo ranci, vaig pensar que li havia pegat tort que me n'anara per ahi amb un tio, els dos a soles, sense estar casats ni res... que això és pecat... i tot el rotllo. Però no. Éren llàgrimes d'emoció!! I al final em va dir... ai, quina alegria em dones, jo ja pensava que eres lesbiana.\nEtiquetes: coses que em passen, family\nCrec que els meus pares deuen pensar una cosa semblant xD\n21 de novembre de 2014 a les 10:28\nEls teus pares també pensen que eres lesbiana, @pons007?? :P\n21 de novembre de 2014 a les 10:31\nCarles G Palpalloques ha dit...\nEl (meu) cas contrari és dir-los als progenitors de tirereta i alhora, que tens nóvio i que te'n vas a Berlín, però que estiguen tranquils que tot va be. Fliparen\n21 de novembre de 2014 a les 20:03


Notícia: Blanes fa petita l’Església Santa Maria en el darrer comiat a l’exalcalde Josep Marigó i Costa\nBlanes fa petita l’Església Santa Maria en el darrer comiat a l’exalcalde Josep Marigó i Costa\nNoticia publicada a la web el 02/15/2018 12:00:51 PM\nEl funeral ha aplegat nombrosos polítics de Blanes i Girona, personal de l’Ajuntament, alumnes i entitats. Les banderes del consistori onejaran a mig pal en senyal de dol fins divendres\nLa ciutat de Blanes ha dedicat avui dijous el seu darrer adéu de manera multitudinària a qui va ser el seu alcalde durant dos mandats -del 2003 al 2007 i del 2011 al 2015-, Josep Marigó i Costa, que va morir la matinada d’aquest passat dimarts. Una emotiva cerimònia funerària celebrada a les deu del matí ha omplert a vessar l’Església Santa Maria, fins al punt que gran part dels assistents han hagut de seguir el funeral des de l’exterior.\nAlcaldes i regidors tant de Blanes com de diverses localitats gironines i barcelonines; representants d’institucions i entitats; personal de l’Ajuntament de Blanes; companys de feina; alumnes de l’Institut Lluís Companys de Tordera on donava classes després de retirar-se com alcalde; familiars i amics.... Tothom s’hi ha aplegat per acomiadar-se.\nL’altar on s’ha dipositat el fèretre també estava ple de centres de flors i corones per expressar el dolor per aquesta sentida pèrdua. Entre elles, destacava la que ha fet arribar l’Ajuntament de Blanes en nom de tota la corporació, així com la que signaven tots els exalcaldes de Blanes: “A Josep Marigó i Costa, alcalde de Blanes, dels teus companys en el càrrec: Maria Dolors Oms, Fèlix Bota, Ramon Ramos, Josep Trias i Miquel Lupiáñez”.\nUn dels instants més emotius de la cerimònia ha estat quan dues amigues de la família s’han adreçat des del púlpit per recordar el perfil tan humà com professional de Josep Marigó. Un altre dels moments més intensos ha estat quan el cotxe funerari ha marxat de la Plaça de l’Església: els assistents que encara omplien el recinte li han dedicat un llarg i sentit aplaudiment.\nBanderes a mig pal a l’Ajuntament de Blanes\nFins demà divendres, les banderes de la façana principal de l’Ajuntament de Blanes onegen a mig pal en senyal de dol per la pèrdua de qui va ser el seu màxim representant durant dos mandats. Paral·lelament l’actual batlle, Mario Ros i Vidal, va signar ahir dimecres un decret d’alcaldia per facilitar a tot el personal del consistori que volgués assistir al funeral pogués fer-ho, una autorització emesa de manera excepcional.\nAl llarg d’aquests darrers dies nombroses autoritats, institucions, entitats, polítics i amics s’han posat en contacte a través de diversos mitjans amb el Gabinet d’Alcaldia del consistori blanenc per contrastar la trista notícia, així com per informar-se sobre les cerimònies exequials organitzades per la família. D’altra banda, l’Ajuntament de Blanes té previst properament fer un reconeixement públic a la figura de l’exalcalde.\nData de realització: 02/15/2018 | Data de la darrera actualització: 02/15/2018


Salvar el senyor Esteve?\nJoaquim M. Perramon\nHabitualment les pàgines d’economia s’ocupen de temes com la borsa, la banca i les empreses, però hi ha problemes quotidians que també són interessants i mereixedors d’una anàlisi econòmica. Aquest és el cas del tancament de les botigues singulars que pateix Barcelona, arran de l’actualització dels lloguers per la llei d’arrendaments. En principi, el tancament de botigues és llei de vida. Les botigues són empreses i si tanquen és perquè no són prou rendibles. És molt lamentable però no s’hi pot fer res.\nTanmateix, una botiga cèntrica en un lloc per on passin, per exemple, deu mil persones diàries, que no és cap disbarat, al cap de 75 anys haurà estat vista 300 milions de vegades per persones de diverses generacions o països. Forma part de la memòria col·lectiva, de la idiosincràsia de la ciutat. Molt fàcilment la seva imatge ha estat enregistrada en fotografies i postals.\nEl problema és un repte, hi ha un valor privat que no es pot rendibilitzar i un valor públic que es pot perdre. La rendibilització privada d’aquests actius és un problema d’estratègia empresarial. A Barcelona hi vénen els suecs i austríacs a promocionar el seu turisme. Posen uns estands a la platja de la Barceloneta dirigits sobretot als joves de fora, sobretot, perquè vegin que en aquests països també s’ho poden passar bé. Per la mateixa raó, potser més d’un podria aprofitar la imatge per exportar.\nDe vegades els actius intangibles es rendibilitzen amb l’esponsorització. Aquest és el cas d’El Bulli de Ferran Adrià. En qualsevol cas, la ciutat també pot sortir perdent del tancament de botigues històriques. La qüestió és com es pot discriminar entre aquelles botigues insalvables empresarialment i aquelles que necessiten temps per treure valor dels seus actius. Intuïtivament, sembla clar que s’hauria d’evitar el tancament d’aquelles botigues amb una excel·lència reconeguda a nivell internacional. De moment l’Ajuntament guanyarà temps fent un cens de botigues i amb la suspensió de llicències. Un mètode de valoració d’aquests intangibles potser facilitaria molt les coses. I també tenim financers que ho poden fer.


