L'espill de l'orb: Les Falles de València (2ª part)\nL'entrevista d'ahir a BIM ràdio\nEntrevista a Ràdio Godella\nLes Falles de València (2ª part)\nA la memòria de l'Ovidi\nFoto meua: Una autèntica bellesa a l'ofrena...\nI ara passaré a parlar del present de la festa. Aquesta consisteix principalment en la Falla, el monument, que cada vegada ha anat perdent importància (parle en general). Les crítiques s’han globalitzat, ja no es critica allò que ens és més proper i que per tant més ens afecta. Els ninots es fabriquen en sèrie, amb materials de baix cost i moltes vegades amb poca o gens de gràcia.\nFoto meua: Detall de la Falla del Pilar\nFoto meua: El fum de la "mascletà" del dia de Sant Josep...\nDesprés també està la pirotècnica, com a part important de les Falles, però que també ha perdut empenta pel cost elevat, llevant de les falles de més categoria que s’ho poden permetre. El mateix que el vessant musical, on després d’haver superat l’època paramilitar de les cornetes i tambors, sembla que s’ha tornat a recuperar la tradició de la música de Banda, i del músic que debuta a les Falles. Ho dic pensant amb el meu germà Pep, perquè recorde quan ell va eixir per primera vegada a les Falles, com a músic... A les comissions on ells anaven, els tractaven com a reis, i malgrat no ser un gran defensor de la festa (més o menys com jo), recorde que anava ben a gust a tocar en Falles...\nFoto meua: Els músics, una part molt important de les Falles.\nTambé es fan revetlles i saraus, però com encara no acompanya massa el temps, les comissions falleres han començat a utilitzar les carpes, i per tant cada vegada es fan menys activitats al carrer. No cal dir que això converteix els pobles i la ciutat en un caos on fins i tot, no es pot circular pels carrers ni anant a peu.\nTanmateix, cal reconèixer que hi ha Falles que fan una gran tasca, sobretot en la qüestió lúdica (jocs pels més menuts, concursos literaris, teatre, etc.), però són l’excepció, i el to general és el que he apuntat abans.\nI tampoc no puc deixar de costat la part política del món faller, sobretot a València i els pobles de l’àrea metropolitana, on s’ha fet una campanya sistemàtica contra la unitat de la llengua, i tot el que això comporta. D’ací han eixit els “blaveros” més recalcitrants i barroers, incentivats per la burrera cavernícola del bunquer-barraqueta (la JCF, que la seua web no es pot llegir en valencià... ). Iniciatives que intenten somoure aquest món arcaic, sempre han hagut, però gairebé sempre han estat ofegades pel poder central. Als pobles més llunyans del cap i casal, sembla que és una altra història, i per posar algun exemple, a Sueca, a Alzira, Gandia, Oliva, etc., hi ha fins i tot falles de caire nacionalista, que han aconseguit deixar de costat el tarannà ranci farcit de “coentor” del món faller en general.\nLa Verge dels Desemparats (foto del meu amic Pakiu)\nA més a més, està l’altra cara de la festa. Les Falles com a aparador publicitari de cara a l’exterior. Les autoritats s’han adonat del gran ressò mediàtic de la festa, i també de l’espectacularitat dels monuments, les mascletades de la Plaça de l’Ajuntament, la Nit del Foc, la Cremà...\nFins ací us he deixat una semblança de la festa de les Falles. Cal reconèixer que, en certa manera, ens retrata als valencians i els nostre tòpics. Som un poble al que li agrada el despilfarro, i també una mica fanfarrons, almenys en apariència. Ja sabeu, “això ho pague jo!”, “el més gran del món!”, etc., són expressions quotidianes dels nostres polítics, que així es posen els vots dels ciutadans a la butxaca. Després, a les coses importants no els hi donem la importància que tenen. Som meninfots i ens corca l’auto-odi. Però això és una altra història de la que avui no vull parlar...\nTambé cal dir amb sinceritat que, per a tots els que no ho han vist mai, la festa de les Falles té els seus encants, i que no seré jo qui diga el contrari. Sense anar més lluny, la mascletà de la Plaça de l’Ajuntament de València, és un espectacle que pot resultar inesborrable per tothom que el gaudisca per primera vegada, i conec casos de “guiris” que s’han tornat uns autèntics incondicionals d’aquests esdeveniments pirotècnics.\n"La Cremà" (foto del Google)\nAixò mai no es sap, però les noves generacions són els que tenen la paraula i, malgrat que tot sembla ben lligat, potser ells no tinguen aquesta mala bava dels seus antecessors, i puguen fer una festa popular, on tothom, siga quin siga llur pensament polític, tinga cabuda i puga expressar-se amb llibertat. Cal dir que en algunes falles dels barris més populars i també en molts pobles, ja es va fent notar, encara que siga molt a poc a poc, aquests nous aires de renovació.\nPròximament a "El Sud del Gran Riu..."\nPublicat per Francesc Arnau a 00:21\nEtiquetes de comentaris: actualitat, Falles, Lo Càntich, País Valencià, València\nVicent 21 de març de 2011 a les 0:57\nÉs trist però si volem tenir una llengua que pervisca cal tenir mites arrelats en la gent i el País Valencià, el Regne de València, La región valenciana, la Comunitat valenciana per no tenir no té ni nom. Alguns diran que són aquest o aquells els culpables, però la veritat és que la realitat, la nostra realitat la fem només nosaltres, cadascun la seua i la de tots, i tots la de cadascú. És complicat però creu-me, imagina't realitats més complicades com Matrix.\nDe totes les maneres m'ha agradat l'article i la teua filla vestida de fallera, és una dona molt bonica.\nLEBLANSKY 21 de març de 2011 a les 22:40\nJo crec que amb les falles ha passat com en la majoria de les festes que tenen un origen popular: que s'han convetit en espectacle de consum de masses, amb la pèrdua del seu esperit crític i lúdic (el cas de la nit de Sant Joan a Barcelona o dels Sanfermins són similars), però pel que fa a les falles encara ha estat pitjor, ja que durant unes quantes dècades van ser propietat de la dreta més fatxenda. I ara, en molts casos, encara segueix sent així.\nEl dia que ens trobem amb una falla que ridiculitzi, per exemple, al president de la Generalitat (l'actual és un personatge que donaria per molt!), podrem parlar de recuperació de les falles.


Alfonso Arús s'ha vist obligat a perdonar una infidelitat | CatalunyaDiari\nAlfonso Arús es va reconciliar amb la seva dona, Angie Cárdenas, després de la infidelitat\nper Laura Cano 02/04/2022 09:30h\nAlfonso Arús, periodista català, és tot un referent al món de la televisió i de la ràdio. Va començar presentant el programa d'Arucitys a la cadena catalana 8 TV. Ara és presentador del programa d'entreteniment de La Sexta,Aruser@s, que funciona més o menys com l'anterior.\nA més, va ser un dels primers reporters que va portar els programes matinals a les emissores espanyoles. Va triomfar amb el seu Arús con leche en cadenes de ràdio com Antena 3 Ràdio, el germen d'Antena 3 TV i Ràdio 80 Serie Oro, que actualment es denomina 40 Classic.\nAlfonso Arús presentant el seu programa, Aruser@s, a La Sexta | Atresmedia\nTot i ser conegut per molta gent, Alfonso Arús ha intentat mantenir la seva vida professional al marge de la seva vida privada. Tot i això, no ha pogut evitar que la premsa del cor filtri algunes notícies sobre ell i la seva íntima vida.\nAlfonso Arús, trist per la infidelitat de la seva dona\nS'ha fet viral a les xarxes socials un vídeo d'una desconeguda de la República Dominicana explicant públicament la infidelitat del seu marit amb una altra dona a Aruser@s. La primera que ha donat la seva opinió ha estat la filla del periodista, Tatiana Arús, que ha dit «És bo això, eh?».\nAixò ha recordat el que va fer la dona d'Alfonso Arús al presentador. El 2013, Angie Cárdenas va ser infidel al periodista amb el seu entrenador personal, Ricky Castaño.\nAixò va fer que el matrimoni se separés durant dos anys, va ser una època molt dura tant pel presentador com per la seva dona. Aleshores, el públic va saber el que havia passat per l'absència de diversos dies del programa d'Arucitys d'aquest, ja que estava patint molts atacs d'ansietat.\nFins i tot, el 2014, es va tancar temporalment el programa perquè el presentador no podia suportar el dolor que li havia causat la polèmica de la infidelitat.\nAlfonso Arús diu que la infidelitat de la seva dona li causa problemes mentals | Atresmedia\nLa segona oportunitat d'Alfonso Arús deixa sense paraules l'audiència\nEl 2015, però, Alfonso Arús va decidir perdonar la seva dona i va donar una segona oportunitat al seu matrimoni. Des de llavors, no ha tornat a passar res semblant i ara està en l'oblit, encara que algunes vegades apareix a la premsa.\nTot i que Angie Cárdenas no es va portar bé en el passat, ha après a cuidar la seva parella. Actualment, tots dos viuen feliços amb els seus fills en un poble proper a Barcelona. A més, junts han aconseguit arribar a la quarta temporada del programa presentat per Alfonso Arús, en què treballa la seva dona i tres dels seus quatre fills.\nLes crítiques de l'audiència trenquen les xarxes socials\nEl programa d'Aruser@s ha estat criticat per les xarxes socials perquè hi treballen la seva dona i els seus fills. Així que, aprofitant que l'espai és seu, Arús ha contractat gairebé tota la seva família.\nAlfonso Arús presenta un programa molt acollidor amb la seva família | Atresmedia\nTatiana Arús, la filla mitjana del presentador, es dedica a repassar l'actualitat i les últimes novetats del país. Tot i això, ha estat acusada de ser al programa gràcies al seu pare i això a ell no li ha agradat gens. Ell sempre l'està defensant davant de càmeres. «Em fa mal que diguin que soc aquí pel meu pare» ha confessat la filla d'Alfonso Arús a la revista Semana.\nJoaquín Prat es posa a plorar en directe després de fer una confessió\nCristina Riba, de TV3, revela que el seu marit va morir sobtadament amb 2 fills petits


