Booking.com finança el Projecte Seabin - Seabin\nBooking.com finança el projecte Seabin\nEl gerent d’operacions, Sascha Chapman, i el fundador de CEO & Co, Pete Ceglinski, del projecte Seabin, van assistir a un intens programa de 3 setmanes d’acceleració amb Booking Cares a Amsterdam durant el mes de juny.\nSeabin és només una de les startups de 10 seleccionades per assistir al programa entre els sol·licitants 700 inicials per aconseguir 500K € del fons de premis 2Million €.\n7 dels finalistes de 10 es va finançar amb èxit amb Seabin que va rebre el segon màxim finançament de 350K € més un premi per opció a la gent de més 10K €.\nEl finançament arriba en un moment crític per a Seabin, amb el primer capítol de crowdfunding que s’acaba i després una campanya de fons d’emergència per mantenir-se viva durant els pròxims dos mesos abans que les vendes comercials previstes comencin aquest estiu.\nL’350K € s’invertirà considerablement per ampliar l’equip de temps complet 2 persona a temps complet a un equip de temps complet 6-7, modificacions de fàbrica i gestió de processos racionalitzada abans de l’estiu.\nSeabin contractarà molt aviat, continuarà connectat registrant-se al nostre butlletí i seguint-nos al facebook.


Inici > Esports > Patinatge sobre gel\nEl patinatge sobre gel és una activitat esportiva molt divertida i molt senzilla,fins i tot per a aquells que mai no s'han calçat uns patins.\nPatinar sobre gel no té cap secret. Una miqueta d'habilitat i certa estabilitat, a més del fet de deixar-se la por al ridícul a casa, són les úniques qualitats que es requereixen per lliscar sense problemes sobre una fulla metàl.lica. Quan es patina sobre gel, es treballa no solament el tren inferior, sinó que braços, abdominals i esquena formen part dels músculs que intervenen a aquesta activitat.\nÉs un esport en que es combina exercici aeròbic amb l'entrenament de la força, ja que estem en constant moviment, perquè en el patinatge busquem el dsplaçament. Cal portar calcetins, guants i roba d'abric. Posa't els patins i a passar-ho bé!\nInscripció per automatricula.---\nInformació de localització en la web:\n665.685.556 teléfon pista de gel.


Avantatges de comprar el cobertor 3 en 1 pel porteig\nInici > Productes > Porta nadons > Cobertor > Cobertor portanadons - Hoppediz 3 en 1\nLa funda polar 3 en 1 està perfectament equipada i és apta per a tots els climes. És adequada per portar al portanadons tan a la part davantera com la posterior.\n1. Funda suau de pelfa polar.\n2. Funda impermeable de niló (amb caputxa ajustable que es corba al coll i butxaques encoixinades).\n3. Les dues fundes s'uneixen entre si amb botons.\n- El collaret de les fundes es pot ajustar al capdavant del seu nadó mitjançant un cordó.\n- Els cordons són infinitament versàtils i proporcionen un ajust perfecte.\n- També són perfectes per a transportistes més grans a causa de l'extensió de la corretja (dues parts).\n- És clarament visible gràcies als reflectors Scotchlite ™ al centre, al coll i a les corretges de les espatlles.\n- Inclòs amb el lliurament: punys de mà i un coll fet de llana que combina amb el color, així com una extensió de la corretja.\n- Cobertor polar: polar suau (100% polièster), provat per a substàncies nocives, transpirable, acabat anti-pilling.\n- Funda impermeable: niló, resistent al vent i a l'aigua.\n- Cobertor de pluja: únicament rentat delicat, no utilitzeu suavitzant, no centrifugar. Les taques lleus es poden eliminar amb facilitat.\n- Els dos cobertors: rentables fins a 40 ° C\n- Els cobertors són graduables segons la persona que el porta.


Quatre joves d’Olot recapten fons per ajudar famílies castigades per la crisi del coronavirus - Ràdio Olot\nQuatre joves d’Olot recapten fons per ajudar famílies castigades per la crisi del coronavirus\nHo fan amb una iniciativa particular que consistirà en l’enlairament d’una sonda durant el Festival Lluèrnia. Tothom qui ho vulgui pot fer una donació que anirà destinada a Càritas i escriure un desig que s’introduirà a una sonda aerostàtica que s’enlairarà més de 15.000 metres d’altitud el 14 de novembre.\nEls quatre joves impulsors del projecte (@Olotuit)\nEn Ferran Delgà, l’Helena Mansilla, en Joan Plana i la Martina Cots són quatre joves d’Olot que davant la situació social que està deixant la pandèmia han decidit actuar. Tots quatre han impulsat un projecte que s’inclou dins el Festival Lluèrnia i que consistirà en la recollida de donacions per ajudar les famílies de Càritas Garrotxa. ‘Estratosfèrics’ és una iniciativa que busca trencar horitzons i fins i tot estigmes. En Joan explica com va néixer la idea.\nFins al 14 de novembre el projecte recollirà donacions a través de la pàgina web estratosferics.com o l’Oficina de Turisme d’Olot. Tothom qui ho vulgui pot col·laborar i els diners es destinaran directament a programes de Càritas. A més de la donació, també es demanarà escriure un desig que es posarà dins una sonda i s’enviarà a l’estratosfera, a més de 15.000 metres de la superfície de la terra.\nEl president de Càritas Garrotxa abraça amb força la iniciativa. Carles Oller remarca l’empenta dels joves i recalca la necessitat de sumar granets de sorra entre tota la societat.\nEl llançament de la sonda estratosfèrica serà el 14 de novembre dins el Festival Lluèrnia d’Olot. Una cita única, exemplar i molt especial.\n245 queries in 0,890 seconds.


Setmana d'Exaltació Archivos - COPE Alcoy\nCOPE Alcoy > Setmana d'Exaltació\nArranca en Cocentaina la Setmana d’Exaltació en honor a la Mareta\nComarcas, Noticias 13 octubre, 2021 13 octubre, 2021 Cope Alcoy\nLa Pia Unió Verge del Miracle de Cocentaina ha preparat diferents actes per aquesta setmana amb motiu del Mig Any de les Festes Patronals de la Mareta. Les activitats arranquen en aquest mateix dimecres i viuran el seu dia gran el diumenge, una jornada en la qual tindrà lloc una missa solemne a la part baixa del Pla en presència de la icona de la Mare de Déu.\nAbans d’açò cal assenyalar que avui dimecres, 13 d’octubre, tindrà lloc una Hora Santa en el Monestir de les Clarisses a partir de les 20:30h que comptarà amb l’acompanyament musical del grup ‘Hakuna‘. Ja el divendres, a partir de les 20:00h, l’esmentada església de la Mare de Déu acollirà la celebració de l’eucaristia en acció de gràcies dels matrimonis que enguany celebren 19 anys de casats. Finalment el dissabte, a les 20:30h, es portarà a terme un concert en honor a la patrona de la Vila Comtal que anirà a càrrec del Grup Epiclesis.\nLa jornada central d’aquesta setmana d’exaltació serà el diumenge 17 d’octubre i aquest dia especial començarà a les 08:30h del matí amb la Santa Missa matinal en el Monestir de la Mare de Déu. Després, al voltant de les 10, es dispararan les 27 salves en record del miracle de la Verge i després començarà una desfilada pels carrers de costum. La cercavila acabarà a la Plaça del Pla i allí se celebrarà l’eucaristia solemne “serà a la part baixa, davant el Monestir, i amb la presència de la Mare de Déu del Miracle s’imposaran les medalles de la patrona als Majorals i Majorales de l’any 2022. Animem a tots a participar en aquest acte amb totes les mesures corresponents per frenar la propagació de la pandèmia“, han destacat en COPE ALCOI els Presidents de la Pia Unió; José Luis Molina i Anna Masanet.\nLa Setmana d’Exaltació acabarà el dimarts 19 d’octubre a les 19:30h amb una missa solemne dedicada a la Mare de Déu del Miracle que inclourà la presentació dels nounats a la patrona i l’entrega dels premis del VI Concurs de Fotografia dedicat als festejos patronals.


Josep Bargalló i el candidat Enric Conill tracten diferents propostes educatives de cara a les municipals\nAborden temes com ”més places públiques, la lluita contra segregació o la garantia de blindar la sisena hora”\nLa visita de Josep Bargalló a Igualada es va fer coincidir amb una reunió dels republicans per elaborar propostes en matèria educativa de cara als propers comicis. Els republicans han engegat les sectorials temàtiques de la formació republicana per tal d'elaborar de manera participativa i amb professionals de cada àmbit les propostes per a les properes eleccions municipals.\nEl darrer divendres, el conseller d'Educació, Josep Bargalló, visitava diversos centres d'ensenyament de la ciutat. A la tarda, es va reunir amb Enric Conill, diverses AMPES i la sectorial d'educació d'ERC per tal d'elaborar propostes en l'àmbit educatiu per la ciutat de cara a les eleccions municipals d'enguany.\nEl polític tarragoní va abordar amb l'arquitecte i alcaldable d'Igualada les problemàtiques i necessitats que té Igualada en matèria d'educació. Conill destaca la visita del conseller en tant que "hem adquirit diversos compromisos amb ell i ens hem emplaçat a una nova trobada d'aquí a unes setmanes reunint a tota la comunitat educativa de la ciutat per tal de treballar conjuntament els reptes que té Igualada en matèria d'educació".\nEls republicans també van organitzar una trobada del conseller amb diverses AMPES de la ciutat i també amb la sectorial d'educació d'Esquerra per treballar sobre les propostes electorals dels republicans en els propers comicis del mes de maig. La reunió, segons Conill, "va ser útil no només per tractar allò que necessitem sinó també per esbossar quin projecte educatiu de ciutat volem per Igualada".\nSegons Conill, "la sectorial d'ERC Igualada ja està treballant en elaborar propostes que donin resposta i solució als reptes que tenim i per tal d'elaborar un programa electoral que sigui útil per la ciutat, que respongui a un full de ruta clar per marcar cap on volem anar i quines han de ser les línies principals d'Igualada en l'educació". Es van tractar temes com la necessitat d'oferir més places públiques, la lluita contra segregació, la garantia de blindar la sisena hora, les beques menjador i la necessitat d'augmentar les inversions i el compromís en el manteniment i modernització dels centres escolars.\nLes sectorials d'ERC Igualada, en marxa\nEls republicans han engegat les sectorials temàtiques de la formació republicana per tal d'elaborar de manera participativa i amb professionals de cada àmbit les propostes per a les properes eleccions municipals. La sectorial d'educació va ser el tret de sortida d'una sèrie de trobades amb la voluntat de bastir les parets mestres del programa electoral i oferir respostes als reptes que té la ciutat.