Brou Casolà: de novembre 2008\nPublicat per MarcG a 16:43 9 comentaris:\nPublicat per MarcG a 11:20 Cap comentari:\nAbans-d'ahir 11 de novembre es va realitzar una nova jornada del 'Club de usuarios de Vignette de las Administraciones Públicas Españolas'.\nLa darrera reunió fou el passat 24 d'abril, (ja us vaig informar en aquest altre post).\nTal com us vaig comentar en el post de l'anterior reunió, aquest és un club d'usuaris amb dos grans objectius (al meu entendre):\nUnir-se per fer més pressió al fabricant, (en aquest cas Vignette). Per tant, constituir-se com un lobby.\nAprendre dels èxits/errors d'altres administracions de cara a ser més eficients amb l'experiència de tothom.\nEn aquest cas l'agenda fou:\n10:30 Introducción a la jornada por Pilar Conesa Santamaria, Gerente de e-administración y sistemas de información del Ajuntament de Barcelona.\n11:00 Roadmap Productos (Vignette)\nVCM, VAP, Dynamic, Collaboration, etc.\nDemostración nuevos productos (Vignette)\nRecommendations (web 2.0)\n12:30 Entorno colaborativo e Integración de VCM con el sistema de traducción automática (presentado por el Ayuntamiento de Madrid)\n13:30 Comida (y café)\n15:00 Problemáticas en el día a día con el gestor de contenidos VCM y VAP\nEntorno multiproveedor: pros y contras\nPases entre entornos: automatización, mejores prácticas (presentado por la Generalitat de Catalunya)\n16:00 Breve descanso\n16:15 Elección nuevo presidente club usuarios para el año 2009\n16:30 Demostración nuevos productos (Vignette)\nDebate sobre la problemática de estándares de vídeo, su gestión y la aplicación de la accesibilidad\nComentarios sobre los temas tratados hoy, y propuesta temas interesantes para la próxima reunión del club\nLes organitzacions que hi van assistir han estat, (per ordre alfabètic):\nResum dels actes fets:\nLa reunió va començar amb una presentació de la Pilar Conesa, gerenta adjunta d'administració electrònica i sistemes d'informació de l'Ajuntament de Barcelona.\nVa parlar dels dos objectius principals que té marcat l'Ajuntament de Barcelona:\nMillorar la qualitat dels serveis que ofereix, (actualment no es tracta d'ampliar el volum de serveis oferts sinó de millorar-ne llur qualitat).\nSer més propers al ciutadà, (per exemple es potenciaran els 73 barris, enlloc dels 10 districtes).\nTambé va parlar del canvi en el model de gestió de l'Ajuntament, anomenat Barcelona 2.0. Aquest 2.0 prové de ser una nova versió del model de gestió de l'Ajuntament (després de superar el model 1.0 establert a principis de la dècada dels 80 en el que es descentralitzava la gestió de l'Ajuntament i on es diferenciava l'estructura executiva de l'estructura política). Per tant, en aquest sentit (i parlant en termes informàtics) estem fent un upgrade de la versió del model de gestió.\nAquest 2.0 també prové d'apostar per eines de col·laboració, participació del ciutadà, en la línia dels que tenim alguna noció sobre Web 2.0.\nEn tot aquest procés el lloc web bcn.cat és un element clau, també ho és la Intranet municipal, i, per tant, el gestor de continguts que utilitzem - de Vignette - és una peça molt important de tot aquest engranatge.\nDesprés d'aquesta presentació de la Pilar Conesa, Jaime Compan i Chus Pastor de Vignette ens van fer un roadmap dels principals productes, (això no és res més que explicar quines seran les properes novetats de Vignette.\nVan comentar que es vol donar molta rellevància a la part 'social', és a dir, i en paraules textuals, es vol poder oferir un 'facebook for enterprises'.\nWeb 2.0: La idea és oferir una plataforma completa i integrada de serveis Web 2.0, (utilitzant eines i plataformes que ja disposin les organitzacions, com per exemple el gestor de bases de dades Oracle). Aquí hi tenim el Vignette Community Services i el Vignette Community Applications.\nMultimèdia: Vignette Rich Media Services Asset Module, Vignette Rich Media Services Video Module i Vignette Video.\nPersonalització: Vignette Recommendations.\nRendiment: Vignette High Perfomance Delivery.\nA part, óbviament, també s'estan fent canvis en els productes del nucli dur, per exemple en el Vignette Content Management.\nDesprés de comentar tot el roadmap, el Jaime ens va explicar què és el Vignette Recommendations (no vaig acabar d'entendre per què ens explicava això quan, de fet, ja no ens ho va mostrar en la darrera reunió del Club de Usuarios de Vignette).\nLa idea que hi ha al darrera del Vignette Recommendations és que se'm mostrin els continguts més interessants (per mi) en funció dels meus gustos, de les meves preferències.\n¿Com ho fa? A mesura que els usuaris naveguen pel site anem coneixent (en temps real) què visita, què li interessa més i, a partir d'això, es mostren uns determinats continguts o uns altres.\nTot està fet a partir d'etiquetes, (tags), semblants a les que tenim per temes estadístics (aquí teniu un post que explica com funciona el sistema d'estadístiques via tags), per tant, implica modificar una bona part de les pàgines del nostre lloc web.\nTambé hi ha recomanacions 'per defecte', és a dir, per exemple, llistats de 'contingut més visitat'; per tant, recomanacions extretes del comportament de la totalitat de visites al nostre site.\nD'altra banda, també ens permet extendre els nostres continguts a d'altres webs mitjançant l'ús de widgets. D'aquesta manera podem portar el nostre contingut a les pàgines dels nostres usuaris (per exemple als seus blogs) i portar el contingut a on està l'usuari (per exemple a YouTube).\nAquest Vignette Recommendations és un servei que ofereix Vignette, és a dir, no és un software que s'instal·li a les nostres màquines sinó que es contracte un servei (amb el seu corresponent llicenciament) directament a Vignette.\nCol·laboració i gestió de les traduccions del contingut\nDesprés d'un breu descans, la Mercedes Lozano de l'IAM (Informática del Ayuntamiento de Madrid) ens va explicar dues experiències, una relacionada amb la realització d'eines que ajudin en el treball col·laboratiu i l'altre relacionada a com gestionen les traduccions del contingut.\nPel que fa als entorns participatius va explicar que ells han desenvolupat codi propi en el Portal de Vignette i amb l'ajut del cercador Autonomy.\nAmb aquest codi han realitzat enquestes i fòrums tan a la seva Intranet (anomenada Ayre: Ayuntamiento en Red) com al seu web municipal (munimadrid.es), (tot i que en producció actualment només ho tenen a la Intranet).\nAquest codi permet crear fòrums (moderats i administrats pels propis departaments responsables) i enquestes utilitzant els tipus de contingut de 'foro' i de 'encuesta' que tenen en el propi gestor de continguts, a més, la seva filosofia és tenir un sol gestor a Ayre i a Munimadrid.es, només canvia la presentació.\nD'altra banda, la Mercedes va comentar que també utilitzaven el Vignette Collaboration, però, de moment, només per grups reduïts, molt especialitzats i personalitzats.\nLa seva experiència en aquest producte no és negativa però tampoc positiva, no n'està del tot convençuda i, a més, ho troba car, especialment pel model de llicenciament per usuaris, implica que s'ha de tenir molt clar qui vol ser-ne usuari i que realment ho utilitzarà.\nLa segona presentació que va fer la Mercedes va estar relacionada amb les traduccions del contingut.\nVa comentar que el volum de continguts no para de créixer i la freqüència de modificació també.\nPer a resoldre el tema de les traduccions dels continguts van dissenyar un gestor de traduccions pensat per a:\nIndicar quin contingut nou s'envia a traduir.\nIndicar quins canvis impliquen una nova traducció.\nGestionar els enviaments/recepcions amb l'empresa de traducció, (Lingua Services).\nDel que va comentar en aquest tema de traduccions, un dels aspectes que personalment més valoro, és que el buscador busqui en funció de l'idioma en que està l'usuari. És a dir, mai es barregen els idiomes en els resultats de les cerques.\nA més, si estàs navegant amb un determinat idioma i arribes a un contingut que no està traduït per aquell idioma llavors t'ho indica i et deixa veure-ho en l'idioma original. D'aquesta manera la usabilitat està assegurada.\nJust abans de dinar vam fer una foto de grup, (feu click per ampliar-la):\nPer la tarda van parlar la gent de la Generalitat de Catalunya sobre la problemàtica del dia a dia del gestor de continguts, bàsicament pels molts proveïdors que tenim habitualment en aquests entorns.\nTambé van parlar dels problemes al fer 'pases' a producció, tenen 5 persones dedicades exclusivament a això, queda clar que no és un procés gens àgil.\nEn aquest punt estava previst l'elecció d'un nou president, ara que fa un any que la presidència recau en l'Ajuntament de Barcelona.\nNo obstant, no hi va haver cap candidatura, per aquest motiu es va renovar l'actual presidència.\nJaime Compan, de Vignette va presentar l'eina Vignette Video, un repositori on emmgatzemar els vídeos que tinguis del teu web.\nÉs un servei que ofereix Vignette, per tant, no està pensat per ser instal·lat en els nostres servidors sinó per llicenciar el servei que ofereix directament Vignette.\nVignette Video està basat en l'eina que oferia l'empresa Vidavee que fou adquirida per Vignette.\nL'eina permet les típiques funcionalitats d'un repositori de vídeos: ingesta, transcodificació, etiquetatge, etc. Fins i tot també et permet afegir publicitat (o els missatges) que desitgem en determinats moments del video, en funció del fotograma que s'estigui emetent en aquell moment.\nTambé ofereix un player amb les funcionalitats habituals i amb d'altres més avançades, (com per exemple poder enviar un tros de video a algú o disposar d'una barra d'scroll feta amb fotogrames del video).\nD'altra banda el mòdul d'estadístiques també és força potent, per exemple té el que ells anomenen 'User Behaviour Collection' que ens indica quins trossos del video són els més vistos.\nEvidentment s'integra amb la resta d'aplicacions de Vignette, tot i que no requereix tenir-les.\n'Club de usuarios de Vignette' (sessió de primavera).\nEstava escoltant el disc 'Afraid Of Sunlight' dels Marillion mentre redactava aquest post.\nÉs un disc que potser no és el més conegut de la llarga discografia de Marillion però, tot i això, conté grans cançons com, per exemple, 'Beautiful', 'Beyond You' i, especialment, 'Out Of This World', 'Afraid Of Sunlight' i 'King'.\nEtiquetes de comentaris: ajuntament de barcelona, ayuntamiento de madrid, barcelona 2.0, generalitat de catalunya, vignette\nPublicat per MarcG a 17:54 Cap comentari:\nDades d'Alexa (novembre'08) sobre el posicionament del web de l'Ajuntament de Barcelona\nD'altra banda, en aquest mes de novembre'08 hi he afegit les dades dels webs de l'Ajuntament de Moscú, (Rússia) i de l'Emirat-Ciutat de Dubai.\nEn el nostre rànquing de ciutats europees (excepte les espanyoles) perd una posició, ara està en el número 8, (de fet hauria pujat una posició si no fos que en aquest mes de novembre'08 s'ha afegit en aquest llistat l'Ajuntament de Moscú).\nEn el nostre rànquing de ciutats de la resta del món (és a dir, sense tenir en compte les europees) puja una posició, ara és 12.\nDisminueix (empitjora) 149 posicions en el traffic rank, ara es troba a la posició 16.579.\nEn el nostre rànquing de ciutats espanyoles perd una posició, ara està en la posició número 3.\nEn el nostre rànquing de ciutats europees (excepte les espanyoles) perd una posició, ara és 12.\nEn el nostre rànquing de ciutats de la resta del món es manté en la posició 15.\nEn el nostre rànquing de ciutats de tot el món perd dues posicions, ara és 26.\nDisminueix (empitjora) 1.041 posicions en el traffic rank, ara es troba a la posició 31.817.\n1 .- Sao Paulo http://www.prefeitura.sp.gov.br/ 1.590\n2 .- Tòquio http://www.metro.tokyo.jp/ 1.647\n3 .- Sidney http://www.cityofsydney.nsw.gov.au/ 3.078\n4 .- Berlin http://www.berlin.de/ 3.508\n5 .- Nova York http://www.nyc.gov/ 3.745\n6 .- Melbourne http://www.melbourne.vic.gov.au/ 3.867\n7 .- Rio de Janeiro http://www.rio.rj.gov.br/ 3.893\n8 .- Osaka http://www.city.osaka.jp/ 4.002\n9 .- Brisbane http://www.brisbane.qld.gov.au/ 5.472\n10 .- Mèxic DF http://www.df.gob.mx/ 6.652\n11 .- Hamburg http://www.hamburg.de/ 9.106\n12 .- Viena http://www.wien.gv.at/ 9.185\n13 .- Perth http://www.perth.wa.gov.au/ 9.256\n14 .- Helsinki http://www.helsinki.fi/ 11.382\n15 .- Istanbul http://www.ibb.gov.tr/ 11.444\n16 .- Moscú http://www.mos.ru/ 11.481\n17 .- Oslo http://www.oslo.kommune.no/ 11.484\n18 .- Buenos Aires http://www.buenosaires.gov.ar/ 14.489\n19 .- bcn.es http://www.bcn.es/ 16.579\n20 .- Paris http://www.paris.fr/ 16.768\n21 .- Toronto http://www.toronto.ca/ 18.709\n22 .- Stockholm http://www.stockholm.se/ 20.820\n23 .- Roma http://www.comune.roma.it/ 27.550\n24 .- Madrid http://www.munimadrid.es/ 28.734\n25 .- Chicago http://egov.cityofchicago.org/ 28.892\n26 .- bcn.cat http://www.bcn.cat/ 31.817\n27 .- Pequín http://www.beijing.gov.cn/ 32.029\n28 .- Frankfurt http://www.frankfurt.de/ 33.743\n29 .- Philadelphia http://www.phila.gov/ 34.132\n30 .- Amsterdam http://www.amsterdam.nl/ 35.531\n31 .- San Diego http://www.sandiego.gov/ 37.078\n32 .- Milà http://www.comune.milano.it/ 38.486\n33 .- Copenhagen http://www.kbhbase.kk.dk/ 43.368\n34 .- Boston http://www.cityofboston.gov/ 47.645\n35 .- Los Angeles http://www.ci.la.ca.us/ 49.216\n36 .- Johannesburg http://www.joburg.org.za/ 57.152\n37 .- Birmingham http://www.birmingham.gov.uk/ 57.911\n38 .- Saragossa http://www.zaragoza.es/ 59.420\n39 .- Houston http://www.houstontx.gov/ 64.504\n40 .- A Coruña (ayto) http://www.aytolacoruna.es/ 64.748\n41 .- Denver http://www.denvergov.org/ 67.084\n42 .- Vancouver http://www.vancouver.ca/ 73.962\n43 .- Zuric http://www.zh.ch/ 76.544\n44 .- Ottawa http://www.ottawa.ca/ 77.772\n45 .- Dubai http://www.dubai.ae/ 79.334\n46 .- San Antonio http://www.sanantonio.gov/ 81.227\n47 .- Londres http://www.london.gov.uk/ 81.767\n48 .- Manchester http://www.manchester.gov.uk/ 85.337\n49 .- Seattle http://www.ci.seattle.wa.us/ 90.823\n50 .- Ginebra http://www.ville-ge.ch/ 90.891\n51 .- Venècia http://www.comune.venezia.it/ 91.945\n52 .- Dallas http://www.dallascityhall.com/ 94.525\n53 .- València http://www.valencia.es/ 96.971\n54 .- Lisboa http://www.cm-lisboa.pt/ 99.754\n55 .- Glasgow http://www.glasgow.gov.uk/ 108.428\n56 .- Edinburgh http://www.edinburgh.gov.uk/ 114.878\n57 .- Bilbao http://www.bilbao.net/ 120.972\n58 .- Sevilla http://www.sevilla.org/ 129.451\n59 .- Brusel·les http://www.brucity.be/ 144.466\n60 .- San Francisco http://www.ci.sf.ca.us/ 152.649\n61 .- Liverpool http://www.liverpool.gov.uk/ 161.862\n62 .- Palma de Mallorca http://www.palmademallorca.es/ 197.663\n63 .- Granada http://www.granada.org/ 207.884\n64 .- Atenes http://www.cityofathens.gr/ 209.338\n65 .- Màlaga http://www.ayto-malaga.es/ 247.075\n66 .- Gijón http://www.gijon.es/ 251.727\n67 .- Vitoria-Gasteiz http://www.vitoria-gasteiz.org/ 256.576\n68 .- Vigo http://hoxe.vigo.org/ 257.116\n69 .- Girona (.gi) http://www.ajuntament.gi/ 308.482\n70 .- Castelló http://www.castello.es/ 320.524\n71 .- Sabadell (.cat) http://www.sabadell.cat/ 332.831\n72 .- Terrassa (.org) http://www.terrassa.org/ 404.865\n73 .- Tarragona http://www.tarragona.cat/ 406.459\n74 .- Terrassa (.cat) http://www.terrassa.cat/ 466.875\n75 .- Lleida http://www.paeria.es/ 488.022\n76 .- Santiago de Compostela http://www.santiagodecompostela.org/ 616.488\n77 .- L'Hospitalet de Llobregat (.cat) http://www.l-h.cat/ 616.539\n78 .- Alacant http://www.alicante.es/ 727.241\n79 .- L'Hospitalet de Llobregat (.es) http://www.l-h.es/ 788.381\n80 .- Sabadell (.net) http://www.sabadell.net/ 801.582\n81 .- Saragossa (ayto) http://www.ayto-zaragoza.es/ 1.315.693\nMentre escrivia aquest post estava escoltant el nou disc de la Lucinda Williams, (que té per títol: 'Little Honey').\nÉs un molt bon disc d'aquesta cantautora, desprèn alegria, canya (és força rocker) i ganes de viure!.\nPublicat per MarcG a 12:54 Cap comentari:


E-liquido premium sabor canela 10 ml\nMenu\t líquids waper— líquids 10 ml— pack líquidsofertes— líquids— altrespack's e-cig— pack in-in— pack go·goaccessoris— bateries— carregadors— penjoll— estoigconsumibles— claromitzador— resistènciesrecarregables— blister card— sabors— bateries— usb— carregadorcontacta— què és waper— punts waper— distribuidors\nlíquids 10 ml\nCANYELLA ( 10 ml )\nAroma de postre. La canyella de l'amor. Sabor molt dolç en boca; intens, excepcionalment aromàtic. Envàs 10ml.\nGramaje / Strength: sin nicotina\nCAFÈ EXPRÉS ( 10 ml )\nFRUITS DEL BOSC ( 10 ml )\nSEVEN AUGUSTA ( 10 ml )\nEls nostres e-líquids Waper són de fabricació i producció pròpia i estan elaborats a Barcelona.\nDesprés de molts mesos de recerca i desenvolupament, hem tret al mercat l'e-líquid Waper per complaure als clients més exigents; amb una qualitat inigualable i estrictes controls per a una absoluta seguretat de cara els nostres clients.\nTots nostres e-líquids són compatibles amb qualsevol tipus de cigarreta electrònica.\nTots els e-líquids de sabors Waper són fabricats per Waper utilitzant els millors ingredients i seguint els més estrictes controls de qualitat. Els nostres e-líquids Waper amb 0 - 6 - 12 i 18 mg, són formulats pels nostres químics, altament qualificats, en el nostre laboratori registrat amb la ISO 9001:2008.\nA diferència de moltes altres marques d'e-líquid que simplement afegeixen sabor a una base, nosaltres hem creat una base per als productes Waper, provada per garantir la concentració precisa en cada lot.\nIngredients grau USP\nTots els e-líquids Waper s'han fabricat amb propilenglicol, glicerina vegetal i els mg segons referència de producte, de la més alta qualitat disponible al mercat: EP/USP. Aquests ingredients EP/USP provenen de proveïdors europeus altament qualificats per garantir una puresa sense igual. La EP/USP és una monografia de totes les substàncies actives, medicaments i preparats farmacèutics, tot això regulat per l'Adreça Europea de Qualitat del Medicament. EP/USP estableix estàndards per a la puresa, força, qualitat i consistència d'aquests productes fonamentals per a la salut pública. S'utilitzen les normes de la EP/USP reconegudes en més de 130 països de tot el món, a diferència de molts fabricants i proveïdors d'e-líquid de l'estranger que han estat desacreditats per utilitzar ingredients de qualitat inferior.\nWaper utilitza només ingredients de grau EP/USP.\nTots els sabors de Waper e-líquid s'han obtingut dels aromistes més respectats de la indústria de fragàncies i aromes per a ús alimentari.\nA més, hem aprofundit en el nostre compromís amb la seguretat dels nostres clients i no incloem diacetil en les nostres mescles de sabors.\nWaper es pren de debò la seguretat dels seus clients, i és per això que s'han pres les mesures necessàries per protegir-los.\nCada envàs d'e-líquid Waper conté tap amb precinte de seguretat i rosca a prova de nens, per assegurar la integritat del contingut.\nTots els envasos d'e-líquid Waper també estan etiquetats amb els advertiments de seguretat estàndard. Indiquen la concentració exacte i un nombre de lot únic del qual es deriva l'e-líquid, així com la seva data de caducitat.\nDe cada lot produït enviem mostres de cadascuna de les nostres referències a laboratoris externs on sotmetem els nostres e-líquids a tres tipus d'anàlisis: micro biòtics, GC/MS i HPLC.\nD'aquesta manera podem considerar Waper com un dels millors e-líquids en la categoria Premium.\nquan ens costa\nquan temps dura\nNo utilitzi aquest producte si està embarassada o en període de lactància.\nPer poder accedir a aquest lloc heu de tenir més de 18 anys.


La nova Casa de l'FM de Vilafranca, llesta abans de l'agost\nImatge d’arxiu de les obres a la Casa de la Festa Major de Vilafranca\n19/11/2019 - 16:55h\nLa capital de l’Alt Penedès ha invertit 1 milió d’euros en els treballs de reforma i ampliació de l’equipament\nAquest dimarts al migdia el tinent d’alcalde de l’Àrea d’Acció Territorial i Serveis Urbans, Francisco Romero, i el regidor de Cultura, Ricard Rafecas, acompanyats de tècnics municipals i de l’obra, han visitat les obres de remodelació i ampliació de la Casa de la Festa Major, que es van iniciar fa uns dos anys i que porta endarreriment per la fallida d’una de les empreses de la Unió Temporal d’Empreses (UTE) a qui se li va adjudicar inicialment fa dos anys el projecte. Francisco Romero ha assegurat que l’obra civil estarà acabada dintre del primer trimestre de 2020 i el projecte museogràfic abans de la propera Festa Major.\nEl projecte suposarà una inversió d’1 MEUR entre l’obra civil (600.000 euros) i el projecte museogràfic (400.000 euros). El tinent d’alcalde ha destacat que es duplica l’espai anterior fins arribar als 800m2, amb un edifici annex de nova construcció, que consta de planta baixa i 3 plantes, “que disposarà de diferents espais per poder conèixer i interpretar la Festa Major. Serà un equipament de referència de la ciutat, en un entorn, el Centre, que també veurà com aviat es remodelarà la plaça de l’Oli, continua el projecte de VINSEUM i on volem impulsar un projecte d’intervenció integral per actuar a nivell de paviments, façanes, il·luminació, etc.”.\nPel que fa al projecte museogràfic, Romero ha assenyalat que l’edifici disposarà de diferents sales i espais destinats al públic familiar i escolar per tal que durant tot l’any s’hi puguin fer activitats de difusió de la Festa Major. L’accés a la casa serà a través del nou edifici del c/ Muralla dels Vallets on hi haurà la recepció i botiga. En la primera planta s’accedirà a la sala principal de l’antic mercat, on estaran exposades gairebé la totalitat de peces i elements de la Festa, com si fos la plaça, i en la qual es podrà fer un recorregut des del 28 d’agost, amb el pregó, fins al 2 de setembre.\nEn la segona planta hi haurà la sala on es projectarà un audiovisual de 6 minuts que farà un recorregut per la festa i es podrà accedir a una mena de balcó sobre la sala principal d’exposició de les peces. La darrera planta consta d’una aula didàctica per a tallers escolars que fa de mirador a la teulada i a la lluerna de l’antic mercat, que han estat restaurades.\nLa renovada Casa de la Festa Major serà un edifici amb la màxima eficiència energètica (classe A), amb equips d’alta eficiència que permeten que només s’engegui la climatització dels espais que estiguin en ús, amb equips fotovoltaics que alimenten l’edifici amb una potència elèctrica de 8kw i il·luminació led. Tot plegat suposa una inversió important però que, permet un estalvi econòmic que permet recuperar-la en un termini relativament curt.


#MasmiNonStop - DR MASMITJÀ\nSabem que no pareu mai quiets, que sou dinàmics, creatius i entusiastes. I per això volem que ens compartiu totes les activitats que feu aquests dies de #StayAtHome, ja sigui en foto o vídeo! Potser cuineu, programeu, llegiu, pinteu, feu manualitats, o aprofiteu per fer activitats en família…? O simplement ens voleu transmetre un missatge o explicar com us sentiu?\nFeu-nos-ho arribar a [email protected] amb l’etiqueta #MasmiNonStop i ho compartirem a les xarxes! El Masmi mai no s’atura!