Escut - Vilapedia\nPer ressolució de 17 d'octubre de 2001, del conseller de Justícia i Administracions públiques de la Generalitat Valenciana (DOGV núm 4132 de 21 de novembre de 2001) l'escut oficial de la ciutat de Vila-real és el següent:\n(se comenta en lletra cursiva el sentit dels termes ):\nEscut caironat (de forma quadrada, no romboidal, sustentada en un dels vèrtex).\nEn camp d'or (fons groc) quatre pals de gules (barres verticals roges).\nPer timbre (ornament a la part superior que indica la categoria), corona reial oberta (amb huit florons de fulles d'acant enjoiades amb robins, de les quals es veuen cinc, cal no confondre-la amb la corona ducal).\nEnvoltant l'escut, dues branques de sinople (de color verd), una de llorer (símbol de la glòria) a l'esquerra i altra de roure (símbol de fortalesa) a la dreta, encreuades per la seua base.\nLa ressolució administrativa de la Generalitat Valenciana conssisteix de fet en el reconeixement normatiu de l'emblema heràldic utilitzat pel municipi almenys des del segle XV, mostrant sempre, com a vila de reialenc des del seu origen, les armes reials de la Corona d'Aragó, presents igualment en la seua bandera.\nL'ornament dels "fullatges" que varen ser afegits en algun moment, es va formalitzar característicament amb les dues branques simbòliques del roure i del llorer, de manera que serveixen per distingir-lo dels escuts municipals de València, Sagunt i Cullera que mostren així mateix com a representació central dels seus caironats els colors de la senyera quatribarrada. (J.H.R.)\nObtingut de «http://vilapedia.wikis.cc/w/index.php?title=Escut&oldid=2678»\nDarrera modificació de la pàgina: 26 des 2015 a les 12:17.


El Consell es compromet a construir la variant est d'Algaida\n1 min. Algaida. 26/07/2013 00:00\nLa millora de la carretera que uneix Llucmajor i Algaida és una de les reivindicacions que més se senten entre els veïns dels dos municipis. La Comissió Informativa del Consell de Mallorca aprovà l'avantprojecte de l'obra fa un mes. Així se sap que el projecte té un pressupost inicial de 10,4 milions d'euros.\nUna altra de les reivindicacions dels algaidins és la variant est del municipi que ha de connectar la carretera de Llucmajor amb la de Manacor. "És una obra prioritària per treure el trànsit del poble que reclamam des de la legislatura passada", explicava ahir el batle d'Algaida, el socialista Francesc Miralles.\nAquestes dues obres, juntament amb la carretera d'Algaida a Sencelles, estan previstes en la primera fase del Pla de Carreteres i ahir tots els partits amb representació al Consell en demanaren l'execució. L'acord arribà a partir d'una moció presentada pel PSOE que demanava que el Govern transferís al Consell el pressupost necessari per realitzar-les. Els consellers del PP accediren a votar-hi a favor després de fer constar que les "quanties fixades en el conveni de carreteres", que el Govern Bauzá enguany ha retallat un 50%, "són suficients per executar aquestes tres obres".


La Generalitat titlla el veto de la JEC a Puigdemont de «frau a la democràcia» - Diari de Girona\nLa Generalitat titlla el veto de la JEC a Puigdemont de «frau a la democràcia»\nLa CUP proposa un boicot de les «forces democràtiques» a les eleccions europees per la decisió d'impedir que l'expresident hi concorri · El Govern espanyol diu que la Junta Electoral té «tot el respecte» d'excloure les candidatures · El sobiranisme convoca una manifestació a la delegació del Govern\nagències / ddg 30.04.2019 | 23:51\nCarles Puigdemont, en un acte de campanya de Junts per Catalunya. foto: europa press\nCarles Puigdemont, en un acte de campanya de Junts per Catalunya.\nLa portaveu de la Generalitat, Meritxell Budó, va acusar ahir l'Estat de «frau a la democràcia» després que la Junta Electoral Central (JEC) prohibeixi que el cap de llista de JxCat en les europees, Carles Puigdemont, i els exconsellers Toni Comín i Clara Ponsatí puguin presentar-se en els comicis del 26 de maig.\nEn roda de premsa després del Consell Executiu, va dir que tots els membres del Govern van manifestar indignació per la resolució de la JEC: «Estem davant d'un altre atac a la democràcia que fins i tot incomoda els mateixos membres de la JEC», després de recordar els vots particulars que van fer el president, el vicepresident i dues vocals.\nPer això, va demanar als organismes de l'Estat, entre ells la JEC i el Tribunal Constitucional (TC), que tornin «a la raó del dret i surtin de la raó d'Estat» perquè, al seu parer, d'aquestes entitats esperen un altre tipus de comportament, conducta i ètica professional.\nEn ser preguntada per les notícies publicades sobre uns comentaris a Twitter d'un dels membres de la JEC, Carlos Vidal Prado, en contra dels independentistes, Budó va respondre que «no només és vergonyós, sinó que també és molt preocupant pel sistema democràtic».\nTambé va explicar que no preveuen prendre accions des del Govern sobre la resolució de la JEC, i va recordar que JxCat ja ha anunciat les seves decisions sobre aquesta qüestió.\nEn paral·lel, la diputada de la CUP Maria Sirvent va proposar que les «forces democràtiques» consensuïn un boicot a les eleccions europees del 26 de maig.\nPer a la CUP, la suspensió «és un primer assaig d'il·legalitzacions selectives de baixa intensitat» al qual cal fer front. Sirvent va lamentar que les eleccions espanyoles les ha guanyat «el règim del 78» i va advertir que ERC i JxCat podrien entrar en una «fase pactista» en què aquestes forces «aniran a apuntalar» l'statu quo. Per això, va reclamar unitat d'acció a l'independentisme.\nSuport de Celaá\nLa ministra portaveu en funcions, Isabel Celaá, va assegurar ahir que la Junta Electoral Central (JEC) té tot el respecte per part de l'Executiu després que aquest òrgan exclogués les candidatures dels dirigents independentistes fugits Carles Puigdemont, Clara Ponsatí i Toni Comín a les eleccions europees. Així ho va expressar en la roda de premsa posterior al consell de ministres en l'ha recalcat que el Govern respecta la decisió de la JEC perquè és l'«òrgan competent durant tot el procés electoral».\nTot i això, va explicar que els afectats per aquesta decisió de la JEC tenen la possibilitat de presentar una al·legació davant aquesta exclusió per part de l'òrgan. En aquest sentit, el Govern va destacar que també respectaria si els dirigents independentistes presenten aquest recurs.\nEl portaveu de Cs al Parlament, Carlos Carrizosa, va celebrar ahir que la Junta Electoral Central (JEC) «hagi vist lògic» que Puigdemont no pugui presentar-se en les eleccions europees del 26 de maig.\nPartits i entitats sobiranistes criden a manifestar-se el pròxim divendres davant la delegació del Govern espanyol.\nL'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i el Consell per la República (CpR) presentaran demà una Iniciativa Ciutadana Europea per obrir un procés sancionador a escala europea contra Espanya.\nTambé les entitats demanaran a la Comissió Europea que activi l'article 7 dels tractats europeus que preveu iniciar un mecanisme per suspendre els drets a vot d'un estat membre de la Unió Europea que posi en risc l'estat de dret. Segons l'ANC i el CpR amb aquesta iniciativa pretenen «ajudar a la democratització» d'Espanya i «al reconeixement del dret d'autodeterminació».