Cementeris convertits en boscos en ple nucli urbà\nviurealspirineus 07:50 09/03/16\nL'empresa catalana UrnaBios, afincada a La Seu d'Urgell, propietat dels germans Moliné, s'ha convertit en la primera firma de disseny industrial del món a construir una incubadora on dipositar les cendres del difunts i transformar-les en un arbre.\nple cementeris convertits boscos nucli urb\nUrnabios és una empresa nascuda al Pirineu.\nA l'interior s'hi posa una urna biodegradable amb les cendres, on hi ha plantada la llavor d'un arbre, que creix poc més de 50 centímetres. Això permetria donar als cementiris una visió més ecològica de l'entorn i millorar el dèficit d'espai que pateixen amb la construcció dels níxols.\nEl dissenyador català, Gerard Moliné, establert a La Seu d'Urgell, i el seu germà, Roger Moliné, porten dos anys treballant en la construcció d'aquesta incubadora, anomenada Bioincube. L'objectiu era crear un objecte idoni pels cementiris, perquè pogués acollir en el seu interior la urna biodegradable (Urnabios) que des de fa dos anys ja comercialitzen a l'estranger. "La incubadora és intel.ligent, perquè al seu interior porta un xip i els paràmetres d'aigua suficient per regar fins que creixi l'arbre. Tot el control serà remot através dels nostres ordinadors" ha explicat Gerard Moliné.\nL'ajuntament de La Seu d'Urgell serà el primer a instal.lar en el seu cementiri aquests tipus d'incubadores, en el marc d'una prova pilot que l'empresa vol portar a terme a Catalunya. Per poder fer realitat aquest projecte, han iniciat una campanya d'abast internacional durant tot el mes de Març a les xarxes socials, a través del mecenatge, on busquen la implicació de diferents empreses o particulars interessats a tirar endavant la construcció de les 100 primeres incubadores. El cost total és d'uns 60.000 euros.\n"Portem dos anys treballant en aquest producte perquè hem constatat que les ciutats tenen dificultats per gestionar l'espai dels cementeris i perquè hem cregut que podíem donar una nova visió reconventir-los en espais més acollidors i ecològics" afegeix Moliné.\nUn projecte que ja té assegurat el mercat internacional\nL'empresa UrnaBios va començar a comercialitzar la primera urna biodregaldable l'any 2013 que permet transformar les cendres de la incineració humana amb un arbre -pi, avet, gingo biloba….-, aquell que els familiars escolleixin de les cinc diferents varietats que comercialitza l'empresa.\nLa manca de legislació per poder plantar les urnes al bosc i el fet que l'incineració dels morts, encara no és la més utilitzada va obligar als germans Moliné a exportar el seu producte a d'altres països on la incineració és més elevada i a treballar en un nou prototip adequat pels cementiris. En els dos últims anys han aconseguit vendre més de 20.000 urnes. Més del 70% s'ha exportat als Estats Units, sobretot a l'estat de California, i a més a més, compten amb més de 14 distribuïdors propis a Rússia, Canadà, Mèxic, Xile, França o Itàlia.\nConegut dissenyador industrial per d'altres projectes\nGerard Moliné va basar el seu projecte de final de carrera, l'any 2001, en la construcció de la urnabiodegradable, però que no va començar a comercialitzar fins el 2013. A més a més, se'l coneix per la construcció de tot un seguit de productes d'orígen català, transformats al segle XXI. Com ara el porró català, tranformat a copa de vi o cava, la barretina catalana, reinventada en un buff multifuncional o el típic farcell català convertit en una bossa de mà…. Aquest projecte forma part d'un acord de cooperació amb diferents gremis d'artesans de Catalunya per reinventar diferents productes artesanals del país, i fer-los més competitius. Tot plegat amb el suport de La Generalitat en el marc del programa turístic "Oficis Singulars".\nMés recenment ha destacat per l'exposició arreu de Catalunya "Naturalment" que utilitzava la natura com a mitjà per la creació de les pròpies obres, entre d'altres propostes.\nFrancisco Lòpez: "A DermAndTek tenim la tecnologia més avançada"


El soterrament per Pilar Garrido tindrà lloc esta vesprada a l'església de Massalavés\nEl soterrament per Pilar Garrido tindrà lloc esta vesprada a l’església de Massalavés\nEl soterrament per la valenciana Pilar Garrido, les restes mortals de la qual van ser trobats al nord-oest de Mèxic el passat estiu, se celebrarà a les cinc d’aquesta vesprada a l’església de San Miguel Arcángel de Massalavés (València).\nLes restes de Pilar Garrido es troben en el tanatori d’Alberic, municipi veí a Massalavés, fins que aquesta vesprada es traslladen a la parròquia de San Miguel Arcángel, segons han informat fonts municipals.\nDimarts passat organismes espanyols van confirmar que les restes mortals trobades el passat estiu al nord-oest de Mèxic pertanyen a la valenciana Pilar Garrido.\nEl passat 26 de juliol les autoritats mexicanes van trobar unes restes òssies en un paratge proper al lloc on setmanes abans havia desaparegut Garrido, en la carretera entre Ciutat Victòria i el balneari de la Pesca, al nord-oest del país, i les proves d’ADN van demostrar setmanes després que eren els de la valenciana, encara que la família va encarregar un segon anàlisi a Espanya.\nEl seu marit, Jorge Fernández, roman detingut provisionalment en Mèxic des de llavors davant els “indicis suficients” que el consideren probable responsable de l’homicidi i, segons els forenses mexicans, Garrido va morir “a conseqüència d’asfíxia mecànica en la seua modalitat d’estrangulament” i presentava lesions en nas, crani i coll.\nÉs “una notícia molt dura que la veritat nosaltres no esperàvem, sempre ens vam mantenir amb l’esperança que no fos ella, que poguérem tornar a abraçar-la i a besar-la, i arribar a passar aquest malson, explicar-ho com una anècdota o una experiència que superar”, explica la seua germana Raquel en un vídeo en una xarxa social dimarts passat.\nRaquel Garrido demanava que s’encengués una vela blanca per la seua germana, per manar-li així “la llum que no va tenir en la seua mort”, i va assegurar que es queden amb la seua imatge d’una dona “lluitadora” i “valenta”, mentre que compten amb el seu fill, que els va a donar “força per tirar endavant”.\n“La veritat té un camí, i tard o d’hora anem a arribar fins a ella”, concloïa Raquel Garrido en aquest vídeo, qui assegura que arribaran “fins al final” per la seua germana.EFE


Preu de l'kWh: Quant costa el kWh de llum? - Holaluz\nEl preu del kWh d’energia\nEl preu de la teva electricitat (del kWh) depèn de l'empresa elèctrica que has triat. Hi ha dos tipus d'empreses: les que pertanyen al mercat regulat i les del mercat lliure. Si ets al mercat regulat, en una de les 5 empreses de referència (les de tota la vida), el preu del teu kWh varia cada hora durant els 365 dies de l'any.\nAl mercat lliure, cada companyia marca el preu de la seva energia i les seves condicions. A Holaluz creiem que la millor opció, pensant en tu per davant de tot, és pagar un preu ajustat, fix i econòmic.\nPerquè a Holaluz preferim que t’ocupis d’altres coses mentre ens encarreguem d’ajudar-te a estalviar en la teva factura de la llum i d’aconsellar-te la opció que més et convingui.\nNomés t’oferim energia renovable i sense cap sobre cost.\nUn preu fix i sense sorpreses\nTindràs un preu mínim en la factura -el mateix les 24 hores del dia- perquè no visquis pendent del rellotge.\nSense permanències ni condicions\nPerquè ets lliure de venir i de marxar quan vulguis. Sense penalitzacions ni condicions.\nDe debò vols saber el preu del kWh d’avui?\nTingues en compte que el preu del kWh de la teva factura variarà cada hora si tens la tarifa PVPC, que es determina diàriament en una espècie de mercat borsàtil elèctric que fixa el preu de l’energia pel dia següent. És públic i pots saber-lo cada dia a través de l’OMIE (Operador del Mercado Ibérico de Energía).\nPerò si el que prefereixes és viure tranquil i oblidar-te del preu de la teva energia sabent que sempre disposes d’un bon preu, i a més fix les 24 hores; és moment de canviar-te a Holaluz.


Pre-inscripcions i Inscripcions Curs 2016-2017 | Esplai 'La Sagrera'\nPre-inscripcions i Inscripcions Curs 2016-2017\n5 setembre 2016 GeneralAdmin\nUn any més, ens adrecem a vosaltres per fer-vos saber que les dates de les PREINSCRIPCIONS per aquest curs 2016–2017 són:\nCom en les darreres ocasions, les preinscripcions es faran online, mitjançant el formulari que us adjuntem. Com veureu, s’ha d’omplir un formulari per infant, i us demanarà un número de DNI del pare/mare/tutor per a cadascun. El número de DNI podrà ser el mateix per a tots els infants d’una família.\nSi no ompliu el formulari és probable que el vostre fill/a no tingui plaça, ja que les places són limitades, tot tenint preferència els infants que estaven a l’esplai l’any passat. Es poden inscriure infants amb data de naixement des de l’any 2000 fins al 2011.\n(cliqueu a l’enllaç – només disponible els dies 12 i 13 de setembre):\nDegut a què no sabem si tots els infants podran tenir plaça, al llarg del dia 15 de setembre, publicarem a la pàgina web un llistat on confirmarem si el vostre fill/a té la plaça o no. Al llistat s’identificarà als infants mitjançant el número de DNI del pare/mare/tutor que haureu introduït al formulari.\nDates i horaris d’inscripció:\nUn cop confirmada, haureu de venir a fer la INSCRIPCIÓ els dies:\nDilluns 19 de setembre de 19:00 a 20:30h\nDimarts 20 de setembre de 19:00 a 20:30h\nAixí mateix, us recordem que les inscripcions són presencials, és necessari que vingui el pare/mare/tutor de l’infant per tal de poder formalitzar la inscripció.\nEn el cas que tots els infants de dins de l’esplai no poguessin optar a la plaça a inici de curs, hem establert uns criteris que determinen l’ordre de prioritats, que són els mateixos que vam utilitzar el curs anterior:\nSi poden entrar tots els de dins de l’esplai, es prioritzen els de fora que tenen germans a dins de l’esplai. Els de fora que no tinguin germans a dins, es valorarà si han participat a les activitats d’estiu de l’esplai i/o si tenen necessitats educatives o socials especials.\nEn cas que ens hagueu de fer arribar alguna informació relacionada a aquests criteris, digueu-nos-ho el dia de les inscripcions.\nSi teniu qualsevol dubte, feu-nos-ho arribar al email de l’esplai: esplailasagrera@gmail.com.\nEl primer dia d’esplai és el 1 d’octubre a les 16:30. Els pares esteu convidats a les 18h a veure el passi de fotos de les activitats d’estiu. A les 19:30 del mateix dissabte, hi haurà la reunió de pares i mares, és MOLT IMPORTANT que hi assistiu. Mentre esteu reunits, els vostres fills/es es podran quedar amb uns monitors.\nUn cop confirmada la plaça (és a dir que figura el DNI associat al vostre fill/a al llistat d’assignació de places de la pàgina web) i formalitzada la inscripció els dies 19 i 20 de setembre, és necessari abonar l’import de la quota trimestral abans del dia 28 de setembre. En cas que alguna família prefereixi pagar la quota en efectiu ho podrà fer els mateixos dies 19 i 20 de setembre al confirmar la inscripció. Per a les famílies que vulguin pagar per transferència o ingrés bancari, us lliurarem tota la informació a les inscripcions. IMPORTANT! Si el dia 28 de setembre no heu realitzat el pagament de la quota trimestral, la inscripció quedarà automàticament anul·lada i perdreu la plaça atorgada.\n← Reunions de mares i pares Activitats d’Estiu 2016\tAssignació places Curs 2016-2017 →