Trobada de corals de Secundària | Institut de Badia del Vallès\nEns plau informar-vos que el dijous passat dia 3 de maig, alumnes de 1r i 2n d’ESO van participar en la XXIV Trobada de Corals de Secundària, que va tenir lloc al Teatre Principal de Sabadell. Els nostres alumnes van cantar molt bé, dirigits per la nostra professora de música, Verònica Galindo.\nA la trobada hi van participar la banda del Conservatori Municipal de música de Sabadell i corals d’altres centres del Vallès Occidental (Sant Cugat, Terrassa, Sabadell,…).\nAquesta trobada ens ha animat molt a participar en futures edicions.\nAlmudena 10/05/2018 a les 18:07\nSou sorprenents, teniu molt a donar i nosaltres sempre desitjant descobrir allò que teniu guardat. Espero que d’aquesta experiència us quedi la seguretat de que amb una miqueta d’esforç sou capaços d’aconseguir tot allò que us proposeu. I amb molt d’esforç? …\nCalendari del Servei d’Assessorament i Reconeixement de l’Experiència Professional


Moció (Setembre-2015) Auditoria Senyalització Vertical – Compromís per Alcoi\nC.I. Dinamització econòmica\nC.I. Servei a les Persones\nC.I. Serveis Sociosanitaris\nMoció (Setembre-2015) Auditoria Senyalització Vertical\nPublicat el 21 de setembre de 2015 en\nAquesta moció s’aprova amb els vots a favor de tots els grups.\nDes de fa un temps la senyalització de la ciutat d’Alcoi és motiu de discussions i debat en les xarxes socials i fins i tot en premsa local.\nL’excés de senyalització turística, la duplicitat d’indicacions dels espais turístics de la ciutat, o senyals que envien a espais que no existeixen. Els canvis vinguts de la posada en marxa de l’autovia de circumval·lació, els senyals que es posen provisionalment i que acaben com a definitius, els arbres que dificulten la visibilitat, els senyals de dubtosa legalitat en el codi de circulació, etc. han dut a què no siga gens estrany trobar-se camions per llocs inexplicables o vehicles de turistes donant voltes per la ciutat sense acabar de trobar el Museu dels Bombers o l’Explora.\nAçò provoca per una banda col·lapses de tràfic, algun accident que altre i inclús augmentar la contaminació produïda pels vehicles que donen voltes per la ciutat, tot això sense tindre en compte la estètica tan poc atractiva que aporta veure els carrers plens de senyals i de tants diferents tipus i formes. Els estudis de les associacions de conductors i d’autoescoles sempre diuen que un excés de senyalització ocasiona una “baixa atenció” a les mateixes, que és la sensació que donen les noves indicacions al centre d’Alcoi relacionades amb la peatonalització del barri.\nDe fet fa uns anys una d’aquestes associacions va fer una auditoria a nivell estatal per a aquest tema i va arribar a la conclusió que aproximadament la meitat dels senyals de les vies públiques havien de ser revisats: perquè no complien la normativa actual, perquè no ajudaven a millorar la circulació o perquè no tenien les condicions mínimes de qualitat.\nPer altra banda sabem que les universitats valencianes tenen Departaments i Organismes especialitzats en investigació de trànsit i seguretat vial i que estan fent grans treballs a moltes ciutats de l’Estat i de la resta d’Europa.\nÉs per tot això que proposem al Ple de l’Ajuntament l’adopció del següent\n1.- Que l’Ajuntament d’Alcoi encarregue una auditoria de senyalització de la ciutat tenint com a criteris la millora de la seguretat vial, la millora de la mobilitat en la ciutat tenint en compte itineraris als centres d’interés i la unitat en imatge del mobiliari urbà que Alcoi està aconseguint en altres aspectes.\n← 1 Pregunta: Relació empreses a l’Àgora\n6 Preguntes: Residus Poda, Cedre del Líban, ORA Informe rotació i ocupació, Pintura, Registre viatgers BUS i Vetlladors →


El radar de Sarrià: Llista de mínims\nNo sé si has tingut temps o ocasió per veure algun dels videos del Rick Raddatz que he estat promosionant. Avui n'he entrat dos al blog, que són més curts i crec que t'agradarien força.\nprincipalment el seu concepte i objectiu: CAP & GRADE.\n19 de novembre de 2011, a les 10:49\nEn alguna coseta no hi estaria d'acord, però n'estic en la majoria. Sobretot en la mancomunació de municipis, que 947, en el cas de Catalunya, no té ni cap ni peus. I, sí, diputacions fora, els consells comarcals redefinits, en base a la nova municipilitat sorgida de la mancomunació. Que, en aquest món, no tot és Barcelona, mestre! :)\n19 de novembre de 2011, a les 11:45\nL'objectiu d'Escons en Blanc és un i prou. Quan s'aconsegueixi aquest objectiu de reforma de la llei electoral pleguen. No representen cap tendència sinó els ciutadans que voten en blanc perquè malgrat ser demòcrates no veuen que cap partit de moment (i aquest de moment és molt important!) els representen.\nNo sé perquè dius que es queden aquí si és el seu objectiu? No volen anar més enllà perquè llavors no hi hauria consens perquè qui vota a Escons en Blanc pot ser tothom de diversa ideologia però que els uneix la democràcia i la visualització del vot en blanc a les poltrones. Quan els municipis, congresos... comencin a veure cadires buides perquè el votant està emprenyat es pensarien dues vegades les burrades còsmiques que a vegades fan.\nTotes aquestes decisions que caldria prendre, i amb les quals n'estic totalment d'acord, portarien molt d'enrenou a tots els nivells. Un govern seriós hauria de prendre'n moltes i la manca de dignitat farà que anem fent "nyaps" en tots els àmbits.\nM'agrada molt la teva proposta. Hauries de llegir el programa del Partit de la Llibertat Individual (P-Lib). Et sorprendria... Jo l'he descarregat de la web d'aquest partit.\n20 de novembre de 2011, a les 1:39\nEls teus comentaris sempre són d’agrair, i vaig llegint les teves propostes.\nGràcies per lo de mestre, algun dia em faràs posar vermell!\nA Barcelona ciutat també hi ha moltes coses supèrflues a retallar i suprimir com, per posar només un exemple flagrant de llençar els diners, aquesta tonteria de l'esquiada del 2022. Puc entendre que a Trias també li agradi anar a esquiar però no em cap al cap que en la situació límit en que ens trobem els seus assessors no li facin veure la poca oportunitat de defensar els errors hereuencs.\nEnB: entenc perfectament la filosofia de fons i de formes i els objectius d’aquests amics. Ho entenc tant que vaig començar a col·laborar amb ells fa bastants anys, quan es deien Escons Insubmisos i com qui diu érem quatre gats. Vaig ser candidat d’aquest partit a "no ocupar el càrrec" en diverses eleccions estatals, nacionals i municipals. El que et vull dir és que conec bé el tema. Entenc també que no vulguin anar més enllà per tal de poder captar un vot políticament transversal, des de la dreta més dretana fins a l’esquerra més esquerranosa.\nPerò dit això, dic també que jo ara mateix, tal com està el país, tinc una mica de pressa, i per això dic que "no em conformo" amb defensar "només" l’objectiu d’aquest partit. I si vols que et sigui franc et diré també que a hores d’ara -diumenge a quarts de 10 del matí- només sé segur que després aniré a votar, però encara no he decidit en quin sentit ho faré.\nGràcies, em miraré també aquesta opció que dius. Com diuen a l’oest "el saber no ocupa lugar".\n20 de novembre de 2011, a les 9:25


Acoblament en baioneta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn acoblament en baioneta\nUn acoblament en baioneta és un mecanisme d'acoblament emprat en electricitat que radica en l'aparellament de superfícies. Un costat mascle amb una o més agulles i un receptor femella amb traus on s'encaixen i una molla que manté la fixació. El nom baioneta li ve de la similitud del moviment de l'acoblament amb el moviment d'ús de l'arma baioneta, d'enfonsar i girar l'arma, per matar l'enemic.\nAcoblament en baioneta, abans i després de la inserció\nPer acoblar les dues parts, s'espera que l'usuari encari les agulles del costat mascle amb els traus del costat femella i les empenyi l'una envers l'altra. Un cop les agulles atenyen el final del trau, cal girar les superfícies per tal que les agulles entrin per un trau perpendicular cap a un cau en sentit contrari que evita que les agulles es retractin. Una molla ajuda a mantenir-les en aquesta posició.\nPer desacoblar les parts, cal empènyer les dues parts l'una contra l'altra per vèncer la força de la molla i fer una fracció de gir per fer lliscar les agulles cap al passadís de desbloqueig.\nLa robustesa de l'acoblament rau en la força de tall de les agulles.\nBombetes amb acoblament en baioneta[modifica]\nBombeta incandescent amb acoblament en baioneta de doble contacte\nLàmpada LED amb acoblament en baioneta GU10\nB15d CEI 60061-1 (7004-11) DIN 49721\nBA15d CEI 7004-11 A DIN 49720\nBA15s CEI 7004-11 A DIN 49720\nBA20d CEI 7004-12 DIN 49730\nB22d CEI 60061-1 (7004-10)\nGU10 CEI 60061-1 (7004-121)\nGZ10 CEI 60061-1 (7004-120)\nGU24 pendent (3/2007)\nAltres sistemes d'acoblament elèctric[modifica]\nGU-24 Goes Mainstream (anglès) GU-24 cap a producte majoritari\nLine-voltage Socket Design Competition (GU24) (anglès) Competició de disseny de sòcol elèctric per a voltatge de línia (aquí 220V)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Acoblament_en_baioneta&oldid=22212833»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 nov 2019 a les 11:11.


El president espanyol ha convocat per aquest dimarts un consell de ministres extraordinari per posar en marxa el procés successori que ha de culminar amb l'entronització del nou cap de l'Estat després de l'abdicació de Joan Carles\nMadridRelleu històric a la Corona espanyola. El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha anunciat aquest dilluns la voluntat del rei Joan Carles d'abdicar en favor del seu fill, el príncep Felip. El monarca ho ha comunicat al cap de l'executiu, que convocarà per a demà un consell de ministres extraordinari per posar en marxa el procés successori que ha de culminar amb l'entronització –per part de les Corts– del nou cap de l'Estat, que regnarà com a Felip VI. El Congrés i el Senat ha d'aprovar una llei orgànica –com estableix l'article 57.5 de la Constitució– per poder posar en marxa aquest procés, sense precedents a la democràcia espanyola després del franquisme.\nEl president del govern espanyol ha assegurat que el procés es farà amb la màxima "normalitat democràtica". "Espero que en un termini breu les Corts puguin procedir a la proclamació com a rei del que avui és príncep". "Els espanyols sabrem escriure aquesta pàgina en un clima serè, amb tranquil·litat i agraïment al rei". Rajoy ha agraït a Joan Carles I la feina feta com a "defensor infatigable" d'Espanya. "Tenim un deute de gratitud" amb ell, ha dit el cap de l'executiu, que va saber defensar la democràcia quan la va veure "amenaçada", en referència a l'intent de cop d'estat del 23-F.\nTambé s'ha mostrat convençut de la preparació de Felip per fer-se càrrec del tron espanyol.\nLa Casa Reial ha tuitejat l'anunci de l'abdicació amb una foto de Joan Carles lliurant la carta de renúncia a Rajoy.\nDocument de l'abdicació, signat pel rei\nRajoy havia convocat, per sorpresa, la premsa a una declaració institucional al Palau de la Moncloa a dos quarts d'11 del matí. Fonts de la Moncloa han descartat, poc després, i vista l'expectació mediàtica, que es tracés d'una compareixença per remodelar el seu govern i que era un anunci de més abast.