L’Ajuntament obre una nova línia de subvencions per fomentar l’obertura d’establiments comercials al Nucli Antic de Mont-roig - Ajuntament de Mont-roig del Camp\n25/09/2019 Impuls Econòmic i Ocupació\nA més, es tornen a oferir les línies d’ajuts per impulsar l’emprenedoria i la contractació de treballadors aturats a les empreses del municipi. Aquestes subvencions que s’ofereixen són compatibles, per tant, si es compleixen els requisits, es poden sol·licitar simultàniament\nEn el marc del Pla de Dinamització del Nucli Antic de Mont-roig, la regidoria d’Impuls Econòmic i Ocupació de l’Ajuntament de Mont-roig del Camp ha posat en marxa una nova línia de subvencions per fomentar l’obertura de nous establiments en aquesta zona. L’objectiu és recuperar locals buits, dinamitzar el comerç i donar vida en aquest espai històric del municipi.\nFulletó Ajudes per fomentar l’emprenedoria\nEls locals que són de propietat privada i que, de moment, estan disponibles són els següents:\nPlaça Mossèn Gaietà Ivern 5\nPlaça Mossèn Gaietà Ivern 18\nPodran ser beneficiaris dels ajuts les persones físiques o jurídiques sol·licitants que realitzin actuacions destinades a l’obertura de nous establiments comercials ubicats als locals dels immobles ubicats als carrers que formen part del nucli antic.\nAixí, les despeses subvencionables, són, per exemple, la compra o arrendament de local; la maquinària, mobiliari i equips informàtics necessaris per al desenvolupament de l’activitat; les instal·lacions i obres, tant a l’interior com a l’exterior del local necessàries per al desenvolupament de l’activitat; la reforma de l’aparador i/o rètol comercial del local o la implantació de comerç electrònic, entre d’altres. Tota la informació es pot consultar a les bases de la convocatòria que estan disponibles a www.mont-roig.cat/impuls-economic\nA més, com cada any es plantegen les línies d’ajuts per a la concessió de subvencions a empreses i persones emprenedores. Així doncs, per aquest 2019 en total s’ofereixen 3 línies d’ajudes:\nSubvencions de fins a 1.500 euros per a impulsar l’emprenedoria al municipi.\nSubvencions de fins a 1.500 euros per a impulsar la contractació de treballadors aturats a les empreses del municipi.\nSubvencions de fins a 3.000 euros per a inversions destinades a l’obertura de nous establiments comercials al nucli antic de Mont-roig del Camp.\nLes persones i/o empreses interessades han de presentar la corresponent sol·licitud de subvenció, juntament amb la documentació requerida a les bases, al Registre General de l’Ajuntament o bé a través de la seu electrònica.\nEl termini de presentació de sol·licituds per a cada una de les subvencions s’estableix fins al dia 30 de novembre del 2019.\nAquestes subvencions que s’ofereixen són compatibles, per tant, si es compleixen els requisits, se’n pot sol·licitar més d’una en el mateix any.\nPer més informació es pot contactar amb l’Àrea d’Impuls Econòmic, a través del telèfon 977 172 527 o bé mitjançant el correu electrònic promocio@mont-roig.com.


Martin Fourcade ha guanyat amb autoritat la cursa de persecució a Hochfilzen - VilaWeb\nMartin Fourcade ha guanyat amb autoritat la cursa de persecució a Hochfilzen\nEl nord-català demostra que el seu enfonsament de la passada setmana va ser un 'accident' i guanya la cursa de persecució amb un 20/20 en tir.\nMartin Fourcade ha tornat, si es que s’havia ant a algun lloc. Ahir dissabte va guanyar amb autoritat la cursa de persecució a Hochfilzen (Àustria,), després del segon lloc aconseguit divendres en la cursa d’esprint.\nAmb aquesta victòria, la 76a de la seua carrera, demostra que el desfalliment de la passada setmana va ser un accident. Ahir va aconseguir acabar la cursa amb un 20/20 en tir (sense faltes) i amb confiança i molt del plaer al fil de la carrera. Animat per un públic de seguidors que conèixen aquest esport , va proseguir la seua demostració fins al final de la carrera.\nEl sèptuple vencedor de la copa del món va saludar al públic al final de l’última línia recta amb un petit cor fet amb les mans. Podeu consultar laclassificació de la prova aquí. Ara el nord-català( 191 punts) es segon a 57 punts del seu rival Johannes Boe (248 punts)


En Comú Podem guanya les eleccions generals a Olèrdola amb 444 vots i un 23% de suport — Ajuntament d'Olèrdola\n06:50 del 24 de juliol de 2021\nEn Comú Podem guanya les eleccions generals a Olèrdola amb 444 vots i un 23% de suport\nEn Comú Podem guanya les eleccions generals a Olèrdola amb 444 vots i un 23% de suport Democràcia i Llibertat se situa en segona posició amb 431 vots i ERC creix fins a rebre el suport de 388 electors http://www.olerdola.cat/news/en-comu-podem-guanya-les-eleccions-generals-a-olerdola-amb-444-vots-i-un-23-de-suport http://www.olerdola.cat/news/en-comu-podem-guanya-les-eleccions-generals-a-olerdola-amb-444-vots-i-un-23-de-suport/@@download/image/recompteeleccions.JPG\nDemocràcia i Llibertat se situa en segona posició amb 431 vots i ERC creix fins a rebre el suport de 388 electors\nMoment del recompte a Moja\nEn Comú Podem ha guanyat aquest diumenge les eleccions generals al municipi d’Olèrdola. Ho ha fet obtenint 444 vots, amb un 23’1% de suport electoral. En Comú Podem ha obtingut uns excel.lents resultats en les quatre taules del municipi. En una de les de Moja ha assolit la tercera posició. En l’altra de Moja i en la de Sant Pere Molanta ha empatat amb ERC com a segona força més votada, però ha estat en la taula de Sant Miquel on s’ha acabat determinant el triomf al municipi de la candidatura que té com a referència a l’estat a Podemos. A Sant Miquel, En Comú Podem ha assolit 165 vots, molt per sobre dels 89 de Democràcia i Llibertat o dels 86 d’ERC.\nDemocràcia i Llibertat, la llista promoguda per Convergència Democràtica, ha obtingut triomfs ajustats en tres de les quatre taules d’Olèrdola. Respecte els resultats de CiU de fa quatre anys, la davallada és apreciable. De 740 vots de llavors es passen als 431 vots d’ara, la qual cosa ha fet que el retrocés en percentatge de vot anés del 41% de les passades generals al 22% de quota electoral d’aquest diumenge.\nERC té motius per estar satisfeta pels resultats assolits a Olèrdola. Ha rebut el vot de 388 olerdolencs, la qual cosa representa el 20% dels vots emesos a candidatures. Fa quatre anys ERC la votaven 159 veïns i es quedava en un percentatge de vot que no arribava al 9%.\nEl PSC experimenta un retrocés majúscul, però assoleix l’objectiu parcial d’estar per sobre de Ciutadans. A Olèrdola han votat la candidatura encapçalada per Carme Chacon 244 electors, lluny dels 403 de fa quatre anys. El percentatge de vot del PSC ha passat del 22’% al 12’7 actual.\nCiutadans se situa també per davant del PP a Olèrdola, amb 212 vots i una quota de suport electoral de l’11%. El PPC perd la meitat dels seus electors i dels 254 que van votar aquest partit fa quatre anys, ha passat a rebre el vot aquest diumenge de 124 olerdolencs, la qual cosa li ha reportat un suport del 6’4.\nUnió només ha rebut el vot de 34 electors del municipi, que li ha comportat un suport de l’1’7% dels vots.\nLa participació ha estat del 74'7%, quatre punts per sobre de la registrada en les anteriors eleccions generals.\nConsulta les dades oficials de l'escrutini a Olèrdola clicant aquí\nEscolta les entrevistes de valoració dels resultats, realitzades aquest diumenge a Fina Mascaró(ERC) i Josep Sánchez( Democràcia i Llibertat), les dues úniques candidatures amb interventors en les taules d'Olèrdola.