ZOO presenta ‘Raval’, un disc amb lletres influïdes pel canvi polític valencià - Diari La Veu\n“Està tot molt lligat a nivell estructural i profund perquè certes coses no es puguen canviar” afirmen els components del grup de la Safor sobre aquest nou treball discogràfic\nD'esquerra a dreta, Héctor Galán, Toni Sánchez 'Panxo' i Arnau Jiménez, components de Zoo. De fons, un mural amb la frase 'No ser res sino s'és poble', d'un poema d'Estellés. © Foto: José Soler (ACN)\nRaval és el títol del segon i esperat disc dels valencians ZOO, un treball que camina entre les expectatives generades a les xarxes socials i unes lletres que proclamen que queda molt de camí per fer a nivell social després del canvi polític al País Valencià.\nEn una entrevista amb l’ACN, els components d’aquest col·lectiu musical de Gandia (la Safor) assenyalen que a diferència de l’optimisme, l’esperança i la imminència de canvi que transmet l’anterior Tempestes vénen del sud (2014), en aquest nou disc hi ha l’advertència de fons que tot està per fer. “Està tot molt lligat a nivell estructural i profund perquè certes coses no puguen canviar-se”, considera el cantant Toni Sánchez, ‘Panxo’, en aquesta entrevista afegint que moltes lletres suposen un bany de realitat. El primer avançament del disc, la cançó El cap per avall, ha rebut gairebé 275.000 visites a youtube en tres setmanes, una expectació que ha sorprès els membres del grup. El disc estarà a disposició dels seguidors a partir del 24 de març a les plataformes digitals i a les botigues.\nPanxo reconeix que ZOO ha treballat el nou llançament pensant en aquestes expectatives i conscient que el grup ha tingut una trajectòria ràpida a partir de la cançó Estiu i el disc anterior, amb nombrosos concerts. Amb tot, es mostren sorpresos per la repercussió de l’avançament d’aquest segon treball, una cançó que és una crònica del País Valencià “des d’una mirada de resistència en les darreres dècades”, tal com l’ha definida el guitarrista i també cantant del grup, Arnau Jiménez.\n“Ens hem donat un colp contra la realitat. No era tan bonic ni fàcil construir un gran canvi al País Valencià”\nA diferència de l’anterior, ZOO explica que les lletres estan influïdes pel canvi polític valencià. Jiménez exposa que com a grup perceben “un canvi simbòlic” perquè “ja no hi ha un odi explícit i un boicot envers la llengua” però que sempre han actuat al marge de les institucions i que, per tant, no els ha influït el canvi. El cantant Panxo afegeix que és dur veure com el canvi és tan sols simbòlic, però ho atribueix a la dificultat de poder teixir transformacions estructurals més profundes. “Ens hem donat un colp de realitat. No era tan bonic ni fàcil construir un gran canvi al País Valencià”, rebla.\n“Som una barreja de rap, techno, breakbeat, reggaeton, rock i moltes més etiquetes d’aquestes que no serveixen per a res”. Així es defineix ZOO al seu web oficial. L’essència de fusió musical del grup continua en aquest segon treball, Raval, un nom que obri possibilitats d’interpretacions i retrotrau a la “part forana de la ciutat, on viu el món més marginal”, explica Arnau Jiménez, que assenyala que, a banda, el nom té connotacions sentimentals per a ell. El guitarrista precisa que és també el nom d’una casa comunal a la Vall de Gallinera (Marina Alta) on va morir un amic seu.\nDesprés que Obrint Pas i La Gossa Sorda hagen deixat els escenaris i amb l’anunci que Aspencat farà el mateix al llarg d’aquest 2017, els ZOO rebutgen ser considerats com un referent de l’escena musical del País Valencià. Al respecte, Panxo puntualitza que són etiquetes inevitables, però que personalment el grup no se sent “ni referent ni relleu” d’altres bandes valencianes.\nEl grup constata la gran rebuda que sempre tenen a Catalunya i l’interès pels grups valencians, però remarca que hi hauria d’haver més recorregut dels grups catalans al País Valencià i més grups valencians al Principat, en una realitat cultural conjunta. Al respecte, Arnau Jiménez assenyala que hi ha molts grups de qualitat i amb estils molt diversos al País Valencià que es coneixen poc a Catalunya, i viceversa, i que la realitat apareix sovint filtrada tan sols en referències. Panxo afegeix que aquestes referències també condicionen la percepció dels estils musicals i que el fet d’estar en la mateixa escena valenciana “fa que s’encaselle tot en el mateix estil”.\n“Intentem que les sentències contra rapers no ens condicione però és difícil perquè el que està passant és molt greu”\nLes recents sentències contra els rapers Pablo Hasél i Valtonyc per lletres de les seues cançons ha fet que el grup pense una mica més a l’hora de composar les lletres. “És una victòria d’ells, però vas més amb cura perquè no vols que et toque. Intentem que no ens condicione però és difícil perquè el que està passant és molt greu”, reconeix Panxo. Al seu torn, Jiménez assenyala que l’estil de ZOO no és tan explícit i busca el sarcasme, a diferència d’altres lletres de rapers, que són més directes.\nEls components de Zoo, abans de l'entrevista. Foto: José Soler\nAmb tot, els dubtes han arribat a l’hora d’utilitzar la veu samplejada de la ministra Fátima Báñez en una cançó, Dilo en castellano, on col·labora també el cantant de Def con Dos, César Strawberry (condemnat a presó per uns tuits on ironitzava sobre ETA i els Grapo). En la cançó es descriuen “les clavegueres de l’estat”, segons explica Panxo, i s’utilitza la veu de Báñez en un moment on agraeix a la Verge del Rocío l’ajuda per eixir de la crisi. El cantant afegeix que si bé abans no hi haguera hagut cap dubte en posar la veu de la ministra, ara s’han hagut d’assessorar per a fer-ho. Al punt que de manera divertida apunta: “En certa manera estem pregant a la Virgen del Rocío perquè no vinguen a per nosaltres”.