CCOO - Oferta pública d'ocupació en Educació - Diari La Veu\nEscriba el número 356807\nCCOO - Oferta pública d'ocupació en Educació\nLa FECCOOPV exigeix la retirada del topall en la taxa de reposició i una oferta d'oposicions que reduïsca la provisionalitat\nLa FECCOOPV no assisteix a la taula sectorial per no ajornar-se aquesta malgrat estar convocada una vaga de professorat\nLa FECCOOPV ha transmès a la Conselleria d'Educació les propostes presentades en la taula tècnica del 18 de febrer.\nLa FECCOOPV exigeix la retirada del topall en la taxa de reposició que impedeix la convocatòria d'oposicions àmplies i planificades que puguen acabar amb l'alta provisionalitat i inestabilitat del professorat del País Valencià.\nSobre l'oferta pública d'ocupació en Educació debatuda en la taula tècnica del 18 de febrer i tancada avui la FECCOOPV manté les següents al·legacions:\n- eliminar la convocatòria de 10 places del cos d'Inspecció.\n- sumar l'oferta de places de Secundària i FP a l'oferta del cos de Mestres, ja que en Secundària i FP àdhuc hi ha més d'1.400 funcionaris i funcionàries de carrera sense destinació definitiva. La convocatòria d'oposicions en aqueixos cossos solament servirà per a augmentar la provisionalitat si prèviament no es generen les places estructurals que van destruir les retallades.\n- congelar l'oferta de 10 vacants d'accés lliure al cos de Catedràtics de Música i Arts Escèniques. En aquest cas encara no s'han publicat els temaris, per la qual cosa els opositors i opositores es trobarien en una situació d'indefensió al no poder preparar l'oposició amb garanties. La *FECCOOPV demana que aquesta oferta s'execute en 2016.\nLa FECCOOPV ha transmès per escrit les peticions posat que Conselleria s'ha negat a ajornar la taula sectorial. Recordem que sempre que hi ha convocada una vaga de professorat un dia de negociació aquesta s'avança o s'ajorna, com va ocórrer per exemple el 24 d'octubre de 2013, dia de l'última vaga de professorat en País Valencià. En aquell cas la taula es va traslladar al dia 23 d'octubre.\nLa FECCOOPV defensa la negociació col·lectiva com la major eina que tenen treballadores i treballadors per a pactar les seues condicions laborals, així com la vaga és la major eina en la seua defensa. Considera un menyspreu tant a la negociació col·lectiva com al dret de vaga el no garantir el seu ple exercici per part dels agents socials.\nEscriba el número 631821


Més de 40 emprenedors es beneficien cada any de les ajudes INMPULS | ARA Multimèdia\nEn l'Àgora Promoció assessoren i ajuden a omplir tota la paperassa burocràtica. Encara queden 10 dies per a presentar les sol·licituds.\nL'1 d'octubre conclou el termini per a presentar-se a les ajudes INMpuls. Hi ha ajudes per a emprenedors que vulguen posar el seu negoci en marxa, i altres per als empresaris en el seu primer any de negoci. Dins d'aquestes últimes també es pot accedir a una ajuda per a pagar el lloguer del local comercial.\nÉs la sisena edició d'aquestes ajudes municipals, que cada any beneficien entre 40 i 50 persones. I en aquest cas la burocràcia no és un impediment, perquè en l'espai Àgora Promoció assessoren i ajuden a emplenar tots els formularis necessaris. La partida anual reservada per aquestes ajudes és de 72.000 euros, tot i que ara s'atorguen vora 40.000 i la resta es per a completar les ajudes atorgades l'any passat.\nDes d'Aramultimèdia hem parlat amb el regidor d'empresa, Manolo Gomicia, qui ens explica els diferents programes de les ajudes i com accedir a elles. Tot al vídeo.


Posted By: Jaume 18 juliol, 2016\ndilluns, 18. Fòrum-Grama\nUna de les tasques a la que li he dedicat més atenció ha estat Fòrum-Grama. És un treball que ve de lluny, es pot dir de cinquanta anys enrere, quan els quatre capellans “nous” vam arribar a Santa Coloma. No em refereixo a l’associació d’avui, que té el local al carrer de sant Domènec, sinó al projecte de crear en la nostra ciutat una plataforma de trobada, de conscienciació i reflexió amb la revista Grama. En el primer número, que va aparèixer el gener de 1969 (després de més de dos anys de preparació i de lluitar per aconseguir el permís del Ministeri corresponent), ja anunciàvem que la revista volia propiciar la trobada de la gent i la conscienciació ciutadana.\nAmb l’arribada de la democràcia Grama va haver de plegar perquè, desaparegut l’enemic comú i la lluita compartida, cada partit va fer la guerra pel seu compte, rivalitzant amb les altres formacions polítiques. Els antics gramers més afins a l’esperit fundacional vam creure que calia crear una plataforma apolítica i aconfessional que facilites el diàleg, pensant en la ciutat com la tasca de tots.\nD’aquestes inquietud sorgí el Club de Debats. Com exemple de la seva apertura recoradaré les xerrades dels filòsofs José L. Aranguren i Manuel Sacristán, dels escriptors Montserrat Roig i Manuel Vázquez-Montalbán, del polític basc Juan M. Bandrés o del cineasta Antoni Ribas… Buscant aixopluc, vam incorporar-nos a CEP, formant la secció Sortides i Debats, fins que en desaparèixer en Xavier Valls i marxar de Santa Coloma els components més significats del grup, Debats va decaure gairebé fins a desaparèixer.\nLa represa tingué lloc quan el 1996 la societat Hermes Comunicacions, SA ens proposà ressuscitar la revista Grama com a suplement del diari El Punt. El desembre signàvem l’acord i el gener del 1997 sortia el primer número del nou Grama, aventura que va durar fins a finals d’any. A mi em semblà que la reedició de la revista seria una bona ocasió per reprendre les activitats dels Debats. De seguida el projecte atragué un bon nombre de nois i noies. El novembre de 1996 vam treure el primer número del butlletí de l’associació, que es convertí en la revista mensual Fòrum-Grama, que durà fins a l’any 2005, quan la vam tancar arribats al número 100 per la falta de suport institucional i social.\nDela fundació de l’associació Fòrum-Grama ara fa vint anys. S’han fet moltes coses, hem publicat llibres, hem intervingut en assumptes tan importants com la creació i definició del parc de Can Zam (nostra és la fòrmula reivindicativa del parc urbà, frondós i densament verd), hem fet molts reportatges, molts debats, moltes entrevistes. Sobretot, hem fet present la necessitat de la trobada i del diàleg a través de la revista i de diferents menes d’actes, i molt especialment a través del nostre web, ara el procés de reestructuració. Però encara som pocs i comptem amb pocs mitjans, i la ciutat no ha fet seva la plataforma que es Fòrum-Grama.\nMés que en el dia a dia és en la implantació de Fòrum-Grama a Santa Coloma, que voldria dedicar part del meu temps. Però, com?


Apunt Menorca 'Carmina y amén', un aperitiu del Mèdit 7\n‘Carmina i amén’, un aperitiu del Mèdit 7\nLa setmana (pre)Mèdit és, sens dubte, la millor carta de presentació de la setena edició del Festival de Cinema Mediterrani de Menorca – Mèdit, que tindrà lloc a Ciutadella del 20 al 25 de juliol. A les projeccions de pel·lícules franceses a la sala polivalent Albert Camus i als hotels Can Faustino, Ses Sucreres i Jardí de ses Bruixes -pitgeu aquí per conèixer-ne els detalls- se suma ara una nova activitat: la projecció de Carmina y amén (Paco León, 2014) en el Pla des Rector de Sant Lluís i amb la presència de l’actriu Yolanda Ramos.\nLa cita és possible gràcies al Ciclo Gas Natural Fenosa de Cine Itinerante, una iniciativa de Gas Natural Fenosa i l’Academia de las Artes y las Ciencias Cinematográficas de España, que per segon any consecutiu col·labora amb Mèdit, el Festival de Cinema Mediterrani de Menorca. Aquesta ruta de cinema itinerant pretén, en el seu tercer any, apropar a poblacions de tot el territori, en pantalla gran, espais oberts i de forma gratuïta, les millors pel·lícules del cinema espanyol.\nEls León tornen carregats de munició després de l’èxit de Carmina o revienta (2012), l’òpera prima de l’actor i realitzador andalús Pacó León. També aquí el pes de la trama recau en Carmina Barrios, la cap de família, que una vegada més trobarà en la seva filla, María León, el contrapunt perfecte per fer de Carmina y amén una de les millors comèdies del cinema espanyol dels darrers temps.\nI sí, reconeixem que no és una comèdia a l’ús, que té un sentit de l’humor bastant singular, de vegades escabrós i d’altres amarg, però amb la quantitat d’acidesa i intel·ligència suficients per fer-la única –impossible escriure aquest adjectiu i no pensar en la presentació que en fa León de la seva mare: “única, grande y libre”. No és sa fer-se uns riures amb associacions d’idees com aquesta?-.\nPerquè sí, necessitem riure i necessitem alguna descàrrega que ens faci obrir els ulls. I això és el que fa Paco León. Ni renuncia a l’humor, ni renuncia a mostrar-nos les misèries. I per fer-ho ha trobat l’aliada perfecta, la seva mare, que aquesta vegada haurà de convèncer la seva filla Maria per amagar durant dos dies la mort del seu pare i així cobrar una paga extraordinària.\nPaco León es mou com pocs en aquest joc de miralls entre realitat i ficció. Ja va demostrar sentir-s’hi còmode en la primera i més experimental Carmina o revienta. Ara, perfecciona aquest llenguatge tan seu en la pel·lícula que, assegura, tanca el “díptic” sobre la seva mare. En principi no en vindran més –“la idea era tancar un díptic i es va elegir el títol amb aquest ‘amén’ tan conclusiu perquè quedés clar i no comencés una saga”, explicava León al Festival de Màlaga-, però estarem expectants perquè, sigui el que sigui que faci, segur que se’n parlarà.\nCAMINA Y AMÉN – ESP. 2014\nDirecció i guió: Paco León. Intèrprets: Carmina Barrios, María León, Paco Casaus, Yolanda Ramos.