"Volem restaurar el celler de Cal Platé per obrir-lo als veïns"\n14/02/2020 - 09:12h\nQuan li van proposar encapçalar la llista d’ERC a Torrelavit, Manuel Raventós ni s’imaginava que acabaria sent alcalde. L’aritmètica electoral va jugar a favor seu, i els republicans van poder pactar govern amb Veïns Independents de Torrelavit (VIT).\nMestre de música de professió, el primer contacte que Raventós ha tingut amb la política és l’alcaldia. Pròxim i afable, reconeix que al començament li va costar posar-se en el paper de batlle. Ara s’hi sent còmode i està preparat per liderar el desenvolupament del poble que l’ha vist créixer.\nVostè es defineix com un alcalde atípic. Per què?\nJo no havia pensat mai que estaria en aquest lloc, que seria un polític. Jo vinc del món del magisteri, de la música, i mai m’havia plantejat que seria alcalde de Torrelavit, ni tan sols quan vaig acceptar encapçalar la llista d’ERC. De fet, abans de ser en aquest càrrec, no n’havia tingut cap altre com a polític.\nAixò seu sí que ha estat arribar i moldre.\nSí. Abans no havia estat regidor, ni havia anat a cap llista de cap partit polític. Aquesta és la meva primera experiència en un càrrec d’aquest tipus.\nEs veia capaç d’assolir l’alcaldia?\nSi he de ser sincer, ho veia molt difícil. Sempre hi ha un moment que penses “i si…”, però ho veia complicat. La nit electoral, amb els del grup, fèiem travesses i alguns la van encertar, i altres, com jo, no (riu). Però assolir l’alcaldia ho veiem lluny.\nI com ho porta?\nBé, ara bé. M’ha costat una mica posar-me en el rol. És un aprenentatge constant. A vegades costa de separar el Manuel veí, del Manuel alcalde. El paper institucional l’has de treballar, perquè no hi estava acostumat. Però de mica en mica t’adones del paper que jugues.\nAmb els resultats a la mà, podia pactar amb Junts per Torrelavit i mantenir Ramon Riera a l’alcaldia, però no ho va fer.\nJunts ens va plantejar una oferta i la vam valorar, però no va acabar de satisfer tothom. Aquesta és la primera vegada en 40 anys que a Torrelavit hi havia la possibilitat real no només de canviar el color de govern, sinó també de donar un aire fresc a l’Ajuntament i a la forma de fer.\nVol dir evitar una majoria?\nSí. Fins ara, mai hi havia hagut un govern de coalició al municipi, i crèiem que era hora de provar-ho. Pactar amb VIT ens permetia fer un doble canvi, tant de persones com de model de govern. Soc dels que pensen que amb 8 anys d’alcaldia n’hi ha prou. La renovació és sana.\nAl carrer es copsaven ganes de canvi?\nCrec que Torrelavit tenia ganes de coses noves, però en un poble tan petit a vegades costa assolir segons quins relleus. I malgrat que no vam guanyar les eleccions, la majoria de vots van anar a parar a partits que no eren el que estava al govern fins al maig. Entenc que això demostra que els veïns volien aires nous, i així vam interpretar els resultats.\nJunts per Torrelavit no va patir una davallada grossa, tampoc. Creu que van fer bona feina?\nNo crec que ho fessin malament. Penso que, més aviat, va ser que el poble va manifestar les ganes de coses noves. El que no fa la llei, que és rellevar un alcalde quan compleix vuit anys en el càrrec, ho van fer els veïns. Però no crec que fos un vot de càstig.\nMai m’havia plantejat que seria alcalde de Torrelavit, ni tan sols quan vaig acceptar encapçalar la llista d’ERC”\nManuel Raventós, alcalde de Torrelavit\nEs van plantejar deixar que Riera governés en minoria?\nSi, però crèiem que el millor era fer un govern fort. A més, amb VIT coincidíem amb gairebé totes les coses del programa electoral, un fet que enteníem que facilitaria l’entesa del govern.\nI ha estat així?\nSí. Hi ha qüestions que hem de debatre més que d’altres, com en la majoria de governs de coalició, però en gairebé tots els temes importants estem d’acord. Els nostres programes electorals eren molt similars, i això es nota. Aquest també va ser un dels punts que van fer decantar el pacte.\nQuè inclou de destacat el seu programa?\nTenim uns quants projectes en ment que ens agradaria enllestir aquests quatre anys. Estan ubicats en un triangle. El primer és el pavelló. L’antic equip de govern ja tenia un projecte sobre la taula per arranjar-lo, perquè des del 1987 que no s’hi fa cap actuació. Nosaltres hem fet un nou projecte, més econòmic i pactat amb els usuaris de l’espai, però al final han sortit unes deficiències a la teulada que encareixen l’obra. De totes maneres, crèiem que l’anterior proposta era massa ambiciosa i l’hem adaptat a les possibilitats de l’Ajuntament. Un consistori petit –tenim 1.419 habitants– no treballa amb gaires recursos…\nQuin és el pressupost de Torrelavit?\nEstà al voltant d’1,7 milions d’euros. Segurament l’aprovarem a finals de febrer. Però cal tenir en compte que una vegada cobertes les despeses bàsiques, el que ens queda no és gaire. I amb això hem de fer.\nDurant el govern de Junts es van fer actuacions importants, com el Centre d’Interpretació de l’Aigua (CdIA). Està endeutat, l’Ajuntament?\nNo. El problema és que algunes de les coses que es van fer, com el CdIA, generen una despesa a posteriori que és difícil d’assumir. Aquest serà precisament un dels cavalls de batalla que haurem de treballar aquest mandat: aconseguir recursos perquè el centre no sigui deficitari. Ara estem encaminant el projecte a les escoles, perquè ens vinguin a visitar, i també volem que la resta de municipis que formen part del Camí del riu s’impliquin en el projecte. Hem de fer que la gent vingui. Si no, és molt complicat que el centre es mantingui.\nEm deia que el seu programa implica fer realitat tres projectes situats en triangle.\nSí, a més del pavelló, l’altre punt important en què ens volem abocar són les escoles. A la planta superior de l’equipament, els pisos dels mestres, hi volem fer una actuació per adaptar l’espai a les noves necessitats educatives. Que els docents i els alumnes puguin experimentar noves línies pedagògiques. Cal tenir en compte que l’escola és el punt de la vila per on més gent passa, i se l’ha de tenir molt present.\nFa uns dies parlaven també d’arranjar el pont que uneix aquesta part de la vila amb el carrer major.\nAquesta és una altra de les grans obres de mandat. Ja tenim el projecte a punt i aviat es començarà a desenvolupar. L’objectiu és arranjar el pont i donar-li l’aspecte que tenia anys enrere. La construcció està molt deteriorada pel pas del temps i és urgent actuar-hi, igual que al pavelló.\nEs plantegen nous equipaments?\nSi, ens en plantegem perquè hem de descongestionar com sigui el casal de cultura. Entre d’altres, aviat comptarem amb dues sales polivalents al pavelló, que ens permetran desplaçar algunes activitats esportives que actualment es fan en aquest espai. A més, la voluntat és restaurar el celler de Cal Platé, per obrir-lo als veïns. Si com capaços de fer això, ja em dono per satisfet.\nNo es conforma amb poc…\nTinc clar que el que vull és que Torrelavit tingui bons serveis. Que les persones que viuen aquí puguin anar creixent sense necessitat de marxar de la vila. Que puguin anar des de la llar d’infants fins al centre de dia per a la gent gran. Això, i coses com la participació ciutadana, són prioritàries.\nNo n’hi havia de participació?\nEn temes com el pressupost, no. La nostra intenció és que enguany o l’any que ve, com a màxim, els veïns puguin decidir a què es destina part de la nostra inversió. Al final són ells els que saben millor que ningú que els manca.


L'AIGUA, UN RECURS FINIT I SOBREEXPLOTAT\nHome » Morvedre » L’AIGUA, UN RECURS FINIT I SOBREEXPLOTAT\nL’estiu que acomiadem ha sigut prou sec al Camp de Morvedre. Es manté així una tendència que arrosseguem durant tot 2018 i part de 2017. Com a conseqüència, la Marjal dels Moros s’ha secat pràcticament en la seua totalitat. I la Marjal d’Almenara ha patit un important dèficit d’aigua. Del Palància millor ni parlem. Ens hem “malacostumat socialment” a vore el riu sec. Ple de vida, però sense una gota.\nLa manca de precipitacions és, sens dubte, un dels principals motius pels quals les marjals del Camp de Morvedre estan sota mínims. Esperem que les pluges de setembre ajuden a recuperar els seus nivells hídrics. Però, hem de ser conscients que un factor clau per a la conservació de les nostres zones humides litorals és la correcta gestió de l’aigua i el manteniment dels cabals ecològics.\nPortem dècades amb una alarmant sobreexplotació dels aqüífers amb el vistiplau de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) i la resta d’administracions. Estem vivint per damunt de les nostres possibilitats hídriques. I les marjals, cada vegada que es queden seques, ens ho estan recordant. Tanmateix, el seu crit d’alerta és ignorat sistemàticament. I de seguir així, al final, també ens acabarem “malacostumant socialment” a vore-les sense aigua, sense vida.\nLa Marjal dels Moros després de l’incendi del passat mes de gener.\nEn un context de Canvi Climàtic com l’actual, on les pluges cada vegada van a ser més escasses i les temperatures més altes, no anem a poder mantindre el nivell de consum d’aigua actual. Especialment evident és açò pel que respecta a l’agricultura. Continuar transformant cultius tradicionals de secà en nous regadius amb degoteig és pa per a hui i fam per a demà. I tampoc no té sentit cap continuar urbanitzant noves zones, que en un pròxim futur tindran problemes d’accés a l’aigua potable.\nL’actual Pla Hidrològic, així com els anteriors, ha demostrat ser insuficient per a assegurar la supervivència de les marjals del Camp de Morvedre. Cal recordar que les nostres fonts d’aigua són vàries. Per una part tenim la pluja, que a més a més recarrega els aqüífers. I malgrat tota la propaganda oficial, el sistema de reg per degoteig, que principalment es nodrix dels aqüífers, no està facilitant un estalvi d’aigua que revertisca sobre rius, marjals i altres ecosistemes aquàtics.\nL’Albaida, afluent del Xúquer, pràcticament sec al seu pas per La Ribera Alta.\nAl Camp de Morvedre també rebem aigua del Riu Xúquer, el famós metre cúbic. Però, este transvasament pot generar problemes ambientals com és la sobreexplotació del Xúquer. A més a més, implica la reducció de l’aportació tradicional d’aigua a altres espais naturals. Per exemple, al Parc Natural de l’Albufera de València. La dessalinització és una altra opció per abastir-nos, però fins ara és massa costosa econòmica i mediambientalment. I la reutilització d’aigües de i per a l’agricultura i la indústria hauria de passar ja d’un plantejament hipotètic a la realitat.\nPer tant, pel bé de les nostres marjals i el de la nostra pròpia societat, hem d’acceptar que no hi ha aigua per a tots ni per a tot. I que, tal i com marca la normativa europea i també l’estatal, primer hem d’assegurar el bon estat de conservació de les masses d’aigua naturals. I després, una vegada ja estiguen assignats els cabals ecològics, realitzar un repartiment equitatiu i just per als diferents usos humans de l’aigua.\nEl Planeta i els seus recursos són finits. I l’aigua no és una excepció a esta regla. Així que no podem continuar transformant i sobreexplotant la Terra per a complir els nostres desitjos i capritxos, ja siguen hídrics o de qualsevol altre índole. Hem de canviar el paradigma. Hem de començar a adaptar-nos nosaltres al territori, tal i com va fer la humanitat fins a no fa tants anys. D’eixa capacitat d’adaptació depén, en bona mesura, el nostre futur i també el de les nostres marjals, rius i fonts.\nUllal de Quartons, Marjal d’Almenara.