Format MARC 21 per a dades bibliogràfiques: Capçalera (Servei de Normalització Bibliogràfica, Biblioteca de Catalunya)\nBiblioteca de Catalunya >> MARC >> Bibliogràfic >> Capçalera\nNo té indicadors ni codis de subcamp; els elements es defineixen per la seva posició.\na - Increment del nivell de codificació\nc - Corregit o revisat\nd - Esborrat\nn - Nou\np - Increment del nivell de codificació de prepublicació\ne - Material cartogràfic\nf - Material cartogràfic manuscrit\ng - Material projectable\ni - Enregistrament sonor no musical\nj - Enregistrament sonor musical\nk - Material gràfic bidimensional no projectable\nm - Fitxer informàtic\no - Document compost\np - Material mixt\nr - Artefacte tridimensional o objecte natural\nt - Material textual manuscrit\n07 - Nivell bibliogràfic\na - Part component monogràfica\nb - Part component seriada\nc - Recull\nd - Subunitat\ni - Recurs integrant\nm - Monografia/document\ns - Publicació en sèrie\n# - Cap tipus específic\na - Arxivístic\n2 - Nombre de posicions utilitzades per als indicadors\n2 - Nombre de posicions utilitzades per al codi de subcamp\n[número] - Longitud de Capçalera i Directori\n# - Nivell complet\n1 - Nivell complet, material no examinat\n2 - Nivell incomplet, material no examinat\n3 - Nivell abreujat\n4 - Nivell bàsic\n5 - Nivell parcial (preliminar)\n7 - Nivell mínim\n8 - Nivell de prepublicació\nu - Desconegut\n# - No ISBD\nc - Puntuació ISBD omesa\ni - Puntuació ISBD inclosa\nn - Puntuació no ISBD omesa\n# - No especificat o no aplicable\na - Conjunt\nb - Part amb títol independent\nc - Part amb títol dependent\n4 - Nombre de caràcters de la longitud de camp en l'entrada al Directori\n5 - Nombre de caràcters de la longitud de la posició d'inici en l'entrada al Directori\n0 - Nombre de caràcters de la longitud implementació definida en l'entrada al Directori\n23 - Sense definir\n0 - Sense definir\nCamp fix que comprèn les primeres 24 posicions (00-23) de cada registre bibliogràfic i consisteix en elements que contenen números o valors codificats que defineixen els paràmetres per al processament del registre.\nLes posicions 20-23 comprenen el Mapa d'entrada i el Directori. Contenen quatre nombres d'un caràcter que especifiquen l'estructura de les entrades al Directori. La informació més detallada sobre l'estructura de la Capçalera és continguda a MARC 21 Specifications for Record Structure, Character Sets, and Exchange Media.\n■ POSICIONS DELS CARÀCTERS\nCinc caràcters numèrics, generats automàticament, iguals a la longitud sencera del registre, compresos el registre mateix i el senyal terminador de camp. El número es justifica a la dreta i les posicions no usades contenen zeros.\nCodi alfabètic d'un caràcter que indica la relació del registre amb un fitxer amb finalitats de manteniment del fitxer.\nIndica un increment en el nivell de catalogació (per exemple, el codi a s'utilitza quan un registre de catalogació preliminar (codi 5 a la Capçalera/17) és apujat al nivell complet de catalogació (codi # a la Capçalera/17)).\nAddició/canvi fet en el registre altre que en el Nivell de codificació (Capçalera/17).\nEl registre ha estat esborrat.\nEl registre s'ha entrat per primera vegada.\nEl registre de prepublicació ha sofert un canvi en el nivell de catalogació resultat de la disponibilitat del document publicat.\nExemple: un registre CIP (codi 8 a la Capçalera/17) ha estat apujat a registre complet (codi # o 1 a la Capçalera/17).\nCodi alfabètic d'un caràcter usat per definir les característiques i els components del registre.\nUsat per diferenciar registres MARC creats per a diversos tipus de contingut i de materials i per determinar si certs elements del registre són apropiats i vàlids.\nLes microformes, ja siguin originals o reproduccions, no s'identifiquen amb un codi de Tipus de registre distintiu. Les característiques del tipus de contingut descrites pels codis prevalen sobre les característiques de microforma del document. Els fitxers informàtics s'identifiquen amb un codi de Tipus de registre distintiu només si pertanyen a certes categories de recursos electrònics tal com s'especifica després; en tots els altres casos les característiques del tipus de contingut descrites pels altres codis prevalen sobre les característiques de fitxer informàtic del document.\nDeterminació del codi per a una entitat bibliogràfica en més d'un volum (els tipus de materials són els especificats a continuació amb els valors a fins a t):\nDocuments de més d'una forma de material\no (Document compost) - l'entitat es publica com a una única unitat; no predomina cap tipus de material\np (Material mixt) - l'entitat és un recull factici; no predomina cap tipus de material\naltres codis - l'ens és un recull factici; predomina un tipus de material\nDocuments d'una sola forma de material\nqualsevol excepte o o p - tots els casos\nUsat per a material textual no manuscrit. Per al material textual manuscrit s'utilitza el codi t.\nInclou microformes i recursos electrònics que són bàsicament de naturalesa textual, tant si són reproduccions produïdes a partir d'impresos o produïdes originàriament.\nUsat per a música notada impresa, en microforma, o electrònica.\nUsat per a música notada manuscrita o per a una microforma de música manuscrita.\nUsat per a material cartogràfic no manuscrit o per a una microforma de material cartogràfic no manuscrit.\nInclou mapes, atles, globus, mapes digitals, i altres documents cartogràfics.\nUsat per a material cartogràfic manuscrit o per a una microforma de material cartogràfic manuscrit.\nUsat per a pel·lícules cinematogràfiques, enregistraments vídeo (incloent-hi vídeo digital), filmines, diapositives, o transparències, o materials dissenyats específicament per a la seva projecció.\nEl material dissenyat específicament per a la retroprojecció s'inclou també en aquest tipus de categoria de registres.\nUsat per a enregistraments sonors no musicals (per exemple, discursos).\nUsat per a enregistraments sonors musicals (per exemple, discs sonors, discs compactes o cintes de casset).\nUsat per a material gràfic bidimensional no projectable com ara fitxes d'activitats, representacions gràfiques, collages, gràfics per ordinador, imatges digitals, dibuixos, matrius de duplicació, fitxes de pregunta ràpida, pintures, discs compactes fotogràfics, reproduccions fotomecàniques, negatius i positius fotogràfics, imatges, postals, cartells, estampes, clixés de ciclostil, làmines didàctiques, dibuixos tècnics, còpies mestres de transparències, i reproduccions de qualsevol dels materials esmentats.\nUsat per a les classes següents de recursos electrònics: programaris d'ordinador (incloent-hi programes, jocs, tipus de lletra), dades numèriques, multimèdia per a ordinador, sistemes o serveis en línia. Per a aquestes classes de materials, si hi ha algun aspecte significatiu que cau fora de la categoria de la Capçalera/06, s'utilitza el codi per a aquest aspecte significatiu en lloc del codi m (per exemple, les dades vectorials que són cartogràfiques no es codifiquen com a dades numèriques sinó com a dades cartogràfiques). Altres classes de recursos electrònics es codifiquen per l'aspecte més significatiu (per exemple, material textual, material gràfic, material cartogràfic, so, música, imatge en moviment). En cas de dubte, o si no es pot determinar l'aspecte més significatiu, el document es considera un fitxer informàtic.\nUsat per a una barreja de components publicats com una unitat i pensats principalment amb finalitats educatives, i en què cap component no es pot identificar com a component predominant del document.\nExemples: paquets de materials assortits, com ara un conjunt de material curricular d'estudis socials (llibres, vocabularis, guies, activitats, etc.), o paquets de materials de tests educatius (tests, fulls de respostes, fulls de correcció, taules de puntuació, guies d'interpretació, etc.).\nUsat quan hi ha materials significatius en dues o més formes que generalment estan relacionades en virtut d'haver estat aplegats per una persona o entitat, o sobre aquesta persona o entitat. Inclou fons d'arxius i reculls de manuscrits de materials de formes mixtes, com ara text, fotografies, i enregistraments sonors.\nLa finalitat principal és una altra que la finalitat educativa (és a dir, amb finalitats altres que aquelles dels materials codificats o (Document compost)).\nInclou objectes manufacturats, com ara maquetes, diorames, jocs, trencaclosques, simulacions, escultures i altres obres d'art tridimensionals, peces de museu, màquines, indumentària, joguines i labors. També inclou objectes naturals com ara mostres de microscopi (o les seves representacions) i altres mostres preparades per a la seva observació.\nUsat per material textual manuscrit o per una microforma de material textual manuscrit. Aquesta categoria s'aplica a material textual escrit a mà, mecanografiat, o a impresos d'ordinador incloent-hi materials impresos completats a mà o amb teclat. En el moment de la seva creació, aquest material estava pensat principalment, tant implícitament com explícita, per existir com a instància única. Els exemples inclouen galerades marcades o corregides, i proves compaginades, llibres manuscrits, documents legals, i tesis i dissertacions no publicades.\nCodi alfabètic d'un caràcter que indica el nivell bibliogràfic del registre.\nUnitat bibliogràfica monogràfica annexada físicament a una altra unitat o que hi està continguda, de manera que la recuperació de la part component depèn de la identificació i localització del document font o del contenidor. Conté camps que descriuen la part component i les dades que identifiquen el document font, camp 773 (Entrada de document font).\nExemples de parts components monogràfiques amb els seus corresponents documents font inclouen un article d'un sol número d'una publicació periòdica, un capítol d'un llibre, un tall d'un disc sonor, i un mapa en un sol full que conté diversos mapes.\nUnitat bibliogràfica seriada annexada físicament a una altra unitat o que hi està continguda, de manera que la recuperació de la part component depèn de la identificació i localització del document font o del contenidor. Conté camps que descriuen la part component i les dades que identifiquen el document font, camp 773 (Entrada de document font).\nUn exemple de part component seriada amb el seu corresponent document font és una columna o crònica d'aparició regular en una revista.\nGrup factici, en més d'una part, de documents que no van ser publicats, distribuïts o produïts conjuntament. El registre descriu unitats definides per una procedència comuna o per motius administratius i està pensat per a que sigui el registre més extens dins del sistema.\nPart d'un recull, especialment una unitat d'arxiu descrita col·lectivament en qualsevol lloc del sistema. Conté camps que descriuen la subunitat i les dades que identifiquen el document font.\nLes subunitats poden consistir en documents, carpetes, capses, col·leccions d'arxiu, subgrups, o subcol·leccions.\nRecurs bibliogràfic que s'afegeix o es canvia mitjançant actualitzacions que no romanen discrecionals i que s'integren en el tot (conjunt). Els exemples inclouen actualitzacions en fulls solts i actualitzacions de llocs web.\nEls recursos integrants poden ser finits o continus.\nDocument complet en una part (per exemple, una sola monografia, un sol mapa, un sol manuscrit, etc.) o que es pensa completar en un nombre finit de parts separades (per exemple, una monografia en més d'un volum, un enregistrament sonor amb més d'una pista, etc.).\nDocument bibliogràfic publicat en parts successives que porten designacions numèriques o cronològiques i que es pensa continuar indefinidament. Inclou publicacions periòdiques, diaris; publicacions anuals (informes, anuaris, etc.); revistes, memòries, actes de congressos, actes i memòries de societats; i col·leccions numerades de monografies, etc.\n# - Cap tipus especificat\nNo s'aplica cap tipus al document descrit.\nEl material es descriu d'acord amb les regles descriptives d'arxius, que se centren en les relacions contextuals entre documents i en la seva procedència, i no en els detalls bibliogràfics. El conjunt específic de regles per a la descripció poden ser trobades al camp 040, subcamp $e. Tots les formes de materials poden ser controlats arxivísticament.\nEl sistema de codificació de caràcters utilitzat afecta el nombre d'octets necessaris per caràcter, la col·locació dels caràcters de no-espaiament, i l'ús de seqüències d'escapament, i pot afectar el repertori de caràcters. La informació detallada dels conjunts de caràcters utilitzats en els registres MARC 21 està continguda a MARC 21 Specifications for Record Structure, Character Sets, and Exchange Media.\nLa codificació de caràcters del registre utilitza conjunts de caràcters de 8 bits descrits a MARC 21 Specifications for Record Structure, Character Sets, and Exchange Media. Els conjunts de caràcters per defecte utilitzats es descriuen al camp 066.\nLa codificació de caràcters del registre fa ús de caràcters d'Universal Coded Character Set (UCS) (ISO 10646), o Unicode™, un subconjunt comercial.\nNúmero 2 generat automàticament que indica les posicions usades per als indicadors en un camp variable.\nUna posició d'indicador conté un codi que expressa la informació que interpreta o complementa les dades que es troben en el camp. En MARC 21, es reserven dues posicions al començament de cada camp variable per als indicadors, per tant el Compte d'indicador és sempre 2.\nNúmero 2 generat automàticament que indica les posicions usades per a cada codi de subcamp en un camp variable.\nCada element en un camp de dades variables s'identifica per un codi de subcamp. En MARC 21, un codi de subcamp consisteix en un delimitador ($) i en un identificador d'element alfabètic en minúscules, o numèric, per tant, el compte de codi de subcamp és sempre 2.\nLes posicions de l'adreça d'inici de les dades contenen un nombre de Seqüência numèrica de cinc caràcters, generada automàticament, que indica la primera posició del primer camp variable de control del registre. El número es justifica a la dreta i cada posició no usada conté un zero.\nEl nombre és la base a partir de la qual la posició inicial de tots els altres camps del registre s'adrecen al Directori. (La posició inicial en l'entrada al Directori per a cada camp del registre és relativa al primer caràcter del primer camp variable de control, i no relativa a l'inici del registre.) L'Adreça d'inici de les dades és igual a la suma de les longituds de la Capçalera i Directori, incloent-hi el senyal terminador de final de camp a l'acabament del Directori.\n[número] - Longitud de la Capçalera i Directori\nCodi alfanumèric d'un caràcter que indica la completesa de la informació bibliogràfica i/o la designació de contingut del registre MARC.\nEl registre MARC més complet creat a partir de la informació derivada de l'examen del document físic.\nPer a les publicacions en sèrie, com a mínim s'examina un número de la publicació en sèrie.\nSegüent registre MARC més complet després del nivell complet creat a partir de la informació derivada d'una descripció existent; (per exemple, una fitxa de catàleg manual o una descripció en una guia institucional), sense un nou examen del document físic. Usat principalment en la conversió retrospectiva de registres quan es transcriu tota la informació de la descripció existent. La codificació i altres dades de certs camps de control (per exemple, el camp 043 (Codi d'àrea geogràfica)) està basada només en informació explícita en la descripció.\nRegistre de nivell inferior al complet (això és, un registre que cau entre el nivell mínim i el nivell complet) creat a partir d'una descripció existent del material (per exemple, una fitxa de catàleg manual) sense un nou examen del document físic. Usat principalment en la conversió retrospectiva de registres quan es transcriuen tots els punts d'accés descriptius però, en canvi, només es transcriu un subconjunt específic dels altres elements. Els encapçalaments autoritatius poden no ser els actuals.\nRegistre breu que no satisfà les especificacions de catalogació de nivell mínim. Els encapçalaments dels registres poden reflectir formes acceptades en tota la seva amplitud i que com a tals formes eren les disponibles en el moment en què va ser creat el registre.\nRegistre de nivell inferior al complet però més complet que un registre de nivell mínim que satisfà els estàndards de completesa de registre bàsic.\nRegistre de nivell de catalogació preliminar que no és considerat un registre definitiu per l'agència creadora (per exemple, els encapçalaments poden no reflectir les formes acceptades, el registre pot no satisfer les especificacions nacionals de catalogació de nivell mínim).\nRegistre que satisfà les especificacions de catalogació de nivell mínim del National Level Bibliographic dels Estats Units d'Amèrica i és considerat un registre definitiu per l'agència creadora. Els encapçalaments han estat comprovats en el fitxer d'autoritats i reflecteixen les formes acceptades disponibles en el moment en què va ser creat el registre de nivell mínim. Els requeriments per als registres de nivell mínim es poden trobar a National Level and Minimal Level Record Requirements\nRegistre de nivell de prepublicació. Inclou registres creats en programes CIP (Cataloging in publication).\nUsat per una institució que rep o envia dades que tenen un codi local en la Capçalera/17 que no pot determinar adequadament el nivell de codificació apropiat del registre. El codi u substitueix el codi local. No s'utilitza en els registres entrats per primera vegada.\nPer exemple, el codi u s'utilitza per a registres originats amb Dublin Core.\nCodi alfanumèric d'un caràcter que indica les característiques de les dades descriptives del registre en referència a les normes de catalogació. El subcamp $e (Convencions de descripció) del camp 040 (Font de la catalogació) pot contenir informació addicional sobre les les regles de catalogació específiques utilitzades.\nEl codi indica en particular si la part descriptiva del registre exemplifica les regles ISBD (International Standard Bibliographic Description), ja sigui dins o fora del marc de les d'Anglo-American Cataloging Rules, 2nd Edition (AACR 2).\nLa part descriptiva del registre no segueix les convencions de catalogació i puntuació de les ISBD (International Standard Bibliographic Description).\nExemples de regles de catalogació que no segueixen les convencions de les ISBD són: Catalog Rules, Author and Title Entries (1908); A.L.A. Catalog Rules, Author and Title Entries (1941); A.L.A. Cataloging Rules for Author and Title Entries (1949); i Anglo-American Cataloguing Rules, 1st Edition (AACR 1) (excepte els capítols revisats).\nLa part descriptiva del registre es formula d'acord amb les provisions de descripdció i puntuació tal com queden incorporades en les Anglo-American Cataloguing Rules, 2nd Edition (AACR 2) (traducció catalana: Regles angloamericanes de catalogació) i en els seus manuals.\nLa part descriptiva del registre conté les provisions de puntuació de l'ISBD, excepte que la puntuació ISBD no és present al final d'un subcamp.\nLa part descriptiva del registre conté les provisions de puntuació de l'ISBD.\nLa institució que rep o envia les dades no pot determinar adequadament en la Capçalera/18 la forma de la catalogació descriptiva apropiada usada en el registre. Es pot utilitzar en registres convertits a partir d'altres formats de metadades.\nLa distinció entre nivells de registre no s'especifica o no és aplicable al tipus de recurs.\nSempre conté un 4.\n4 - Nombre de caràcters de la longitud de camp de l'entrada al Directori\nSempre conté un 5.\n5 - Nombre de caràcters de la posició d'inici en l'entrada al Directori\nSempre conté un 0.\nElements generats automàticament - Generalment els elements següents de la Capçalera es generen automàticament:\n00-04 Longitud del registre\n05 Estat del registre\n09 Sistema de codificació de caràcters\n10 Compte d'indicador\n11 Compte de codi de subcamp\n12-16 Adreça d'inici de les dades\n20-23 Mapa d'entrada\nÉs usual per als valors per defecte d'altres elements de la Capçalera que es generin automàticament.\nConfiguració del camp 008/18-34\nSi Capçalera/06 = a i Capçalera/07 = a, c, d, o m: Llibres\nSi Capçalera/06 = a i Capçalera/07 = b, i, o s: Recursos continus\nSi Capçalera/06 = t: Llibres\nSi Capçalera/06 = c, d, i, o j: Música\nSi Capçalera/06 = e, o f: Mapes\nSi Capçalera/06 = g, k, o, o r: Materials visuals\nSi Capçalera/06 = m: Fitxers informàtics\nSi Capçalera/06 = p: Materials mixts\nMajúscules - Els codis alfabètics s'entren amb minúscules.\nb - Control arxivístic i de manuscrits [OBSOLET, 1995]\nh -\tPublicacions en microforma [OBSOLET, 1972] [només USMARC]\nn - Material didàctic especial [OBSOLET, 1983]\np - Pamflet [OBSOLET, 1988] [només CAN/MARC]\ni - Recurs integrant [NOU, 2001]\n08 - Tipus de control [NOU, 1995]\n17\t- Nivell de codificació\n0 - Nivell complet amb document [OBSOLET, 1997] [només CAN/MARC]\n6 - Nivell mínim [OBSOLET, 1997] [només CAN/MARC]\n18\t- Forma de la catalogació descriptiva\nc - Puntuació ISBD omesa [NOU, 2010]\ni - ISBD [REDEFINIT, 2010]\nn - Puntuació no ISBD omesa [NOU, 2016]\np - Registre parcialment en ISBD [OBSOLET, 1987]\nr - Registre provisional [OBSOLET, 1981]\n19\t- Requeriment de registre enllaçat [REDEFINIT, 2007]\n# - Registre relacionat no requerit [REDEFINIT, 2007]\na - Conjunt [NOU, 2007]\nb - Part amb títol independent [NOU, 2007]\nc - Part amb títol dependent [NOU, 2007]\nr - Registre relacionat requerit [OBSOLET, 2007]\n2 - Entrada oberta per a reculls [OBSOLET, 1984] [només CAN/MARC]\nBiblioteca de Catalunya >> MARC >> Bibliogràfic >>Capçalera