IB3 | Per què la gent abandona cotxes al carrer?\nIB3 Notícies > economia > Per què la gent abandona cotxes al carrer?\nLa crisi econòmica derivada de la pandèmia ha fet augmentar de manera considerable l’abandonament de vehicles a la via pública. Un problema especialment important a Mallorca, que té Palma com a epicentre i que varia depenent de les barriades. Indrets com el polígon de Son Castelló, Can Valero, el Nou Llevant, Son Fuster, el barri de l’Amanecer o la plaça del Tub… però també Manacor, Calvià, el polígon de Son Bugadelles, etc., s’han convertit en dipòsits de cotxes abandonats improvisats i que causen un greu perjudici als residents de la zona.\nPer exemple, al barri de l’Amanecer de Palma, es poden veure vehicles abandonats a diferents carrers, i la majoria d’ells de gran volum, com camions i autocaravanes. Els veïnats del barri denuncien aquesta situació, i asseguren que hi venen grues a deixar vehicles que havien estat abandonats a la zona ora. Un veïnat ha afirmat que “les grues tenen ordre de deixar-los fora de l’ORA i després el tràmit per llevar-los d’allà és de mesos”. Uns vehicles abandonats que moltes vegades serveixen de refugi a la gent sense sostre.\nPerò per què es produeix aquest abandonament de vehicles? Moltes vegades aquests casos no comencen al carrer. Hi ha persones que abandonen el seu cotxe o camió al taller mecànic perquè no poden abonar el cost de la reparació del vehicle. Per tant, en la majoria dels casos l’abandonaments es produeixen per problemes econòmics. Mateu Català, propietari del taller Cronomotor a Manacor assegura que “la majoria de gent el duria a un centre de descontaminació, que és on toca i no té cap cost. Però els qui l’abandonen sol ser perquè deuen imposts”. Una opinió compartida per Julio González, president de l’Associació Balear d’especialistes reparadors de l’Automoció i Nàutica (ABERAN). Mateu Català afegeix que els empresaris es queixen “que l’Ajuntament no retiri aquests cotxes de la via pública”.\nPer la seva banda, l’àrea de Seguretat Ciutadana de l’Ajuntament de Palma ens ha remès a la policia local de Palma, que ens ha informat que des de l’inici de la legislatura política s’han retirat un total de gairebé 2.900 cotxes de la via pública i del dipòsit municipal de Son Toells. També diu el comunicat que s’està pendent de l’adequació del dipòsit municipal de Son Toells, que ara per ara no pot acollir nous vehicles perquè incompleix la normativa mediambiental.\nQui sí que ha parlat d’aquest tema és la directora general de la DGT a les Balears, Francisca Ramis, que assegura que en la majoria de casos es pot trobar una solució per poder donar de baixa un vehicle que tengui multes pendents d’abonar. Ramis ha assegurat: “La gent no és conscient que abans d’abandonar un cotxe és molt millor contactar amb la DGT a través del correu jptib@dgt.es, perquè si ens conten la situació del vehicle, podem donar-los solucions fàcils”.\nEl preu d’abandonar un vehicle al carrer pot superar els 1.600 euros per al seu titular, arrendatari o conductor habitual, al qual se li cobrarà la tramitació de la baixa, les reclamacions pel seu abandonament, les multes i altra casta de despeses.\nMateu Català, propietari del taller Cronomotor a Manacor, té molt clara la seva reivindicació: “Volem que els polítics ens escoltin. Volem una ciutat neta, no amb cotxes abandonats”.


La veritat que sí : aquest és el dia i l'hora "H" per al club i l'escola d'albaida. No s'ha presentat ningú com a candidat, poca gent té ganes de "mullar-se" i de treballar. Però, crec que devem seguir fent cosetes i no baixar els braços d'un projecte iniciat fa quatre anys començat de zero i que és molt il·lusionant. Si ens agrada , perquè no? en una ciutat sense afició, sense instal·lacions costa un poquet més, però jo crec que és un marge que encara podem botar i seguir fent, malgrat els entrebancs. Tenim la proposta d'un nou carrer d'entrenament i de jugar, està l'escola i la vintena de xiquets/es amb ganes de seguir agafant una pilota i poder pegar-li, i el club està en primera amb un equip decent...però... tenim que millorar i corregir els errors...entre tots, val? com diuen al meu poble on la terra és rogenca i els marges són de pedra : fer una solsida costa molta suor, alguna llàgrima (per si et xafes els dits) i m\nNit de moltes emocions i sentiments barrejats. Per un costat, voler i no poder estar al "trinquet blau" del Genovés; de l'altra, nervis per veure a dos amics fent el que més els agrada : jugar a pilota. És la final de parelles del raspall : Beniarrés (Lluïset i Roberto) contra Rafelbunyol (Moro iCampos). Dos grans equips que han arribat a la final per mèrits propis. Davant : un trinquet nou i remodelat : pintat de blau, parets de cristalls, pilotes de vaqueta blanca, més curt. Darrere : un trinquet de gom a gom amb aficionats dels dos equips i de tot arreu dels pobles. Excel·lent ambient amb tot tipus de públic : dones, xiquets, homes "amb el puro", tele en directe (Punt Dos), federació, polítics i , sobretot, molta estima per un esport valent i bonic on els hi haga. En una partida així, la sort i el control dels nervis fan i influeixen en el desenvolupament de la partida ( les pilotes que cauen del palquet, començar traent, un públic volcat, un equ\nDiu un vell proverbi que pot més la persistència d'una gota d'aigua que la força d'una ona. Partint d'aquesta frase inicie la notícia de la reunió formal que vam tenir ahir dimecres, en l'auditori de Castelló, un grup de gent amant de la pilota valenciana. Des de monitors d'escoles, aficionats, presidents de clubs, professionals i ex, "amos" de trinquet, polítics amb càrrec. Era la continuació a la celebrada el passat diumenge al trinquet de Dénia. Sí ! ens ronda pel cap la idea de crear una "associació/coordinadora de clubs de pilota valenciana" (raspall i totes les modalitats). La pretensió, des del meu punt de vista, l'hem corregida i rectificada en l'esborranys dels estatuts : no volem organitzar, sinó fomentar, promocionar i col·laborar en fer un pas endavant en el món de la pilota : des de les bases (escoles i clubs) fins a les teulades (trinquets i jugadors professionals). Però, com diu la dipu de valència : COLZE A COLZE...am


Voluntad d’ésser – L'Opinió Socialdemòcrata\nEscrit el Abril 3, 2019 per Redacció\nCatalunya ha demostrat al llarg dels segles la seva voluntat d’ésser. És innegable l’afany creatiu dels catalans i dels barcelonins per ser presents al món.\nBarcelona no s’ha resignat a ser una ciutat obedient als designis del poder. Capdavantera en l’oposició al franquisme, diversa i unida en els esdeveniments més importants per el seu desenvolupament.\nLa situació actual és de desconcert i de gestió sense govern. Guanyar unes eleccions no és suficient per decidir la política que han de seguir els demés. En una ciutat, qui decideix és el poble i no es pot governar contra el poble, fer un mal ús dels impostos recaptats i transferits.\nAquest dilluns Xavier Bru de Sala ha presentat a Casa del Llibre de Barcelona el seu llibre ‘Barcelonismes’, editat per edicions Tibidabo. A la presentació ha intervingut Ernest Maragall fent unes observacions precises al text del llibre que també aporta propostes per la bona governança de la ciutat.\nTots dos han assenyalat les diferències entre domini i govern. La rebel·lió històrica dels catalans i dels barcelonins davant la temptativa de sotmetre, la resistència a la submissió demostrada pels Barcelonins des de 1640.\nBru de Sala segueix les passes històriques en diferents aspectes, des del cultural al polític. Compara etapes històriques i personatges com Maragall i Verdaguer.\nEl llibre es pot recomanar. Aporta reflexions a les que ens té acostumat l‘autor, i com ha dit Tie Arana, enganxa superades les primeres 20 pàgines.\nEscrit a Notícies Tagged barcelonismes, ernest maragall, llibre, xavier bru de sala\n← Política de renegats\nPresentació del darrer llibre d’en Pau Miserachs: Memòria de la Indignació, a la Llibreria Alibri de Barcelona →


La valentia de la noviolència\nPortada Actualitat Audiovisuals La valentia de la noviolència\n"Quan el més valent en una guerra... és qui rebutja radicalment la violència i no vol armes"\n“Hasta el último hombre” (“Hacksaw Ridge”)\nIntèrprets: Andrew Garfield, Sam Worthington, Hugo Weaving, etc.\nLes pel·lícules de Mel Gibson solen ser un punt estridents i contenen situacions i fets extremadament contrastants. “Hasta el último hombre”, també. Comença amb una primera part que ratlla l’ensucrament i continua amb una descripció visual implacable i sense concessions de la crueltat i barbàrie d’una guerra. I amb uns minuts finals on, després de lloar un objector de consciència... quasi glorifica la guerra.\nEn aquest cas, però, també cal dir que la història en si ja és complexa i plena de contrastos: un objector de consciència que vol anar a la guerra i que, en tornar, és condecorat per l’exèrcit. Com que a casa nostra tenim els referents de l’objecció de consciència pacifista, amb una dimensió clarament crítica de l’exèrcit com a institució, del militarisme com a ideologia i de la guerra com a acte, potser ens costa situar-nos amb el cas, ben real, de Desmond Doss, el personatge que mira de recuperar Mel Gibson.\nDoss era un jove inquiet i interessat per la medicina que, en plena 2a Guerra Mundial, va considerar que havia d’anar al front a servir i ajudar el seu país. Fins aquí, podria semblar que Doss era un jove gens crític amb el sistema. Però, arran de les vivències personals, familiars i de les seves conviccions religioses, tenia una cosa molt clara: no volia matar. És més, es negava a aprendre a matar i, per tant, a fer servir una arma.\n“Hasta el último hombre” retrata aquest compromís personal portat fins les darreres conseqüències: els militars se’l volen treure del damunt, en considerar-lo un tou i un tòtil. Els companys, el veuen com un covard i un mal exemple que només els portarà problemes. No pararà de patir insults i vexacions i, sempre des d’aquesta cultura de violència imperant, serà vist com un poruc, un covard, un mesell. Però, ell, es manté ferm. Vol servir al seu país però no vol matar ningú.\nAl final, a contracor, el portaran al camp de batalla, com a metge. I aquí la gran força d’aquesta pel·lícula que, sense ser en absolut pacifista, ofereix importants valors pedagògics per a una educació per la pau. El personatge menyspreat, vilipendiat i ridiculitzat per negar les armes, serà, al capdavall, el més valent, el més actiu, el més solidari, el més arriscat.\nQuan encara, avui, molta gent creu que valors com la valentia, l’audàcia i la força van de la mà de la violència i que la noviolència només pot associar-se a la innocència i a l’allunyament de la dura realitat, “Hasta el último hombre” mostra a un gran públic que, sovint, la major valentia passa pel rebuig radical a la violència.