TRY: Transition Youth – Joventut en Transició - resilience.earth\nTRY: TRANSITION YOUTH – JOVENTUT EN TRANSICIÓ: DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE I EMPRENEDORIA LOCAL\nPer a que els joves que creen la transformació social i ecològica esdevinguin forts agents de canvi facilitem el desenvolupament de les seves capacitats personals i professionals, dotant-les d’un sentit de responsabilitat vers el seu entorn social i ambiental.\nAixí, volem promoure que els i les participants desenvolupin i aferrin fortes capacitats de suport i construcció comunitària.\nAlhora, desenvolupar capacitats de disseny i coneixements fonamentals en matèria de sostenibilitat ambiental i explorar les alternatives econòmiques actuals al sistema econòmic imperant.\nFinalment, crear xarxes d’àmbit europeu que permetin provar i compartir possibles solucions entre països diferents.\nResilience.Earth va organitzar i realitzar una trobada formativa de 8 dies en la que mitjançant metodologies pròpies de l’educació no formal i des de la perspectiva de la no-violència, la planificació estratègica, les organitzacions fractals, el disseny ecosocial i el pensament sistèmic, entre d’altres, es va dotar d’eines i estratègies sistèmiques als participants, per tal d’enfortir les seves capacitats com a agents de canvi i transformació social.\nEntendre des d’una forma profunda que les nostres fortaleses i motivacions són, per elles mateixes, agents de canvi.\nTrobada formativa de 8 dies\nPromoure que els i les participants desenvolupin i aferrin fortes capacitats de suport i construcció comunitària. Desenvolupar capacitats de disseny i coneixements fonamentals en matèria de sostenibilitat ambiental i explorar les alternatives econòmiques actuals al sistema econòmic imperant.Crear xarxes d’àmbit europeu que permetin provar i compartir possibles solucions entre països diferents.\nActivistes menors de 30 anys


Serveis · Silene\nSilene ofereix serveis i recursos per facilitar la integració del patrimoni cultural intangible i dels valors espirituals de la Natura en diversos àmbits com ara l’educació, la divulgació, l’ús públic, la planificació o la gestió, des d’una perspectiva de conservació o custòdia responsable, generalment en col·laboració amb d’altres actors. Entre els serveis oferts per Silene hi ha:\nEstudis i projectes per crear la base de coneixement necessari per facilitar la conservació i promoció dels valors culturals i espirituals de la Natura, sovint centrada en espais, hàbitats o indrets particulars.\nAcompanyament a organitzacions i processos de presa de decisions a través d’un assessorament adaptat a les necessitats específiques de cada cas, basat en principis ecològics i d’inspiració espiritual que permet consensuar objectius i impulsar processos de canvi transformadors que aportin credibilitat.\nFormulació i impuls d’accions per conservar, difondre o experimentar els valors culturals immaterials i espirituals de la Natura, ja sigui en l’àmbit educatiu, empresarial o assistencial: activitats contemplatives a la Natura, de promoció del benestar integral, de conscienciació i sensibilització ambiental, etc.\nRECERCA, FORMACIÓ i DIVULGACIÓ\nRecerca: amb la finalitat de promoure el diàleg intercultural i intereligiós dels valors que configuren la relació que els éssers humans tenim amb la Terra, com fa la geoètica.\nActivitats formatives i divulgatives: cursos, tallers, conferències i xerrades per transmetre la importància dels valors culturals i espirituals de la Natura, en àmbit socials, públics o privats, i facilitar eines per integrar-los i aplicar-los amb coherència.\nPublicacions pròpies (butlletí, quaderns o articles) o fetes en col·laboració amb altri.\nCentre de documentació que conté recursos i documents sobre la dimensió espiritual i cultural immaterial del patrimoni natural, des del nivell local a l’internacional. Ha esdevingut el centre de documentació de referència del Grup Especialista en Valors Culturals i Espirituals de la Comissió Mundial d’Espais Naturals Protegits, de la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN).\nNotícies vinculades amb la missió de l’associació, d’àmbit local, nacional i internacional.


Conferència de Xavier Vendrell - Rural Studio - | COL·LEGI D'ARQUITECTES DE CATALUNYA\nConferència de Xavier Vendrell - Rural Studio -\nLloc: Centre Cívic Vil·la Florida (c. Muntaner, 544)\nDemarcació : Barcelona - Grup Territorial Sarrià-Sant Gervasi\nData inici : Dijous, 22 desembre, 2016\nEl Grup de Treball de Sarrià-Sant Gervasi organitza el proper dijous 22 de desembre a les 19.30 h al centre cívic Vil·la Florida la conferència “Rural Studio: El buen diseño es para todos”, a càrrec de Xavier Vendrell. L'arquitecte, professor d’arquitectura a la Universitat d’Illinois de Chicago i subdirector de Rural Studio, exposarà els treballs i filosofia d'aquesta iniciativa, activa des de 1993 a Alabama, Estats Units.\nRural Studio és un reconegut programa per a estudiants de l'escola d'arquitectura, urbanisme i paisatgisme de la Universitat d'Auburn que fa més de 20 anys treballa amb la comunitat de Hale County. El programa, creat per Samuel Mockbee, atorga als estudiants l'oportunitat d'aprendre de forma activa, dissenyant i construint ells mateixos els projectes que dissenyen, alhora que assisteixen a una de les comunitats més desfavorides de la regió.\nLa filosofia de Rural Studio proposa que totes les persones, riques o pobres, mereixen gaudir dels beneficis del bon disseny. D’acord amb aquesta ètica, l'estudi ha evolucionat el seu treball cap a projectes destinats a la comunitat. Els projectes s'han desenvolupat durant diversos anys combinant els esforços de diferents equips d’estudiants i en diferents regions.\nDegut a l'aforament limitat de la sala, es requereix confirmació d'assistència enviant un correu electrònic a lduran@coac.net.


La festa va tenir participació de representants d’una dotzena de municipis\nRepresentants de diversos municipis i entitats de la comarca no van faltar a la Diada Internacional de la Gent Gran que va tenir lloc a Òdena. La música i el ball van acompanyar a centenars de persones en una diada rodona.\nEl Dia Internacional de la Gent Gran es va celebra de manera multitudinària a Òdena. Amb un dinar que va reunir a un total de 340 persones de la comarca al Pavelló Mestre Vila Vell del municipi. Concretament, hi van assistir veïns i veïnes procedents de 12 municipis de l'Anoia i representants de 16 entitats de gent gran de tota la comarca: de Cabrera d'Anoia, Carme, Hostalets de Pierola, Igualada, Jorba, la Llacuna, Òdena, Masquefa, El Bruc, Piera, La Pobla de Claramunt i Vilanova del Camí.\nVa ser una jornada pensada amb i per a la gent gran de tots els municipis de la comarca i que, a més del seu vessant lúdic, vol també promocionar el benestar físic, psíquic i emocional de les persones grans i alhora transmetre una imatge positiva de l'etapa de la vellesa. La festivitat va començar a 2/4 d'1 del migdia amb la trobada dels participants a la Plaça Mestre Vila Vell, on hi va haver una actuació a càrrec de la batucada municipal "Konkatroncs", a continuació, cap a la 1 hi va haver la rondalla "Els trobadors de l'Anoia" que van amenitzar l'entrada al pavelló abans de començar el dinar, després de l'àpat l'orquestra Liberty va fer ballar a una gran part dels assistents.\nFrancisco Guisado, batlle de la vila, junt al vicepresident del Consell Comarcal, Xavier Pérez i el president del Consell de la Gent Gran, Enric Senserrich, van presidir l'acte. En els seus discursos van reivindicar els drets de les persones grans i van fer un crit a la conscienciació per la seva vulnerabilitat. A la jornada també van assistir representants polítics dels municipis de La Pobla de Claramunt, La Llacuna, Masquefa, Vilanova del Camí, Hostalets de Pierola, Igualada i regidors i regidores d'Òdena.