Castelló reobrirà aquest dimecres els horts urbans seguint les normes de prevenció de Sanitat per a evitar possibles contagis\nEls usuaris podran accedir una vegada a la setmana, respectar la distància de 2 metres i portar equips de protecció\nEls horts urbans de Castelló reobriran aquest dimecres després d'autoritzar-lo l'última ordre del Ministeri de Sanitat seguint les mesures de prevenció que estableix per garantir la seguretat dels usuaris i evitar possibles contagis. La Junta de Govern local ha aprovat aquest dimarts la seua represa i una instrucció amb les normes que han de complir els usuaris.\nL'Ajuntament de Castelló té en funcionament 5 horts urbans amb un total de 300 usuaris que són gestionats per diferentes associacions de veïns. El regidor de Transició Ecològica, Fernando Navarro, explica que “d'acord amb les indicacions de Sanitat des de l'Ajuntament s'han confeccionat unes normes de prevenció per a garantir la seguretat dels usuaris”. Subratlla que la “prioritat és la salut de la població” i que el decret indica que les visites deuran ser les mínimes i per treballs imprescindibles.\nAixí, segons les condicions aprovades en la Junta de Govern Local d'aquest dimarts, cada usuari podrà accedir una vegada a la setmana a l'hort urbà i durant un termini màxim de tres hores, haurà de fer-lo amb equips de protecció (guants i màscares) i respectant la distància de seguretat mínima de 2 metres. L'horari d'assistència haurà de coincidir amb els horaris d'eixides justificades pel Pla de Transició cap a la Nova Normalitat del Govern i en cada cada hort urbà no es podrà superar diàriament el 25% de l'aforament.\nCada associació o unitat de gestió serà responsable del compliment d'aquest aforament i les assistències s'hauran de notificar a les mateixes a fi de controlar-ho i evitar que coincidisquen usuaris amb parcel·les confrontants.\nAixí mateix, els punts de contacte en comú (accessos, contenidors, etc) seran desinfectats diàriament pels serveis municipals.


1. De quan es van trobar l’explorador i la velleta o del decandiment i l’extinció d’una llengua | Càtedra Unesco de Diversitat Lingüística i Cultural\n« II Jornades “La recerca sociolingüística en l’àmbit de la llengua catalana”\nCommemoració del Dia de la UNESCO 2014 »\n1. De quan es van trobar l’explorador i la velleta o del decandiment i l’extinció d’una llengua\nPublicat 7 juliol 2014 | Per mercem\nEn memòria dels darrers parlants d’una llengua*\nVaig trobar una vella que recordava la seva llengua materna. Vaig convèncer-la que compartís els seus coneixements amb mi. Fent molts esforços, va poder recordar només onze paraules. Vaig anotar-les, semblaven udegué. Cinquanta anys abans, quan en tenia vint, no sabia ni una sola paraula de xinès. Ara havia perdut completament tot el que era propi de la seva nació, fins i tot la llengua.\n(Vladímir Arséniev, Dersú Uzalà. Pel país de l’Ussuri, Barcelona: Símbol editors, 2007: 314)\nÉs possible que el nom de Vladímir Arséniev no digui res al lector d’aquestes ratlles. És possible, tanmateix, que si el lector és un cinèfil empegueït o si per edat l’ha aconseguida, el nom de Dersú Uzalà li evoqui el personatge d’una bella pel·lícula d’Akira Kurosawa, filmada en uns paratges de gran bellesa natural: la taigà de l’extrem oriental de la Sibèria.\nArséniev no era un lingüista. De fet, era un explorador i cartògraf militar a qui es va encomanar d’endinsar-se per l’inexplorat extrem orient siberià i de traçar-ne el mapa geogràfic, la cartografia de la vegetació i l’etnografia, i de fer-hi prospeccions geològiques. Sembla que devia tenir un certa traça per tractar amb gent molt diferent, perquè en el seu trajecte se les va heure amb pobles diversos i en va cercar i obtenir l’ajut. Dersú Uzalà, un caçador solitari, nòmada i animista, d’ètnia nanai o gold, que coneixia i voltava la taigà, va esdevenir guia d’Arséniev i d’aquesta relació desigual va néixer una noble amistat entre ells: el guia va convertir-se en mestre del militar perdut a la taigà i Arséniev acollí Dersú a les seves darreries a la còmoda casa a la ciutat (Khabàrovsk). Enmig d’aquesta aparent comoditat urbana, Dersú s’hi migrava. I, malgrat haver perdut visió per a sobreviure al bosc, hi retornà, fins al final de l’existència. Aquesta relació fou objecte d’un dels múltiples llibres escrits per Arséniev i la base del film de Kurosawa.\nArséniev no era un lingüista i, tanmateix, l’observació de l’explorador amb què encapçalem aquest escrit dóna fe de la presa de consciència –ara centenària (entre 1902-1907 dugué a terme l’exploració del territori, reflectida en sengles llibres de 1921 i 1923)– d’un fenomen que en el món global és com més va més freqüent i de la gravetat del qual els lingüistes han advertit la comunitat internacional tot just fa vint anys: l’extinció d’una llengua, el seu procés d’obsolescència en la ment de generacions de parlants fins arribar al seu oblit absolut –i la consegüent destrucció de la diversitat lingüística. Si bé és cert que existeix un després de l’extinció, unes romanalles, potser les onze paraules que recordava la velleta, potser alguna dita que sabrà reiterar sense entendre-la un seu successor, potser una pregària incompleta o un vers solt d’una cançó tradicional… O bé un grapat –engrunes– de mots i de característiques gramaticals de la llengua recessiva en la llengua dominant –manlleus lèxics i estructurals, topònims… O potser la llengua restarà silent o dorment, més que no pas apagada per sempre més, fins que algú en reprengui la veu.\nL’udegué o udihé és una llengua manxú-tungús; una llengua de la gran família altaica. N’era la vella d’uns setanta anys que conegué Arséniev l’última parlant? El cert és que ella, que “cinquanta anys abans […] no sabia una paraula de xinès”, potser era ja una mera “recordadora” –una de les categories inferiors amb què els lingüistes denominen els parlants segons estadis degeneratius de l’atròfia lingüística. Considerant els fets col·lectivament, no era una última parlant nadiua. L’any 2010 encara se’n comptava prop d’una vuitantena (sobre un grup ètnic de 1.660 persones): l’udegué és avui una llengua pràcticament extingida. Com tantes n’hi ha que segueixen el mateix fat sota la pressió de les grans llengües de difusió internacional o, en molts casos, d’altres llengües indígenes més potents i pròximes.\nRetornem, però, al text d’Arséniev. Si el descomponem i en considerem detingudament cada oració, veurem fins a quin punt és pertinent per a la recerca de camp en aquest àmbit, per als fenòmens que s’hi produeixen i per a la significació de cadascun:\nVaig trobar una vella que recordava la seva llengua materna.\nEl primer pas en el treball de camp, deixant-ne de banda el disseny, és la trobada amb les persones de qui volem conèixer l’experiència vital i lingüística i de qui obtindrem dades perquè siguin documentades.\nLa velleta recordava, ens diu, la seva llengua materna. No és el mateix conèixer que recordar i menys que emprar i practicar amb altres parlants. Veurem, tanmateix, que el seu no és un record complet, un coneixement passiu de la llengua, sinó un coneixement incomplet. (Tothom té un “coneixement incomplet” de la seva llengua i en fa un ús limitat, però això no té a veure amb la circumstància de què ens ocupem).\nVaig convèncer-la que compartís els seus coneixements amb mi.\nPersuadir l’informant –així anomenen els lingüistes la gent que els pot aportar informació sobre fets lingüístics per ella coneguts i habituals (inconeguts o imprecisos, en el millor dels casos, per a l’investigador)– és el segon pas: guanyar-se’n la confiança i, a través d’ell o d’ella, la d’altres parlants de la llengua, altres membres de la comunitat. Convertir-los, en un mot, en font de coneixement, tant més valuós perquè es tracta del coneixement d’un “recurs escàs” –i d’un coneixement que mereix un retorn: un retorn, per exemple, en termes derivats del coneixement expert de l’investigador.\nFent molts esforços, va poder recordar només onze paraules.\nLa velleta que “recordava la seva llengua materna”, al capdavall no la recordava tant com semblava. Potser algú havia indicat a l’explorador que aquella vella sí que coneixia la seva llengua materna o una altra llengua forastera o, ras i curt, udegué –potser no, potser tot va ser més casual i directe. Recordar “només onze paraules” no és recordar la llengua, encara que aquestes onze solament siguin les que van sortir dels llavis de la velleta en aquell moment, perquè la memòria li va jugar una mala passada –o en veritat eren les úniques que sabia i recordava. Era, doncs, una recordadora, de fet una persona que ja no es podia qualificar ni de semiparlant. Un semiparlant és aquell que ja no parla la llengua o la parla amb molt poca fluïdesa, però encara en té un coneixement passiu imperfecte i en conserva un més gran coneixement pragmàtic i comunicatiu: sap interpretar maneres de dir i gèneres verbals de la seva comunitat de forma adequada (la significació cultural, el significat indirecte, etc.) –a diferència d’un universitari que n’hagi adquirit, per aprenentatge formal, un més bon coneixement gramatical descontextualitzat, és a dir, que sàpiga parlar la llengua, però que no conegui els usos i valors de la comunicació espontània entre els nadius que encara l’usen de forma habitual.\nVaig anotar-les, semblaven udegué.\nArséniev no era un lingüista, però l’etnografia no li era del tot estranya i, pel que sembla, tenia una certa noció del mapa de llengües que hom podia trobar pel voltant. La seva experiència prèvia li feia reconeixedora la llengua. Informació rellevant, ja que això ens indica que en altres contrades devia haver trobat parlants d’un udegué no tan deteriorat. De fet, va tenir molt de contacte amb els udegué i sembla que en coneixia bé la llengua. I les va anotar, com a bon etnògraf –les va “documentar”. Avui existeix una lingüística documental, una subdisciplina complexa que combina la destresa en la recol·lecció de dades i la descripció lingüística amb les ciències de la computació: aquesta subdisciplina s’ocupa d’accedir al coneixement de llengües amenaçades o en perill d’extinció i documentar-ne aspectes diversos (de la gramàtica i del lèxic en primer lloc, però també del ritual, la narració tradicional o l’art verbal i altres formes habituals d’interacció comunicativa). Existeixen projectes de gran abast, finançats generosament, perquè lingüistes joves duguin a terme un treball de camp amb criteris estandarditzats de notació, gravació i transcripció de les dades aplegades. Aquestes dades són remeses més tard a una institució científica de solvència contrastada on s’emmagatzemen i arxiven, i eventualment poden ser estudiades o fins i tot, diuen, aprofitades perquè descendents dels darrers parlants nadius de la llengua la puguin recuperar –revitalitzar. Evidentment, aquesta nova lingüística documental suscita qüestions ètiques importants relatives a la propietat de les dades, als drets d’autor, al respecte a la voluntat d’uns parlants que podrien no desitjar que un estrany se’ls “endugués” un coneixement ancestral, a la responsabilitat de parlants i d’investigadors –i planteja qüestions tecnològiques de difícil previsió, com la capacitat de migració de les dades d’un sistema informàtic actual a un altre de futur, essent que els canvis tecnològics se succeeixen a gran velocitat.\nCinquanta anys abans, quan en tenia vint, no sabia ni una sola paraula de xinès.\nCinquanta anys abans aquesta persona coneixia i practicava –potser solament– la seva llengua patrimonial. La intrusió d’una llengua desconeguda, parlada per un poble més poderós i expansiu, dins l’hàbitat dels udegué, l’havia obligada a aprendre la nova llengua a fi d’adaptar-se a les noves condicions ecològiques, a fi de sobreviure enmig de la submissió, de malalties i addiccions abans inconegudes –l’opi, la beguda–, i de la pobresa. La dona en qüestió va patir un procés d’atròfia de la seva llengua inicial a mesura que guanyava competència –probablement limitada– en la nova llengua, la varietat xinesa que fos del cas. Cada vegada necessitava més el xinès per dir més coses i cada vegada podia dir menys coses en udegué. Si aquest procés l’afectava aïlladament, podria ser un fet individual i no col·lectiu, però tot fa pensar que en alguna mesura evocava allò que s’esdevenia o s’esdevindria a un poble sencer: el progressiu esllanguiment de la llengua fins al seu oblit total i, doncs, l’extinció.\nCom s’havia iniciat tot plegat? El mateix Arséniev fa una observació reveladora quan escriu: “Els nadius del Kussun no fan ells mateixos de pagesos, sinó que contracten xinesos. Vesteixen mig a l’estil xinès, mig al seu, parlen el xinès i només fan servir la seva llengua si volen dir-se coses en secret.” (p. 617) Els “nadius” a què fa referència eren udegués. En una situació ambigua –submissió als xinesos, hibridació cultural, sosteniment–, l’udegué se’ls tornava de mica en mica una llengua invisible i el seu ús s’encongia. Temps enrere hi havia hagut tants udegués a la costa que “tal com deia el vell Liurl, quan els cignes volaven des del riu Samargui a Olga, quedaven negres pel fum que sortia de les xemeneies de les seves iurtes” (p. 618).\nAra havia perdut completament tot el que era propi de la seva nació, fins i tot la llengua.\nLa velleta havia perdut el patrimoni comunitari del seu poble, un heretatge cultural transmès continuadament per múltiples generacions –alhora que aquestes, transformant-lo, l’afaiçonaven– i també un fragment irrecuperable del coneixement humà acumulat per generacions de generacions.\n“Fins i tot la llengua”… Sembla que hom reconeix que la llengua és d’allò tan arrelat en l’ésser humà que és l’última cosa que es perd i la primera que ens identifica com a éssers culturals i no solament biològics, nats en un entorn social i natural determinat i en el si d’un grup humà únic. La llengua és el senyal d’identitat d’un poble i de cada un dels seus membres com la veu ho és d’una persona. Ara, per bé que amb el pas i el pes dels anys la veu decaigui en tot individu, perquè és “llei de vida”, la llengua no decau mentre hi hagi generacions a qui s’ha transmès: es transforma, però no és substituïda ni es perd de forma espontània. De fet, cap llengua no en pot substituir pròpiament cap altra, ja que tota llengua és una categorització singular de la realitat, codificada formalment segons els seus patrons gramaticals i el seu lèxic, i tota llengua acompleix les funcions expressives necessàries al poble que la parla. A més, vehicula també un coneixement de l’entorn, tant natural com cultural, un coneixement socialment compartit.\nVladímir Arséniev ens va deixar un viu testimoni d’un fenomen antic i local –el desplaçament d’una llengua per una altra per causa d’una determinada correlació de poder entre grups humans. La novetat d’avui és que el fenomen es dóna a escala global i amb un ritme accelerat com mai no s’era vist.\nRecordo una ocasió en què una noia coreana m’explicava com la seva gent és responsable de vetllar pels seus avantpassats d’almenys tres generacions enrere, tantes com hom n’hauria pogut arribar a conèixer, i a celebrar-los amb trobades familiars, àpats, dons i pregàries. És possible que això descrigui un culte estès més enllà de la gent i del país de la meva informant. I, posat que sigui així, caldria demanar-se: Com entendran les pregàries els avantpassats a qui s’adrecen si els qui preguen ho fan en una llengua que ja no és la que ells van conèixer, plausiblement l’única que van conèixer?\n[*] Una versió inicial d’aquest text, amb aquest títol, aparegué a Quaderns-e de l’Institut Català d’Antropologia 19(1): 235-240. El text que aquí es publica n’és una elaboració, alhora que prescindeix d’aparat tècnic. Agraïm a l’ICA el permís de reproducció. Ens cal agrair també els comentaris i aclariments de Miquel Cabal, autor de la magnífica versió catalana del llibre esmentat a la citació que encapçala aquest escrit.