Autoavaluació final T13 08 - L'Imperi Romà | Recurso educativo 450481 - Tiching\nAutoavaluació final T13 08 - L'Imperi Romà\nTria per a cada pregunta la resposta que sigui més correcta: Com va néixer el cristianisme? On i quan va néixer aquesta religió? Per què els romans varen perseguir el cristianisme? Quin tipus de persones varen seguir el cristianisme?\nAvaluació final T06 10 - En temps dels romans


L'agenda Oliva Comtal de tardor aposta pel teatre i la cultura valenciana | Compromís per Oliva\nL’agenda Oliva Comtal de tardor aposta pel teatre i la cultura valenciana\nL’oferta destaca per la seua qualitat, amb activitats per a tota la família i a preus assequibles\nEl regidor de Cultura, Música i Biblioteques de l’Ajuntament d’Oliva, Enric Escrivà, ha presentat hui l’agenda Oliva Comtal de tardor que recull tota la programació cultural de la ciutat per als mesos d’octubre a desembre del 2016.\nEs tracta de la tercera edició de l’agenda, i es manté fidel a l’esperit amb què va nàixer: creativa, dinàmica i integradora. Un full cultural atractiu i en format de butxaca que esdevé un espai de trobada entre propostes d’èxit contrastat i iniciatives artístiques promogudes per entitats locals. La il·lustració de portada, que fusiona l’estació de l’any amb els trets i esdeveniments més singulars de la programació, és obra de la dissenyadora olivera Helena Mañó.\nUna trentena llarga de propostes\nEntre les més de 30 propostes hi ha teatre, música, poesia, tradicions, animació lectora i un llarg etcètera, organitzades tant pels Serveis Culturals i de Biblioteques de l’Ajuntament d’Oliva com per les entitats culturals de la ciutat, amb el propòsit de definir un programa ampli per a totes les edats i gustos. “Hem procurat que fins a finals d’any hi haja activitats per a tots els públics”, assenyalava el regidor de l’àrea.\nUna de les principals característiques de la programació és la seua aposta ferma pel teatre valencià i en valencià. En l’apartat d’arts escèniques, i en paral·lel a la continuació de l’Escola Municipal de Teatre, hi haurà fins a sis propostes de teatre professional que es complementaran amb un total de set produccions amateurs. Del 30 de setembre al 21 d’octubre, torna el cicle de teatre infantil i ho fa estrenant nom: ‘Rebombori’. La Carreta Teatre, L’Horta Teatre, Maduixa Teatre i la Cia. Teatre Animal pujaran a l’escenari del Teatre Olímpia amb una atractiva oferta escènica per a xiquets i xiquetes a partir de 3 anys. Continuarà la programació escènica l’humorista Eugeni Alemany amb l’espectacle còmic “En persona guanye”, que s’ha programat des d’ASAEM la Safor amb motiu del Dia Mundial de la Salut Mental. En l’apartat local, Oliva recupera el Concurs de Teatre en valencià ‘Salvador Soler i Soler’, en la seua XVII edició. Un certamen emblemàtic que es reprén amb intenció d’impulsar la creació teatral en l’àmbit faller. Les actrius Lola Moltó i Victòria Salvador posaran el colofó al concurs amb la representació de l’espectacle “Si jo fóra rica”.\nCom a novetat per a aquesta tardor, es posarà èmfasi en la cultura valenciana. Oliva festejarà el 9 d’octubre amb un programa d’activitats lúdiques i populars que combinarà música, danses, cercaviles, concerts, lectures poètiques i jocs infantils. Hi haurà la Fira de Música Tradicional, la IV Festa Estellés amb l’actuació de VerdCel, i la vespra del Dia dels Valencians amb el concert del grup Tardor, entre altres propostes que ocuparan festivament el passeig de Jaume I, i diferents espais de la ciutat.\nEn l’apartat d’animació lectora hi haurà presentacions de llibres: “Vida del gran duque de Alba”, de l’erudit oliver Gregori Maians, i “Capvespre”, de Josep Bertomeu Moll. També una trobada amb l’autor Víctor Labrado per a parlar del seu llibre “No mataràs”, la celebració del Dia Internacional de la Biblioteca, la “Nit de por” amb l’alumnat de l’Escola Municipal de Teatre, un taller de manualitats, i fins a tres sessions de contes i narració oral per a públic infantil i adolescent impartides per les narradores Ana Canet i Almudena Francés.\nCompleten la programació el taller de poesia satírica i de llibrets de falla impartit per la Federació de Lletres Falleres, les projeccions d’òpera i ballet, tant en directe com en diferit, al Teatre Olímpia, i les activitats organitzades per diferents associacions locals: Centelles Riusech, Artístico-Musical, Coral Santa Cecília, germandats El Cautivo i Ecce Homo, Festers del Crist o Col·lectiu Pinzellades.\nL’agenda es pot consultar en format digital i es podrà recollir als equipaments municipals i comerços associats a ACCO a partir del pròxim divendres, 30 de setembre.\nOLIVA COMTAL / TARDOR 2016\n←Campanya de Salut Pública al Centre Polivalent d’Oliva\nNaix ‘Rebombori’, cicle de teatre per a tota la família→


Escola per projectes a debat - David Rabada - Els blogs d'e-noticies\nEscola per projectes a debat\nDurant el juliol de 2015 la Unesco es va declarar partidària de la pedagogia per projectes. De manera gairebé immediata, i sota l'aixopluc de moltes institucions, molts s'han repensat la manera d'ensenyar. Amb aquest objectiu, i durant aquest 2016, alguns centres públics i privats estant incorporant aquesta praxis a les seves aules. Davant l'eclosió d'aquesta estratègia han aparegut entusiastes, detractors i eclèctics. Els entusiastes afirmen que la pedagogia per projectes és un camí innovador universalment a seguir, que aquesta estratagema resulta una manera de socialitzar fàcil i divertida que satisfà alumnes, pares i professors. Els detractors sentencien que l'escola per projectes redueix substancialment el currículum a ensenyar sent més una creença dogmàtica que una evidència científica. I finalment els eclèctics es mantenen en un terme mig dient que puntualment pot ajudar a grups amb un alt nivell de coneixements però que aplicat globalment resultarà negatiu.\nAquestes han estat les conclusions fonamentals fruit de les conferències del professor de Neuroeducació Jesús C. Guillém de la UB, del director del IFIE José Manuel Lacasa i de l'antic president del Consejo Escolar del Estado, el Dr. Francisco López Rupérez. Aquest debat a ha estat possible gràcies a les V Jornades de Secundària celebrades aquest 25 i 26 de novembre organitzades per Professors de Secundària (ASPEPC - SPS). Les conclusions i els acords assolits per aquests experts de vàlua contrastada, més el gairebé centenar de docents presents durant les jornades, els detallem en el següent decàleg:\nPrimer, el mètode per projectes es fonamenta en el treball en grup sota un tema que desenvolupen els alumnes amb certa llibertat però guiats per un o més professors a la mateixa aula. Aquesta pedagogia no presenta un model comú entre tots els seus practicants. Més aviat cada centre ho adapta al seu entorn amb diferents didàctiques i currículums. L'objectiu d'això és que els alumnes desenvolupin les seves capacitats de col·laboració, comunicació, crítica i creativitat. A tal efecte s'eliminen les àrees i els llibres de text en pro d'ensenyar sols l'essencial. A canvi però, es redueixen substancialment els currículums bàsics escolars. Així doncs, i sota un context d'emocions positives, s'intenta potenciar la memorització activa dels estudiants més la seva educació emocional. En certa manera s'ensenya menys però millor tot potenciant les habilitats socials de l'individu. És a dir, la pedagogia per projectes considera més important l'educació emocional que l'adquisició de coneixements. Tot plegat els projectes pretenen l'aprenentatge fàcil, feliç i autònom entre els alumnes sota la pedagogia del constructivisme.\nSegon, el treball per projectes respecta la classe magistral però intenta complementar-la allà on faci falta. Per exemple, en alumnes d'entorn social desafavorit sembla crear escolars motivats al no exigir-los que aprenguin el currículum bàsic de cada etapa. Això evita l'absentisme escolar de molts col·lectius i millora la seva inserció social tot i que no els fa assolir tots els coneixements curriculars.\nTercer, si bé la pedagogia per projectes permet el fàcil aprenentatge d'un bloc de conceptes enllaçats amb lògica, no és aconsellable la seva aplicació en totes les àrees d'un centre pel fet que redueix força el currículum escolar. En aquest sentit sí sembla útil la seva aplicació puntual en etapes superiors quan els estudiants comencen a tenir un gran gruix de coneixements on fer-ne créixer de nous en base al constructivisme. Estem parlant sobretot de la universitat i en alguns batxillerats al potenciar la recerca i els coneixements transversals. En aquest cas cal recordar alguns batxillerats de Múrcia, per exemple. És a dir, calen molts coneixements ben assentats per a poder aplicar extensament l'educació per projectes. Conseqüentment en Cicles Formatius i l'ESO es podria aplicar de manera puntual però no a nivell global si el que volem és que els estudiants aprenguin el màxim de coneixements possibles. En igual sentit es desestima l'ús generalitzat dels projectes a Primària i Infantil ja que no fan adquirir tots els aprenentatges necessaris per al pas a Secundària. D'això molts docents n'han mostrat queixa durant les jornades. En concret especifiquen aquests educadors que aquests escolars de projectes arriben a primer de l'ESO amb greus dificultats en llegir, escriure i realitzar càlculs bàsics.\nQuart, si bé la pedagogia per projectes desperta i potencia l'educació emocional dels individus, aquesta praxis no reduirà el flagrant fracàs escolar que pateix el nostre país. El treball per projectes persegueix més l'educació social que un ensenyament real de continguts, és a dir, un dels objectius principals d'aquesta educació és desenvolupar l'educació emocional de l'individu a través de les seves habilitats en grup. Aquesta és una manera palpable de fer millorar a l'estudiant a nivell d'habilitats socials però no en el domini de tot el currículum bàsic de cada etapa. Alguns docents han afegit que moltes habilitats socials ja les adquireixen els escolars en les seves relacions fora de l'escola, al pati o través de les TIC per Internet. I de fet els experts de les jornades proposen que sigui el docent, i no pas ni direcció ni l'administració, qui decideixi aplicar o no projectes entre els seus alumnes.\nCinquè, per aplicar bé els projectes calen doctes docents que dominin la seva especialitat, la didàctica de la mateixa i amb molt temps dedicat a la creació de noves sessions. Per a alguns això resulta totalment contradictori ja que es redueixen continguts a canvi de més hores de preparació dels projectes. Donat el context de retallades, i per a alguns professors, treballar més per ensenyar menys no els sembla massa assenyat.\nSisè, la pedagogia per projectes, d'aplicar-se universalment a totes les àrees de tots els centres escolars, no farà millorar els resultats acadèmics del país. Sabem que el tipus de centre, famílies i alumnat pesa més en l'aprenentatge que qualsevol pedagogia que vulguem aplicar. En centres exigents, amb doctes docents, amb famílies compromeses i posseïdores de bons recursos, més pares que saben preocupar-se i motivar els seus fills, qualsevol didàctica amb lògica engrescadora pot funcionar. És a dir, no és la pedagogia per projectes la solució al fracàs escolar vigent. El que més pesa en els resultats escolars és la família, els docents i l'exigència del currículum acadèmic. Segons les proves PISA queda clar que els països amb bons resultats són els qui mantenen un currículum exigent. És a dir, les nacions amb continguts escolars més estrictes obtenen millors resultats en PISA que els altres que no ho fan. Universalitzar els projectes a tots els centres i a totes les àrees implicaria afeblir el currículum amb el conseqüent empitjorament dels aprenentatges bàsics de cada etapa.\nSetè, la pedagogia per projectes no és de cap manera innovadora ja que va ser proposada a inicis del segle XX per John Dewey (1859-1952) i portada globalment a les escoles municipals de Nova York on va fracassar l'any 1917. Simplement els projectes es van carregar l'ascensor social de l'escola pública i les famílies obreres van sortir a manifestar-se pel carrer.\nVuitè, per a millorar realment l'ensenyament cal augmentar el nivell d'exigència en etapes infantils, enfortir posteriorment els currículums a secundària i consolidar la competència lingüística a infantil i primària. Tot plegat per tal que els alumnes adquireixin el màxim de coneixements possibles tot assolint les diferents fases educatives. En això ens calen docents doctes i experts en les seves especialitats i en la didàctica de les mateixes. Sense esforç escolar, sense docents cultes, i sense un ampli domini de vocabulari, cap estudiant s'aproparà al seu potencial heretat ni podrà assimilar fàcilment el que l'ensenyament li ha d'oferir.\nNovè, la classe política allunyada de la realitat escolar i amb poca formació científica, confia massa en les innovacions pedagògiques teòriques pensant que són una millora, però cal recordar que canviar no significa sempre avançar, sols significa modificar el sistema anterior. És a dir, innovar no és sempre correcte o romandre dolent. Cal fer evolucionar el sistema educatiu, sí, però millorant-lo amb criteris reals, lògics i científics.\nI desè, el concepte d'educació es debat entre un blanc i un negre separats per tot un corol·lari de grisos. En un extrem es defensa que l'educació ha d'empaitar el control de les emocions i en l'altre l'adquisició de coneixements. El primer pertany a l'educació per projectes sota la pedagogia constructivista, el segon correspon a l'ensenyament estructurat sota l'excel·lència dels coneixements. Cal enraonar quin model esdevindrà el millor, si el de l'educació emocional amb projectes o el de l'ensenyament estructurat. El sistema educatiu hauria d'assolir la formació d'individus cívics, bons professionals i amb molts coneixements reals per a saber criticar les fal·làcies. Tot plegat per a esdevenir bons educadors per a les futures generacions que ens succeiran.\nDirector de les V Jornades de Secundària\nEls blogs d'e-noticies - David Rabada - Escola per projectes a debat