Les campanes de la catedral: un concert per preservar un "tresor" de la ciutat - Empordà\nLes campanes de la catedral: un concert per preservar un "tresor" de la ciutat\nEl musicòleg Llorenç Barber diu que l'orografia gironina és ideal per al so de les campanes\nLAURA FANALS GIRONA 27.02.2016 | 06:30\nUna de les campanes, en una foto d´arxiu. prior\nLes campanes de la Catedral han estat objecte de debat les darreres setmanes.\nL'any 1993, el musicòleg Llorenç Barber va organitzar -amb èxit- un concert de campanes a Girona. Una actuació que repetirà aquesta primavera, a petició de l'Associació de Veïns del Barri Vell, després de la recent polèmica de les campanes de la Catedral. Per fer-ho, calcula que necessitarà uns 25 voluntaris. Barber assegura que Girona és un "entorn privilegiat" per escoltar el repic de campanes, per la seva orografia i perquè la humitat condueix el so.\nGirona té una orografia privilegiada per poder escoltar les campanes. El millor lloc és des de la muralla, que exerceix com a "amfiteatre" natural, i a més la humitat afavoreix la propagació del so. Aquesta és l'opinió del musicòleg i campanòleg valencià Llorenç Barber, que l'any 1993 va organitzar un concert amb trenta campanes gironines.\nAra, després de la polèmica generada arran de la decisió de l'Ajuntament -i posterior rectificació- de silenciar les campanes de la Catedral a la nit per les queixes d'un hotel, n'organitzarà un altre, a l'abril o maig, a petició de l'associació de veïns del Barri Vell, que en els darrers dies han defensat aferrissadament aquest so centenari.\nBarber declina, educadament, parlar sobre la polèmica -"no en conec els detalls", argumenta-, però creu que tot plegat es podria solucionar amb una mica de pedagogia per part de l'Ajuntament. "Si posessin cartells en diferents idiomes explicant que es tracta d'un ritme sonor medieval que a Girona està viu i és un tresor, segur que els turistes les escoltarien d'una altra manera, molt diferent", considera.\nBarber destaca que el so de les campanes sempre ha acompanyat la vida dels gironins. "També sonen al Gòtic de Barcelona, però allà no hi ha una relació tan forta entre veïns i campanes", assenyala. "A Girona, cada campana té una personalitat pròpia, que li dóna una sonoritat particular quan sona", afegeix.\nEl musicòleg, doncs, vol que el nou concert de campanes previst per la primavera serveixi per posar en relleu aquest "tresor". Per fer-ho, s'inspirarà en l'experiència que ja va organitzar l'any 1993. En aquella ocasió, es van fer sonar 30 campanes durant 45 minuts amb l'ajuda de més d'una cinquantena de joves d'entre quinze i vint anys. I és que la implicació de la ciutadania és un element bàsic per a Barber: "A mi no em costaria portar la meva pròpia gent, però una ciutat ha de ser capaç d'aconseguir que els seus habitants participin en un acte d'aquestes característiques", considera.\nEn aquesta ocasió, calcula que necessitarà un màxim de 25 persones per poder fer el concert. "No cal que sàpiguen molt de música, perquè entregaré una partitura molt senzilla de seguir, però sí que tinguin ganes d'esforçar-se i implicar-s'hi", indica. De les 30 campanes que hi van participar el 1993 -incloses, entre altres, les de la Catedral, Sant Feliu, el Sagrat Cor, l'Ajuntament, el Carme, el seminari i el Mercadal, entre altres-, Barber diu que s'haurà de comprovar quines estan en bon estat per participar en el concert i quines necessiten algun tipus de restauració. Tot i això, assegura que les de la Catedral estan molt ben conservades i que és una "delícia" escoltar el seu so.\nAmb el concert, l'objectiu de Barber és que gironins i visitants puguin gaudir, pausadament, d'un so que en els nostres dies ha deixat de considerar-se imprescindible. "Vivim en un món que va molt ràpid i on perdem el contacte amb el context. Ningú es queixa pel soroll d'un camió de les escombraries o una moto, però en canvi hi ha gent que no tolera el so d'una campaneta", assenyala.\nPer això, lamenta que les campanes, sovint, es troben "indefenses" davant les crítiques de la ciutadania. "Sovint, més enllà dels capellans, no hi ha ningú que les defensi", indica. Aquest, però, no ha estat el cas de Girona, ja que han estat els propis veïns del Barri Vell els que han sortit a reclamar-les quan l'Ajuntament va fer que deixessin de sonar a les nits per les queixes d'un hotel proper.


La teràpia, un espai segur per a poder ser qui soc - Espailúdic\nSovint quan anem a teràpia ens toca parlar de la nostra infància i de les persones cuidadores durant aquella etapa de la nostra vida. La relació amb els primers cuidadors – i la seva presència o absència– determina en gran part la nostra manera de ser. És així com a poc a poc vaig decidint, de manera implícita o explícita, com s’ha d’estar i ser al món per a sentir-me acceptat/ada i estimat/ada. Per exemple: puc haver decidit que perquè m’estimin s’ha de ser complaent, o fort, o perfecte, o insensible… o que per a poder estar en aquest món s’ha d’estar en alerta, no em puc fiar de ningú… o potser he decidit que millor sol que mal acompanyat.\nNormalment no som conscients d’aquestes decisions, però es manifesten quan ens relacionem amb els altres. Ens n’adonem perquè comencem a sentir sensacions desagradables al cos que venen acompanyades d’afirmacions: mai dic que no, mai ploro si en tinc ganes, mai dic allò que penso, mai en tinc prou, etc.\nLa teràpia, amb tot aquest material, serveix per a endreçar-lo a fi que puguem comprendre com som i què va passar per ser així aquí i ara. Per a mi és molt important generar una mirada auto compassiva amb un mateix. La teràpia és un espai segur on poder-se acceptar amb tot allò que som. Evitar els crítics interns i generar una relació cuidada amb un mateix i amb els altres. Una relació d’auto respecte, comprensió. I perquè això sigui possible, com a terapeutes, hem de generar una relació segura, amorosa i lliure de judici per a què tot allò que la persona ha amagat durant tant de temps – un enuig, un pensament, un plor, una tristesa, una sensació, un mal tracte, etc. – trobi un lloc segur on poder ser expressar, acollit, vist i reconegut per un altre ésser humà.\nTerapeuta Gestalt. Membre titular de la AETG\nDescobreix el tipus de teràpia que oferim a l’escola en aquest enllaç