Associació | Associació Catalana de Trastorns Metabòlics Hereditaris | Pàgina 3\nArxiu de la categoria: Associació\nPresentació Portal Guia Metabòlica\nmaig 11, 2010 Associació, ATM, PKU, TCU, Trastorns MetabòlicsMei\nEl mateix dissabte 8 de maig va tenir lloc la presentació del Portal ï»¿ï»¿www.guiametabolica.org Tot un equip de professionals, encapçalats per la Dra. Mª Antònia Vilaseca, han fet realitat aquest projecte. Una feina fantàstica i una gran eina de treball. Us animem a utilitzar-la i a fer-hi les suggerències que creieu oportunes.\nabril 25, 2010 Associació, Sant JordiMei\nCom els darrers anys aquest Sant Jordi l’Associació ha posat la “paradeta” al Passeig de Gràcia. Gràcies a la participació dels associats i a que sortosament no va ploure, va ser un dia rodó i es van vendre totes les roses. Aqui teniu una mostra d’alguns dels moments del dia.\nDia Mundial de les Malaltíes Minoritàries\nmarç 1, 2010 Associació, Dia Mundial Malaties Minoritàries, NoticiesMei\nEl diumenge 28 de febrer es va celebrar el dia Mundial de les Malatíes Minoritàries. A Barcelona els actes van tenir lloc al Parc de la Ciutadella. L’Associació, convidada per la Fundació Dr. Robert va participar en un dels espais habilitats a les Associacions. Els nostres joves PKU-ATM van participar activament en el repartiment de triptics i contes. Va ser un matí molt maco, amb activitats per a tots i amb molta participació.\nMarató de TV3 2009: Malalties minoritàries\ngener 7, 2010 Associació, Marató TV3, Noticies, Trastorns MetabòlicsSergi\nEl passat passat 13 de desembre, com tots sabeu, la Marató de TV3 va estar dedicada a les malalties minoritàries. Des d’aquí volem agraïr l’esforç de tots els catalans i catalanes que hi van participar.\nUs deixem aquí dos videos relacionats amb la nostra Associació, que també podeu consultar directament al blog de la marató:\nQuè són les malalties metabòliques?\nEntrevista amb el Dr. Campistol\nPrimer sopar de pares PKU-ATM\ndesembre 3, 2009 Associació, GeneralLa Junta\nEl passat 28 de novembre es va organitzar el primer sopar de “pares PKU i ATM”.\nEs tractava d’una una inciativa pensada per a poder compartir, intercanviar i transmetre inquietuts, experiències… però també va ser una trobada de pares als que ens uneix més que una amistat, donat que hem compartit situacions que només nosaltres coneixem i sabem com han influit i què ha representat tot plegat en les nostres vides i realment ens ho varem passar molt bé!\nnovembre 19, 2009 Associació, Trastorns Metabòlics, TrípticsLa Junta\nL’Hospital Sant Joan de Déu ens ha autoritzat a posar a la vostra disposició els 40 tríptics en format PDF i llengua castellana que composen la Guía divulgativa «Errores Congénitos del Metabolismo», publicada l’abril de 2009, amb la financiació del «CIBER de enfermedades raras» i l’impuls de la nostra Associació.\nMoltes gràcies a tots els que l’han fet possible pel seu esforç.\nPodeu consultar els tríptics desde la pàgina permanent que hem creat en aquest website.\n12 de desembre de 2009. Reunió anual de metges i Assemblea Ordinària de l’Associació.\nnovembre 17, 2009 Assemblea, Associació, Generaladmin\nUn any més ja tenim aquí la reunió anual de metges i l’Assemblea de l’Associació.\nLa Jornada comença a les 10.30h amb la reunió de pares amb Galactosèmia (aula 10- Edifici Docent). La reunió de l’Associació és a les 11.30h (aula 12 – Edifici Docent). Com els darrers anys, hi haurà disponible el dinar al restaurant de l’hospital per als nens i nenes PKU i ATM.\nA partir de les 15.30h comencen les reunions d’ATM a diferents aules i a les 17.00h hi ha la reunió de metges a l’Auditori de l’Edifici Docent.\nPodeu consultar el programa complet Reunió pares PKU OTM 2009.\nAssemblea Extraordinària – 24 d’octubre 2009 – 10:30h CAP c/Sardenya, 466\nsetembre 8, 2009 Assemblea, Associacióadmin\nLa Junta Directiva ens convoca a l´Assemblea extraordinària de l´Associació Catalana de PKU i ATM, que tindrà lloc el proper dia 24 d’octubre a les 10:30 hores al Centre D’atenció Primària Sardenya, carrer Sardenya 466 de Barcelona (aquesta data substitueix la inicialment prevista per al 26 de setembre) i amb el següent ordre del dia:\n1.- Concretar què volem fer amb FEDER. Posarem sobre la taula els pros i contres de formar part de dues FEDERACIONS i es sotmetrà a votació la permanència o baixa de l’Associació Catalana de PKU i ATM a FEDER. Els associats que no puguin assistir, poden votar o delegar el seu vot tot omplint i signant la DELEGACIÓ que s’ha adjuntat al correu electrònic tramès als associats. La Rosalia Pascual, com a presidenta de la FAE i membre de la nostra associació, ens ajudarà a donar resposta als possibles dubtes que puguin sorgir al voltant d’aquest tema.\n2.- Proposta renovació Junta Directiva.\n3.- Altres informacions.\nEs demana la màxima assistència.\nTROBADA NACIONAL DE JOVES PKU-ATM. Madrid, del 18 al 21 de setembre de 2009.\nagost 31, 2009 Associació, Generaladmin\nLa FAE organitza a Madrid una nova trobada de joves PKU i ATM. Assistiran joves que representaran a les seves comunitats i es tractaran situacions que afecten a aquest col·lectiu a nivell nacional. Entre d’altres temes, es tractarà:\n– L’elecció per votació del representant nacional de joves PKU-ATM.\n– Plantejar la possibilitat de variar la ubicació de Torremolinos, perquè el preu del viatge i la distància siguin més equitatius per a tot el col·lectiu.\n– Aportació d’opinions i d’idees per part de cada delegat que actuarà com a portaveu dels joves, per tal d’intercanviar situacions i debatre temes d’interès comú.\nLes nostres joves representants fan una crida a tota l’Associació perquè s’aportin temes que interessin debatre per al col·lectiu de Catalunya.\nabril 22, 2009 Associació, Noticiesadmin\nLes incondicionals de la paradeta!\nLa parada de l’Associació al Passeig de Gràcia, va ser tot un èxit malgrat la crisi! Va començar el matí no gaire animat, però conforme passava el dia i amb el bon temps que va fer, la gent es va animar a sortir al carrer i a col·laborar amb nosaltres.\nLes roses feien molt goig, com cada any, però aquesta vegada anàven millorades en “l’atrezzo” amb una targeteta identificativa i cintes de ràfia… Tot un luxe a 3€!\nA última hora van arribar les rebaixes, donada la competència pròxima a la parada, però amb l’ajut d’associats infantils i una bona colla de col·laboradors, es va fer un sprint final a la venda.\nUna bona Diada i una bona estona per compartir. Volem engrescar a tothom per a l’any que vé, que hi tornarem a ser!\naspecte de la paradeta\nnoies i roses\nroses pku i atm\ndetall de la targeta