Trespass Strength Negre comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Trespass Strength\nMantingueu la calma a ratlla i sigueu còmodes amb la pell de dona. Amb un tacte suau al tacte, aquest saltador d'estil us resultarà útil durant els encanteris freds i es pot portar com a capa mitjana o externa.\nDissenyat amb fibres Airtrap, rebrà calor continuat durant tot el dia. És capaç d’atrapar la calor mentre es mou, aquest velló afavoreix el moviment i manté una sensació lleugera per a un desgast fàcil i pràctic.\nAjustable a la tija, un cordó fàcil d’utilitzar significa que obteniu un ajustament que us resulti còmode i que es pugui adaptar tal i quan ho necessiteu. No només això, 2 butxaques amb cremallera permeten allotjar articles petits i diversos que pugui necessitar durant tot el dia.\nFabricat amb un material anti pil, es pot desgastar i rentar quan sigui necessari sense que s’acumulin petites boles de pelusa a la superfície. Disponible en diversos colors, la tela de dona és una forma còmoda i pràctica de mantenir-se càlid a l’aire lliure i propera.\nForrellat polar antilot\nDrawcord a Hem\nTrespass Strength té la total garantia oficial de Trespass. Com a distribuïdors oficials de Trespass, tots els productes de muntanya que trobaràs al catàleg online tenen 2 anys de garantia. A trekkinn seleccionem els productes de Roba dona de la millor qualitat perquè puguis practicar esport amb el material idoni. Tenim una extensa varietat de productes de Forros polars entre la qual trobaràs el material que estàs buscant, i que t’ajudarà a practicar més esport amb total seguretat i confort.\nCaracterístiques Trespass Strength\n$ 52.08 $27.49\n$ 90.29 $39.99\n$ 36.8 $17.99\n$ 33.89 $14.49\n$ 58.8 $22.99


El comerciant de LocalBitcoins fa càrrec del càrrec de transmissor de culpables a diners | CAT.DemocraziakmZero.org\nUn comerciant Michigan LocalBitcoins es va declarar culpable la setmana passada per operar un negoci de serveis de diners sense llicència.\nEls fiscals federals van al·legar que Sal Mansy, un resident de Detroit, la publicitat d'una compra bitcoin i el servei de venda a través LocalBitcoins, la realització de $ 2.400.000 de dòlars en negocis entre agost de 2013 i juliol de 2015.\nD'acord amb l'expedient judicial, agents encoberts compromesos en dos oficis entre desembre de 2014 i març de 2015, amb Mansy, per un import total de més o menys 6,32 BTC - una quantitat per un total de poc menys de $ 1.900 a preus vigents en aquell moment.\nMansy és el segon usuari de LocalBitcoins a declarar-se culpable del càrrec de servei de diners sense llicència d'aquest mes. Resident de Missouri Jason Klein declarar-guiltyto venda de Bitcoin a agents encoberts en cinc ocasions diferents, i un venedor de Rochester, Nova York anomenat Richard Petix declarar-guiltyto la mateixa càrrega a la setmana anterior.\nCort documenta detalladament com Mansy compraria bitcoin a través d'intercanvis de divises digitals Coinbase i Bitstamp, després de vendre la moneda digital a LocalBitcoins i dipositar els fons en els comptes bancaris vinculades a una empresa que operava, toyz TV, que també va ser nomenat en la demanda del govern.\nCoinbase, d'acord amb un arxiu fiscal del 15 de maig d'aquest any, es va tancar el compte de Mansy al juny de 2014 després de fer-li preguntes sobre la naturalesa del seu compte. Les comunicacions entre Mansy i personal de suport per Coinbase i Bitstamp van ser inclosos en aquest document, que mostra com tant els intercanvis van plantejar preguntes sobre les compres de bitcoin Mansy i si s'havia registrat a la Xarxa de Control de Crims Financers dels Estats Units (FinCEN) com un transmissor de diners.\nEl document mostra que els fiscals Mansy va argumentar, en discussions amb el Departament de Seguretat Nacional dels Estats Units, que no estava operant un negoci de transmissió de diners.\n"D'acord amb Mansy, que havia aixecat la vista dels requisits de negoci de serveis de diners al web del Departament de Control de Crims Financers de xarxa (FinCEN) del Departament del Tresor i va determinar que el seu model de negoci no s'aplicava a la d'una empresa de serveis de diners", ha indicat el comunicat.\nMansy s'enfronta fins a cinc anys de presó i $ 250,000 en multes durant la sentència a finals d'aquest any.\nResumen del dia dos de Bitcoin2014: abordar els problemes difícils de Bitcoin\nRal·li Fatiga? Els baixos volums de Bitcoin podrien anar a la part superior\nBitcoin en els titulars: la batalla continua\nRegulació Bitcoin: Fallida, Derivats i Protecció del Consumidor\n10 firmes de VC aposta molt per Bitcoin i Blockchain\n12 maneres de mesurar la salut de la xarxa Bitcoin\nEls analistes prediuen que el preu de Bitcoin podria arribar a $ 800 en les últimes setmanes de 2018


Dilluns negre en les Borses de tot el món per la crisi del coronavirus\nVICTORIA SIR - 09/03/2020\nEn elperiodic.com et comptem com està afectant l'economia la situació d'alerta sanitària que s'està vivint a tot el món\nLa crisi del coronavirus i la inestabilitat per la guerra de petroli que s'aquesta vivint a Aràbia i Rússia, han sigut els motius que han portat al fet que es deslligue el pànic entre els inversors.\nDurant aquest dilluns els mercats de tot el món estan vivint una jornada en la qual observen com la Borsa ha patit una de les pitjors caigudes registrades des de 2010, després de 20 dies en què s'han anat acumulant pèrdues bastant preocupants.\nEn el Nikkei (Tòquio) la Borsa s'ha desplomat aquest dilluns un 5%, contagiant a les principals places europees durant la seua obertura.\nEn el cas del cor financer de Nova York, Wall Street, tal com s'anticipava durant la matinada ha patit una caiguda del 7% durant la seua obertura, la qual cosa ha obligat al fet que el S&P 500 suspenga la seua cotització per a evitar les vendes de pànic durant 15 minuts. Aquesta mesura ha resultat sorprenent perquè des dels pitjors moments de la crisi financera de 2008 no s'ha tornat a prendre una mesura d'aquestes característiques.\nNo obstant això, aquesta situació en la qual es troben els mercats no és una cosa nova, perquè des de fa dues setmanes estan patint abundants pèrdues. Malgrat això, els inversors s'esperaven que hi haguera una sessió de recuperació després de tocar el sòl, fet que no s'ha complit.\nAixí, els mercats borsaris pateixen amb escreix a banda i banda de l'Atlàntic i tot apunta al fet que en els dies posteriors la situació seguisca així a causa de l'alerta sanitària pel coronavirus i l'impacte de la retallada del 26% del preu del cru, caiguda que ve marcada per la ruptura de les negociacions entre l'Organització de Països Exportadors de Petroli (OPEP) i Rússia durant divendres passat.\nAquesta separació té el seu origen en el diàleg de tots dos països per a tractar de retallar la demanda i així contindre el daltabaix dels preus a causa del coronavirus. Per aquest motiu, la situació d'alerta i incertesa que es viu en les Borses s'ha apoderat també del mercat petrolier, amb la cotització en caiguda lliure.\nEls índexs europeus també pateixen pèrdues\nEntre els principals índexs europeus, l'Ibex 35 ha iniciat la jornada també amb pèrdues superiors al 7%, mentre que una mica després les tres de la vesprada es deixava un 6,5%.\nUna altra de les afectades és la Borsa de Milà, que registra fortes caigudes, sent la més castigada en el que va de jornada, perquè deixa quasi un 10%.\nA Milà li segueix el CAC francés amb un -6,5% i l'Euro Stoxx que pateix un -6,8%, el FTSE britànic amb un -6,4% i el DAX alemany amb -6,65%.\nMentre que en el cas de Wall Street (tal com apuntàvem abans) ha caigut per damunt del 5% una vegada represa la seua cotització.