Publicado 21/09/2021 13:54CET\nCASTELLÓ, 21 set. (EUROPA PRESSS) - -\nLa Fira Valenciana de la Música Trovam-Pro Weekend ha anunciat la programació artística completa de la seua novena edició. Entre els artistes que s'incorporen a la cita figuren intèrprets com a Zoo, Sidonie, Ferran Palau, Esther i Ovidi 25, entre uns altres.\nSón un total de 12 noms els que se sumen al cartell que es va fer públic el passat mes de juliol per a configurar així una Fira amb més de 40 actuacions musicals. L'esdeveniment se celebrarà des del dimecres 3 fins al dissabte 6 de novembre a Castelló de la Plana i tornarà a ser el punt de trobada dels professionals del sector i dels amants de la música.\nCom a novetat d'enguany, destaca que el Trovam-Pro Weekend farà un concert de presentació a la ciutat de València. L'acte tindrà lloc dijous que ve 23 de setembre en el Centre Cultural La Beneficència a les 19.30 hores. Aquest concert està organitzat en col·laboració amb l'àrea de Cultura de la Diputació de València. Els assistents podran gaudir amb les actuacions de Gem i Àlex Blat, cantant del grup Tardor que també ha engegat un projecte en solitari. L'entrada serà gratuïta, però cal reservar la localitat a través de l'enllaç https://bit.ly/trovamvlc.\nLa novena edició de la Fira Valenciana de la Música comptarà amb més de 40 bandes i solistes locals, autonòmics i estatals de gèneres diversos. Les noves incorporacions al cartell del Trovam-Pro Weekend estan encapçalades per Zoo, una de les formacions valencianes amb més seguidors en l'actualitat i que arribaran a la capital de la Plana Alta per a presentar el seu últim treball, 'Llepolies'.\nTambé destaca la presència de Sidonie, punta de llança de l'indie-rock estatal que continua amb la gira de presentació del seu disc més recent, 'El regreso de Abba'. A més, Ferran Palau posarà en escena el pop i l'electrònica delicada de l'àlbum 'Parc', editat a principis del 2021, i de creacions anteriors.\nEl cartell de la Fira es completa amb intèrprets valencians com Esther, cantautora de Vinaròs que ha captivat al públic amb l'EP 'Els teues ales'. La vocalista Mireia Vives i el guitarrista Borja Penalba, en companyia de David Fernàndez i David Caño, posaran sobre les taules l'espectacle Ovidi 25. Des de la Marina, Mo'Roots exhibirà les influències del reggae, el jazz, la música festiva i el rock dels seus components.\nD'altra banda, Viktorija Pilatovic, cantant de jazz nascuda a Lituània i resident a València, exposarà la seua diversitat de registres musicals. Wild Alkman, projecte de folk de baixa fidelitat que encarna Alberto Pérez, i Aretha i Els Franklin, amb un homenatge al Rhythm & Blues, el soul i el funk, també se sumen al Trovam-Pro Weekend.\nQuant a la representació estatal, aquest es completa amb Liher, quartet de rock pesat que ha desenvolupat un projecte transmedia en el seu tercer llarga durada, 'Hemen herensugeak daude' (Ací hi ha dracs); Vaho, sextet madrileny que ofereix un pop enèrgic de lletres reflexives; i Gitano de Palo, gallec que unifica el 'quejío' flamenc i l'electrònica.\nPROGRAMACIÓ MOLT ECLÈCTICA\nEl públic que s'acoste als diversos escenaris de la Fira Valenciana de la Música tindrà el seu abast una programació molt eclèctica. Entre les propostes de ritmes urbans i festius destaquen les actuacions de la Fúmiga, formació d'Alzira que estrenarà nou espectacle a Castelló; Samantha, qui s'ha consolidat en el panorama estatal amb el seu primer llarga durada, 'Nada'; Mafalda, grup que obrirà la gira Les Infelices al Trovam-Pro Weekend; i Maluks, amb la seua fusió de dancehall, reggae, cumbia i dub.\nEls afeccionats al pop també tindran on triar. Així, el cartell inclou els directes d'Àlex Blat, qui mostrarà el seu primer treball en solitari, 'La veritat'; Òscar Briz, qui també arribarà a la Fira amb nou disc davall del braç, 'Amor & Psicodèlia en temps de virus'; el duo format per Nacho Mañó i Gisela Renes, que beu d'estils com la bossa nova, el bolero i el jazz; Borja Mompó, antic integrant de Model de Resposta Polar, qui s'ha aproximat a les sonoritats acústiques; i Júlia, que transportaran a l'escenari les línies de guitarra elèctrica, els teclats i els efectes digitals que conformen el disc 'Casa'.\nUn altre àlbum que s'estrenarà en el Trovam-Pro Weekend serà 'La dansa d'un temps nou' del quintet de Rafa Xambó. D'altra banda, Sierra Leona, la banda encapçalada per la cantant Ainoa Cabanes, demostrarà la seua gran personalitat i la càrrega emocional de les seues composicions. Toni de l'Hostal s'encarregarà de posar notes d'humor i sàtira amb les cançons del LP Repom. En canvi, els llenguatges innovadors de la poesia oral i escènica seran responsabilitat de Versonautas, el grup format per Ana Sanahuja i Roqui Albero.\nEls ritmes tradicionals també s'escoltaran en la Fira. En primer lloc, el cantaor Josep Aparicio 'Apa' interpretarà versions en valencià de clàssics de la música popular que li han marcat profundament i que ha reunit en Sinèrgies. Més experimental és la proposta de Sandra Monfort. El seu debut en solitari, Niño Reptil Ángel, parla de la condició humana a través de la música tradicional, l'avantguarda i l'electrònica. Les melodies d'arrel gallega sonaran gràcies a Tanxugueiras, escollides en una enquesta com les artistes favorites per a representar a Espanya en Eurovisió.\nLa nòmina d'intèrprets locals compta amb la presència de la cantant Aina Palmer, qui experimenta amb el folk, l'electrònica i el trap. D'altra banda, el quartet Annacrusa traslladarà a l'escenari els paisatges sonors del disc 'Duelo' i del seu últim single, 'Esperanza'. Una altra experiència innovadora l'oferiran Nereu i les Bèsties Marines, que es definixen com un projecte musical de folk d'autor amb embolcall melancòlic.\nAixí mateix, la Fira s'enriquirà amb espectacles arribats d'altres punts de l'Estat. En aquest apartat s'inclou l'actuació d'Albert Pla, qui repassarà la seua trajectòria amb un concert en solitari. La cantautora madrilenya La Otra compaginarà l'intimisme i la crítica de les seues composicions amb ritmes d'origen llatinoamericà, rap, pop, reggae i funk. En canvi, Caminero Trío combinarà les notes del jazz i el flamenc.\nEl duo format per la cantant Magalí Sare i el contrabajista Manel Fortià incidirà en la investigació sobre melodies, formes i ritmes. A més, els balears Xanguito i els gaditans Turmalina posaran les dosis necessàries de pop en la presentació de les seues últimes creacions.\nEls ritmes electrònics estaran representats per Cintia Lund, qui desplegarà les tonades de sintetitzadors que donen forma al disc 'Aquí a Madrid'; Bulego, formació d'Azkoitia (Guipúscoa), que tracta assumptes quotidians des d'una perspectiva positiva i amb un llenguatge directe; i Las Bajas Pasiones, un projecte que combina l'experimentació digital, els teclats, els ritmes per ballar i les guitarres.\nFinalment, el Trovam-Pro Weekend també ha pensat en el públic familiar. En aquest apartat, destaca l'actuació de Trobadorets. Els castellonencs faran sonar els temes de l'àlbum 'Paco, com ens fas xalar', el seu particular homenatge a Paco Muñoz. D'altra banda, Iruixa + Skargots posaran en escena una proposta atractiva visualment amb unes composicions que aborden valors com la igualtat, el medi ambient i la solidaritat.


Un estudi descriu defectes genètics i immunològics que causen un Covid més greu\nPublicat 19/08/2021 19:33CET\nQUIM ROSER / QUIM ROSER - Archivo\nAlteracions en un gen i la presència d'autoanticossos es relacionen amb més severitat\nUna investigació de la Universitat Rockefeller de Nova York (EUA) i l'Hospital Necker-Enfants Malades de París (França), amb participació de l'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona i el Vall d'Hebron Institut de Recerca (VHIR), ha descrit nous defectes genètics i immunològics com a causants d'una Covid-19 greu o crítica.\nEn un comunicat aquest dijous, el centre barceloní ha explicat que dos estudis, publicats a 'Science Immunology', han establert en primer lloc que els pacients amb mutacions o deficiències en el gen TLR7 tenen més possibilitats de contreure un diagnòstic de Covid-19 greu o crític.\nSegons el primer estudi, aquest gen forma part del sistema immunitari i contribueix a la producció dels interferons de tipus I, que són "clau" per construir una resposta immunitària essencial contra el SARS-CoV-2.\nEl cap de la Unitat de Patologia Infecciosa i Immunodeficiències de Pediatria de Vall d'Hebron i del Grup d'Investigació d'Infecció en el Pacient Pediàtric Immunodeprimit del VHIR, Pere Soler-Palacín, ha afegit que "aquests errors genètics apareixen sobretot en pacients més joves, de menys de 60 anys".\nEl TLR7 és un gen que es troba en el cromosoma X, i això "podria ajudar a explicar el pitjor pronòstic de la Covid-19 en homes respecte a dones".\n"AUTOINMUNITAT" QUE AUGMENTA EL RISC\nEl segon estudi ha confirmat que, independentment de defectes genètics com els que descriu el primer article, l'edat és el principal factor de risc per patir Covid-19.\nEn concret, confirma que l'increment del risc s'explica, almenys en part, per la presència d'autoanticossos contra interferons de tipus I; en altres paraules, pel desenvolupament d'una resposta autoimmunitària contra aquests interferons.\nEn global, un 13,6% dels pacients amb Covid-19 estudiats tenen aquest tipus d'anticossos, un percentatge que ascendeix fins al 20% en pacients més grans de 80 anys amb la malaltia.\nL'hospital barceloní ha recordat que la presència d'aquests anticossos és causa i no conseqüència d'una infecció per Covid-19, ja que la població general els té.\n"Aquests autoanticossos poden explicar l'increment del risc per Covid-19 greu i vam demostrar que ho fan especialment en el cas de la gent gran", ha explicat el cap del Grup d'Investigació en Immunologia Diagnòstica del VHIR, Roger Colobran.\nSoler-Palacín ha afegit que "amb l'edat, el sistema immunitari es va envellint: és el que es coneix com immunosenescència. Això fa que sigui més probable que apareguin fenòmens d'autoinmunitat com aquest".