Wikiloc - ruta Estana-Canal de Cristall-Vulturó i/o Puig de la canal Baridana-Canal Baridana-Estana - el Quer Foradat, Catalunya (España)- GPS track\nEstana-Canal de Cristall-Vulturó i/o Puig de la canal Baridana-Canal Baridana-Estana\n1.706 186 1731\nMalgrat que l'inici i l'acabament del trac no coincideixen, el lloc d'origen i final és el mateix, Pàrquing Coll de Pallers. Aquest fet és deu a la manca de cobertura del mòbil.\nAquesta ruta ha estat gravada amb el wikiloc del mòbil, a conseqüència d'això, el recorregut l'escurça en 2 quilòmetres, el desnivell ès de 1600 i el temps emprat en moviment, tampoc és correcte perquè s'ha d'incrementar en 3 hores. Suposo que l'error en el temps indicat en moviment ho produeix el lent descens per la tartera de la canal de Baridana, per tant, el recorregut és de 18 km, el desnivell 1600 m, el temps en moviment 6 hores. Aquestes dades estant tretes del Garmin de la persona que m'acompanyava.\nEl recorregut comença a l’aparcament del coll de Pallers del poble d'Estana, iniciem l'itinerari per la dreta per anar a busca PR C-121 que ens portarà a la Canal de Cristall passant pels colls de Reineres, collet Roig (trobem una senyalització de formigó) i Prat de Cadí, planúria fantàstica envoltada d'una gran pineda.\nDesprés d'admirar l'entorn, reprenem la marxa cap a la font del Pi, en la que hi ha uns abeuradors per animals, avui ho hem trobat molt gelat. Reprenem la marxa per endinsar-nos en una zona boscosa en la que trobem un pi negre molt gran, amb tronc bicèfal. El sender marcat amb pintura groga-blanca i fites, s'empina molt i passa a tocar de la canal de l'Ordiguer i Verda.\nAquest costerut ascens ens porta a la canal de Cristall, una vegada a dins de la canal començarem a grimpar estant pendents de les marques del PR i les fites que trobarem durant tota l'ascensió. Poc a poc, la canal es va obrint, el pendent es fa més exigent i el terreny descompost e inestable. Les fites ens portaran al coll de la canal de Cristall de la carena del Cadí. Arribats dalt del coll, seguim carenejant cap a la dreta que ens portarà al Puig de la Canal de Cristall, reprenem el GR 150.1 per la carena cap als colls de les canals de l'Ordiguer i del Quer, seguim l'itinerari pel GR i fites que ens portaran fins el cim del Vulturó o Puig de la Canal Baridana (2649m). Les vistes espectaculars Port del Comte, Serres del Verd i Ensija, Pedraforca, Cerdanya, etc.\nDescendim per un canal propera fins a trobar la senda del GR-150-1 que ens portarà fins el coll de la canal Baridana, per la qual, haurem de baixar per una llarga e inestable tartera que dificultarà molt la baixada. Arribats a la base de la collada haurem de desviar-os cap a la dreta seguint un sender molt ben fitat i alguna marca vermella que ens portarà al coll superior de la Josana, aquí el camí es perdedor i s'ha d'estar atent a les fites, després a la collada de la Josana que hi trobareu una mena de monument religiós, seguint el sender de l'esquerra ens portarà a una pista que després de passar el dipòsit d'aigua, la deixarem per agafar el GR-150 que surt per una pista que hi ha a la dreta.\nSeguim el GR-150 per un tram de pista i després per un corriol que ens portarà a travessar el torrent de la Torrentera i el riu Naval que ens dura per un sender molt maco, ben fressat i una constant pujada fins l'inici de l'itinerari, aparcament del coll de Pallers-Estana.\nSenyalització delimitació terme municipal\nUn gran prat envoltat d'una zona arbrada\nAbeurador per animals\nUn gran pi negre\nVista des de la canal del Cristall\nCollada del coll de la canal de Cristall\nCim del Puig de la canal de Cristall\nEl Puig del Quer\nColl de Quer\nPic del Vulturó\nItinerari marca vermella\nSenyalització de formigó\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Estana-Canal de Cristall-Vulturó i/o Puig de la canal Baridana-Canal Baridana-Estana https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/estana-canal-de-cristall-vulturo-i-o-puig-de-la-canal-baridana-canal-baridana-estana-21198254 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Obert el debat sobre una taxa turística a Barcelona i Catalunya - Comunicatur\nInici | | Obert el debat sobre una taxa turística a Barcelona i Catalunya\nObert el debat sobre una taxa turística a Barcelona i Catalunya\nEl president de Turisme de Barcelona, l’hoteler Joan Gaspart, ha proposat la creació d’una taxa al turista que permeti finançar campanyes de promoció que compensin la retallada pressupostària de les administracions per a aquest àmbit. El cobrament d’un euro per turista i estada té una complicació tècnica molt elevada, de difícil o quasi nul•la aplicació a curt o mig termini.\nMalgrat les dificultats tècniques per materialitzar-la, aquest debat cíclic de la taxa s’ha obert amb posicionaments ben diferents. L’alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, està a favor i la Generalitat no ho veu malament, fins i tot, en cas de consens entre el sector proposa que es pugui extrapolar al conjunt de Catalunya. En contra s’han posicionat pràcticament tots els representants del sector privat. Un plantejament com aquest, fet just a l’inici de la temporada d’estiu i coincidint amb la pujada de l’IVA, no ha caigut massa bé entre els empresaris de l’allotjament de la Ciutat Comtal i de la resta de marques turístiques.\nUn euro per client independentment de la durada de l’estada, segons el president de Turisme de Barcelona, no ha de tenir un gran impacte en al competitivitat del sector i permetria recaptar entre 15 i 20 milions d’euros anuals. Uns diners que Gaspart destinaria íntegrament a promoció mitjançant un ens coparticipat pels propis empresaris encarregats de recaptar-ho i l’administració. Però aquesta finalitat promocional no és compartida pels polítics, que creuen que s’hauria de destinar també a altres qüestions derivades de la “càrrega” que suposa el turisme sobre les ciutats.\nSi finalment s’arribés a un acord del sector sobre la bondat d’aquesta mesura i es clarifiqués la finalitat de la recaptació, caldria que el Govern Espanyol creés un impost municipal -probablement d’aplicació a tot l’Estat- que permetés el seu cobrament per part dels municipis.\nQualsevol de les formes jurídiques que es poguessin estudiar per implementar-ho comportarien temps d’aplicació. Globus sonda o brindis al sol en qualsevol cas, Joan Gaspart ha mostrat el seu alt grau d’influència en marcar l’agenda polític-turística de la ciutat i del país.


Notícia: Nou Desplegament\npor Mossetta el Lun 30 Jun 2008, 00:50\nMossetta escribió: A punt el nou desplegament dels Mossos\nEls Mossos d'Esquadra assumiran el pròxim 1 de novembre les competències de seguretat, ordre públic i policia judicial en 73 municipis de les comarques del Baix Llobregat, Garraf i Alt i Baix Penedès, que compten amb una població de prop de 850.000 habitants\nEls Mossos d'Esquadra assumiran el pròxim 1 de novembre les competències de seguretat, ordre públic i policia judicial en 73 municipis de les comarques del Baix Llobregat, Garraf i Alt i Baix Penedès, que compten amb una població de prop de 850.000 habitants.\nEl conseller d'Interior, Joan Saura, s'ha reunit avui a Castelldefels amb els alcaldes d'aquests 73 municipis per explicar-los les característiques d'aquest nou desplegament, amb el qual la policia autonòmica cobrirà ja el 81,35 per cent del territori i el 91,07 per cent de la població de Catalunya.\nComissaries a mig gas\nEl cost de tots els recursos materials que comporta aquest desplegament és de 67,8 milions, dels quals 50,9 milions corresponen a les infraestructures de les 12 noves comissaries que cobriran la zona, d'uns 1.500 quilòmetres quadrats. Saura ha explicat que tres de les dotze noves comissaries no podran entrar en servei l'1 de novembre per diferents motius. El conseller d'Interior ha dit que les obres de la comissaria del Vendrell no han acabat a temps perquè la cessió dels terrenys per part de l'ajuntament "es va fer tard", mentre que a Gavà les obres es van endarrerir a causa de la troballa d'unes restes arqueològiques al lloc.\nA Sant Feliu de Llobregat, on estarà ubicada la seu de la Regió Policial Metropolitana Sud i on ja funciona una comissaria que té competències en matèria de trànsit, l'ampliació de la mateixa també ha patit algunes demores.\n1.123 agents desplegats\nEn els nous municipis en els quals els Mossos assumiran les competències de seguretat es desplegaran 1.123 agents, que comptaran amb 251 vehicles, i un centenar d'administratius. Per comarques, el Baix Llobregat, on la policia catalana ja tenia competències a Cornellà, Esplugues i el Prat, comptarà amb 583 policies, 44 administratius i 129 vehicles suplementaris.\nLes noves Àrees Bàsiques Policials (ABP) s'obriran a Sant Boi, Gavà i Martorell, mentre que Sant Vicenç dels Horts, Viladecans i Castelldefels disposaran d'una Comissaria de Districte (CD). A més, altres 157 agents, 25 administratius i 38 vehicles es destinaran als serveis Regió Policial Metropolitana Sud.\nA la comarca del Garraf es desplegaran 137 agents i 12 administratius, que comptaran amb 30 vehicles. La seu de l'ABP estarà a Vilanova i la Geltrú, mentre que Sitges disposarà d'una Comissaria de Districte. A l'Alt Penedès, l'ABP estarà situada a Vilafranca del Penedès i la CD a Sant Sadurní d'Anoia, amb 124 mossos, 12 administratius i 29 vehicles. Finalment, al Baix Penedès, que és la primera comarca de Tarragona en la que els Mossos tindran competències, s'ubicarà la seu central al Vendrell i es desplegaran 122 mossos, set administratius i 25 vehicles.\nJoan Saura ha afegit que el model policial català es basa en l'"estreta col·laboració" dels Mossos i les policies locals, i especialment "en una policia de proximitat sensible als problemes del nostre país i de les persones".\nAquesta és la penúltima fase del desplegament dels Mossos d'Esquadra, ja que l'any vinent, per aquestes mateixes dates, es completarà el procés a la resta de les comarques tarragonines.


Nova aplicació “Terrassa Augmentada” | i2CAT\nEsteu aquí: Inici » Nova aplicació “Terrassa Augmentada”\nPresentem de la primera App dedicada al patrimoni industrial de Terrassa basada en la tecnologia de la Realitat Augmentada.\nEl proper dimecres 7 de maig es presenta al mNACTEC (Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya) de Terrassa una nova aplicació per a mòbils i tauletes que ofereix un itinerari per la Terrassa industrial i modernista a través de la tecnologia de la Realitat Augmentada.\nAquesta innovadora aplicació, batejada amb el nom de “Terrassa Augmentada” disponible tant per a dispositius Android com iOS, ha estat íntegrament desenvolupada per l’àrea Audiovisual de la Fundació i2CAT i s’emmarca dins del projecte europeu CreativeCH, que afavoreix la cooperació i innovació entre les institucions en els àmbits del patrimoni cultural digital, de la ciència i la tecnologia, i de les indústries culturals i creatives.\nAmb el mNACTEC com a referent, Terrassa Augmentada és una aposta renovadora i sostenible que revaloritza el patrimoni cultural i industrial de la ciutat. Concebuda com un viatge amb suport TIC pel passat industrial i l’arquitectura modernista de Terrassa, aquesta aplicació permet l’accés, especialment als més joves i posa a l’abast de tothom, el ric patrimoni cultural terrassenc d’una manera atractiva, lúdica i interactiva.\nD’entre les múltiples funcionalitats ofertes per l’App, destaca la Realitat Augmentada, que permet als usuaris visualitzar el món real i el virtual en temps real, superposant fotografies històriques dels edificis més emblemàtics de la Terrassa industrial i models en 3D en el seu entorn real. L’aplicació també ofereix accés privilegiat a informació i materials inèdits associats a cada punt del recorregut, com ara vídeos i imatges d’arxiu, materials sonors i d’àudio i continguts extres exclusius, curiositats i suggeriments d’altres temes d’interès relacionats amb la Terrassa industrial. En definitiva, amb aquesta nova aplicació l’usuari podrà conèixer i reviure el passat terrassenc de la mà dels seus protagonistes, creant la seva pròpia experiència en funció de les seves necessitats i interessos.\nPer a més informació sobre TERRASSA AUGMENTADA cliqueu AQUÍ!\nPer asistir a la presentación de l’aplicació, es prega CONFIRMACIÓ D'ASSISTÈNCIA al: 93 7368966 o bé a: [email protected]


Cs es desmarca del "preacord" del PP i Vox per governar Madrid\nRivera ha separat l'acord per formar la mesa de l'Assemblea de Madrid de les negociacions per formar govern, i en el PP consideren que hi ha "un preacord" encara per concretar\nEl candidat de la formació taronja Juan Trinidad aconsegueix els 68 vots necessaris per presidir l'Assemblea madrilenya, i guanya a la candidata socialista, Pilar Llop\nOlga Pereda Juan José Fernández\nMadrid - Dimarts, 11/06/2019 - 21:23\nLa candidata de Vox per presidir Madrid, Rocío Monasterio, ha donat per tancat un acord de Govern amb el PP l’existència del qual ha dit desconèixer Albert Rivera, president de Ciutadans, i el contingut del qual han matisat considerablement des de Génova. "El que digui la senyora de Vox no ho sé", ha respost el líder taronja la tarda d’aquell dimarts a preguntes dels periodistes; i quan li han insistit ha remarcat: "Preguntin-li a la senyora Ayuso què és el que firma", amb referència a l’acord, amb conselleries incloses, que havia donat a entendre hores abans la dirigent de la formació d’extrema dreta.\nFonts de la direcció popular han sortit al pas de la confusió que s’estava creant. "Ni el PP ni Isabel Díaz Ayuso han firmat repartiment de conselleries ni àrees de Govern", han aclarit a EL PERIÓDICO, matisant el que havia dit hores abans Monasterio a l’acabar la constitució del parlament madrileny, quan va deixar caure davant de la premsa una presència de Vox en conselleries proporcional al nombre dels seus diputats, 12, a la cambra autonòmica.\nSegons aquestes fonts populars, hi ha un preacord escrit i firmat del PP amb Vox, en el qual es recull l’exigència de Vox de respectar els seus 12 escons, però encara no estan clars "ni el programa ni l’estructura del Govern. És un acord per començar negociacions per a la investidura, una vegada acordada la composició de la mesa de l’Assemblea de Madrid," expliquen les mateixes fonts.\nUn mes per parlar\nAquest dimecres començaran aquestes negociacions, i es veurà llavors com es materialitza aquest "respecte a la proporcionalitat de la representació de Vox en l’Assemblea" que recull l’acord, si amb conselleries o sense conselleries.\n"És una cosa que s’haurà de negociar fins a l’11 de juliol", dia fixat per a la sessió d’investidura a l’Assemblea de Madrid, ha corroborat el president del PP, Pablo Casado, en roda de premsa després de la seva trobada amb el president en funcions del Govern, Pedro Sánchez. Casado ha afirmat que el Govern de Madrid és una cosa que "hauran de parlar els tres partits", però Rivera va recordar poc abans: "Nosaltres tenim un mandat de pactar a tot estirar amb un altre partit, i amb preferència amb el PP, i és el que farem".\nLes converses entre les tres dretes no han aconseguit encara un estat sòlid a Madrid. La boira que des del cap de setmana ha envoltat aquests contactes –pacte per a Vox, "trobada de cortesia" per a Ciutadans, "document asèptic" per a fonts populars– no s’havia aclarit sinó només una mica quan, al matí, el diputat de Ciutadans Juan Trinidad es convertia en l’onzè president de l’Assemblea de Madrid amb els vots (68) del PP, Cs i Vox, contra els 64 obtinguts per la candidata socialista Pilar Llop.\nEl que semblava el primer capítol d’un acord més ampli de les tres formacions que es van donar cita a la plaça de Colón ha quedat en alguna cosa encara per definir durant la tarda, sobretot després de la sortida d’Albert Rivera de la seva trobada amb Pedro Sánchez: "Les negociacions de Govern no tenen res a veure amb les negociacions de la mesa", ha dit, i ha remarcat, en al·lusió a Vox, que un acord PP-Cs tindria 56 escons darrere, i "ningú entendria" que es perjudiqués aquest pacte. Falta per veure si Vox manté la seva repetida exigència que l’acord sigui a tres, i no es repeteixi la fórmula 2 +1 d’Andalusia.\nPresidir la cambra\nEn 36 anys d’història, l’Assemblea de Madrid mai havia estat tan fragmentada, amb sis grups polítics al seu hemicicle. Enmig d’un clima d’incertesa va acabar la tensa votació per nomenar el president de la mesa, l’òrgan de govern de la cambra madrilenya. Amb 68 vots (els necessaris per tenir una majoria absoluta) ha sigut nomenat Juan Trinidad, de Ciutadans, en un pas que se suposava que aplana el camí perquè Isabel Díaz Ayuso (PP) acabi sent presidenta de la Comunitat.\nTrinidad ha sigut vicepresident primer del Parlament madrileny en la legislatura que ara conclou mentre que Llop, que va ser diputada en una part de la legislatura, ha treballat com a delegada del Govern per a la Violència de Gènere en l’Executiu de Pedro Sánchez entre el juliol del 2018 i l’abril del 2019. Fill de militar, el nou president de l’assemblea té 46 anys, és llicenciat en Dret i es caracteritza per un caràcter temperat i diplomàtic. Hi ha tres coses que l’apassionen: la història, els avions i els toros. En el seu discurs com a ja president de l’Assemblea, Trinidad ha assegurat que continuarà treballant com fins ara: respectant la llei. Ha apostat per la flexibilitat per emprendre debats polítics "lliures i intel·ligents" i per solucionar els problemes dels veïn de la comunitat de Madrid. Entre aquests, ha citat l’ocupació, la conciliació, la igualtat, la inclusió i el final de tota discriminació. "Treballarem per sobre de les diferències. I ho farem amb respecte, tolerància i amb la Constitució i l’Estatut d’Autonomia a les mans".\nVox ha aconseguit per a un dels seus diputats, José Ignacio Arias, la tercera vicepresidència de l’Assemblea. Mentrestant, la vicepresidència primera és per al PP (Paloma Adrados, l’expresidenta) i la segona, per al PSOE (Diego Cruz). Les secretaries també queden així repartides: la primera per al PP (María Eugenia Carvalledo), la segona per al PSOE (Encarnación Moya) i la tercera per a Cs (Esther Ruiz).\nEnmig de la sessió, el candidat de Más Madrid, Íñigo Errejón, ha manifestat a les xarxes socials el seu descontentament amb el pacte de les tres dretes, al qual qualifica de "pacte de la vergonya" i ha anunciat un recurs davant del Constitucional.\nEl pacte de la vergonya a Madrid arrenca amb un estafa democràtica que atempta contra l’Estatut d’Autonomia. Amordazan la Mesa de la Asamblea y Cs da entrada a VOX (8,8% voto) dejando fuera a @MasMadridCM (14,7%) y a Unidos Podemos (5,6%). Iremos al Tribunal Constitucional.\n— Íñigo Errejón (@ierrejon) June 11, 2019\nMentrestant, el portaveu de Vox al Congrés, Iván Espinosa de los Monteros, ha enaltit l’acord aconseguit amb el PP i Ciutadans per controlar tant la Mesa de l’Assemblea de Madrid com la de Múrcia. Això demostra, segons el seu paper, que Vox "sí que és un partit de confiança" i no era necessari "estar 15 dies marejant els espanyols", informa Europa Press. "Els números no surten a l’atzar, és clar que hi ha hagut acord. Un acord entre els tres partits i gràcies a això s’ha pogut constituir la Mesa de l’Assemblea en les condicions acordades", ha remarcat després de la Junta de Portaveus del Congrés davant les reticències de Ciutadans per reconèixer un pacte amb Vox.\nD’aquí un mes, com a màxim, els diputats madrilenys votaran el president o presidenta de la Comunitat. En l’elecció dels membres de la Mesa s’han vist les aliances fetes pels blocs de dreta (PP, Ciutadans i Vox) i d’esquerra (PSOE-M, Más Madrid i Podem).\nSi la formació de Santiago Abascal no hagués arribat a un acord amb els altres dos partits, Llop podria ser elegida presidenta només amb els vots de PSOE-M i Más Madrid, ja que la suma dels escons d’aquests grups (57) és superior a la del PP i Ciutadans (56).\nL’elecció del president i de la resta de membres de la Mesa de l’Assemblea, màxim òrgan del Parlament madrileny, és clau per tenir el control a la Cambra al llarg de la legislatura. El més probable és que el PP hagi acceptat l’elecció del candidat de Ciutadans com a president de l’Assemblea a canvi d’obtenir el seu recolzament per a la investidura de la candidata popular, Isabel Díaz Ayuso, com a presidenta de la Comunitat de Madrid. De fet, la diputada del PP ha assegurat minuts abans d’entrar a l’Assemblea que tot "va fantàstic" en clara al·lusió a l’acord entre les tres dretes. No era l’acord tan clar quan Javier Ortega Smith, número dos de Vox, des dels passadissos i abans que comencés la sessió, sembrava el dubte demanant a Cs que abandonés els cordons sanitaris.\nEn el ple de constitució de la XI legislatura, que ha començat a les 12.00, s’han vist les cares per primera vegada els 132 diputats electes, tres més que en la legislatura anterior. Hi ha més grups que mai, al passar de quatre a sis: el PSOE-M amb 37 escons, el PP amb 30, Ciutadans amb 26, Más Madrid amb 20, Vox amb 12 i Podem amb 7.\nL’Assemblea ha sigut presidida inicialment per la Mesa d’Edat, conformada pel diputat major, de 74 anys, assistit en qualitat de secretaris pels dos més joves, de 27 i 26. El més veterà, el socialista Juan Miguel Herández, ha començat la sessió deixant clar que és el més representatiu de Madrid. "No vaig néixer a Madrid, però fa 60 anys que visc aquí i ningú m’ha preguntat la meva ciutat de naixement. És un honor ser diputat d’aquesta Assemblea", ha explicat.\nAcord del PP, Cs i Vox per controlar les Meses de les Assemblees de Madrid i Múrcia\nTemes: Más Madrid VOX Comunitat de Madrid Ciutadans Eleccions autonòmiques PSOE PP