Novembre | 2011 | Ramonpujol's Blog\nResultat d’ERC a les eleccions al congrés de diputats a Arenys de Munt\nLes passades eleccions pel congres de diputats de Madrid han estat molt especials per mi.\nVaig participar-hi com a 10é i últim suplent, això ha suposat una gran satisfacció.\nEn primer lloc perquè qui m’ho va proposar varen ser els companys de la secció local d’Arenys de Munt. La idea va ser d’en Josep Sànchez que ho va proposar en una executiva, ràpidament tothom i va donar suport i jo vaig quedar una mica descol·locat fins i tot pensant sinó seria una broma. Però veient que anava en serio i que era com un reconeixement a la meva modesta participació en la executiva local. Aficionat com sóc a apuntar-me a qualsevol merder em vaig llançar al vuit sense paracaigudes.\nEn segon lloc perquè em van escollir al congres comarcal per votació. Vaig sortir pels pels, però val a dir que ningú havia previst que m’hi presentés, vaig haver de preparar un petit discurs de presentació, i davant de l’assemblea intentar convèncer als companys d’ERC que jo era la persona adient per anar la congrés, acompanyant a en Nani Mora de Llavaneres. Vaig quedar quart darrera de la Mònica Palacín i la Laia Martí, però vaig aconseguir entrà.\nEn tercer lloc per l’orgull que representa tancar una llista encapçalada per l’Alfred Bosch i en Joan Tardà dues persones a les que admiro profundament. Que dir d’en Joan Tardà, un home extraordinari que no te res a veure amb la versió exageradament histriònica que ens volen fer veure els mitjans de comunicació espanyolistes, la seva participació i el seu suport a la consulta d’Arenys de Munt(on el vaig conèixer) em van deixar gratament sorpresos, tot un diputat del congrés es va posar a la meva disposició pel que fes falta. Qui m’havia de dir quant llegia l’Atles Furtiu que una dia tancaria una llista encapçalada pel seu autor, l’Alfred Bosch també ha vingut a Arenys de Munt sempre que se l’hi ha demanat, de fet va venir fa poc pel segon aplec per la independència i va ser l’únic cap de llista que va venir a fer campanya a la nostra vila. A més dels capdavanters la llista està plena de noms reconeguts i il·lustres tant de militants d’ERC com d’independents. I per si això fos poc cal afegir-hi la llista de suport Catalunya Sí, encapçalada per en Lluís Llach i plena d’intel·lectuals i artistes de reconegut prestigi.\nEn quart i darrer lloc per haver aconseguit aturar la davallada d’ERC. Des de el segon tripartit Esquerra havia començat una davallada electoral molt forta i perillosa degut a la pèrdua de confiança d’un electorat que no va acceptar ni entendre el pacte amb els socialistes, això no va ser més que una errada puntual d’un pacte fet en un moment concret. El redreçament del partit per part dels nous dirigents del partit, l’Oriol Junqueras i la Marta Rovira ha estat efectiu i el canvi de candidat a les eleccions de Madrid ha estat tot un encert que ha aturat la davallada, ara tenim temps de recompondre’ns i començar a recupera la confiança de l’electorat.\nA Arenys de Munt el resultat ha estat força bo, hem quedat segona força política, per darrera CiU i per davant de PSC i PP, a més hem sigut el poble del Maresme amb millor percentatge de vot d’ERC, això ens demostra que la feina ben feta dona fruits. Val a dir que a Arenys de Munt tradicionalment ERC té un bon electorat, ja des de la època de la República, on varem tenir l’alcaldia del 1931 al 1936, o des de el principi de la democràcia post-franquista on els primers ajuntaments foren d’ERC. Arenys de Munt i ERC tenen un lligam molt fort i em sento molt orgullós de formar part de tots dos i que aquest lligam hagi donat fruits com ara la escola Sant Martí, que enguany fa 75 anys o la primera Consulta per la Independència de Catalunya, de la organització de la qual en va formar part ERC i jo mateix des de el primer dia,com no podia ser d’altres manera si tenim en compte la tradició del nostre poble i del nostres partit.\nCategories: 1, Catalunya, Consultes . . Autor: Ramon Pujol . Comments: Deixa un comentari


MÉS Economia i Medi Ambient - MÉS per Mallorca\nMÉS Economia i Medi Ambient\nL’economia ha d’obeir al bé comú, un plantejament que passa per la democratització de les decisions econòmiques, les quals no poden ser només patrimoni d’una elit quan el que hi ha en joc és la dignitat de la majoria. Cal diàleg obert i permanent amb tots els agents econòmics i socials i sobretot, una planificació estratègica de la Mallorca que volem per al 2020 elaborada des del màxim consens social i ciutadà.\nEn aquest sentit, és necessària una reconversió verda de l’economia: cal iniciar una transició ecològica cap a un altre model, que contribueixi a reduir les dependències i la fragilitat d’un sistema cada vegada més estacionalitzat i precari. La reconversió turística no pot ser reduïda a un replantejament de l’oferta hotelera, sinó que ha de plantejar sinèrgies amb la construcció, l’energia i l’agricultura locals que s’alimentin entre elles.\nEn aquest sentit, cal treballar per assolir unes Balears energèticament sobiranes, amb una producció elèctrica 100% renovable. A més, és necessari impulsar la sobirania alimentària a les Illes, basada en el desenvolupament d’una agricultura local i sostenible.\nPer això el sector públic ha de liderar aquest canvi de model, afavorint la inversió, especialment en R+D+I, i l’aposta per una economia productiva, no especulativa, i amb talent.\nPer altra banda, MÉS es compromet a impulsar polítiques econòmiques de desenvolupament local i les iniciatives de l’economia social i solidària. Així mateix treballarà per crear instruments financers de caire públic vinculats al nostre País, per això cal donar suport a les experiències de Caixes d’estalvi que han sobreviscut a l’ofensiva neoliberal en el terreny de les finances i a la Banca Ètica.\nFinalment, per assolir tot això seran necessaris recursos econòmics que hauran de venir d’una vertadera fiscalitat progressiva, implantant vertaders impostos verds, així com d’un concert econòmic solidari que garanteixi un finançament just per a les ciutadanes i ciutadans d’aquesta terra.\nSi vols conèixer millor les nostres propostes, consulta el següents documents:\nDocument de diagnòstic.\nDocument de proposta política\nSi vols participar en aquest projecte i fer les teves propostes, vine a l’assemblea constituent del 26 d’octubre.\nL’economia ha d’obeir al bé comú, un plantejament que passa per la democratització de les decisions (...)\nMÉS Transparència, Participació i Sobirania\nCreiem en la necessitat de polititzar la societat per connectar les lluites socials amb les (...)\nMÉS Serveis públics i cohesió social\nEls serveis públics (de qualitat, i d’abast universal) són un dels elements fonamentals que (...)


Gorgs: Espai Natural Protegit – Catalanders\nVivim una època complicada en la qual es posarà de manifest la lluentor de cada grup i la llum pròpia de cada individu.\nFlors i Cafè “Les Voltes”\nPosted on Juny 17, 2020 Juny 17, 2020 per Pablo Odell\nGorgs: Espai Natural Protegit\nACCÉS REGULAT ALS GORGS DE LES PLANES: SEGURETAT I CONSERVACIÓ DE LA NATURA\nAquest estiu l’accés als gorgs de Les Planes d’Hostoles quedarà regulat a un aforament màxim de 200 persones diàries per garantir les mesures sanitàries i també per vetllar per la preservació i conservació d’aquest Espai Natural Protegit.\nPer garantir les mesures de seguretat i sanitàries en situació de pandèmia de la COVID-19, seguint el Protocol de mesures addicionals i preventives per a la gestió d’aigües de bany de la Generalitat de Catalunya, i per prevenir l’aglomeració de persones al medi natural, l’Ajuntament de les Planes d’Hostoles amb la col·laboració de la Fundació Emys han establert un sistema innovador de gestió online de l’aforament per regular l’accés als gorgs del municipi.\nA partir d’ara s’accedirà als gorgs a través d’un tiquet de dia que atorga el dret d’accés a tots els espais. Aquest tiquet serà imprescindible per accedir-hi, ja que hi haurà un aforament limitat de 200 persones per dia. D’aquesta manera, es garanteix l’accés als gorgs de la manera més segura possible per a totes les visitants, i alhora vetllar per la preservació de les gorgues de les Planes d’Hostoles i la fauna i flora que hi habita. El tiquet per adults serà de 3€ i els infants de menys de 12 anys entraran de manera gratuïta, sempre acompanyats per un adult. Aquestes aportacions van destinades a desenvolupar accions per conservar la riquesa biològica d’aquest Espai Natural Protegit I realitzar accions de manteniment per adequar l’espai a l’ús públic.\nAquesta mesura busca que les usuàries que vulguin entrar en aquest espai ho facin amb totes les garanties, respectant les mesures sanitàries i de seguretat per a protegir-se a elles mateixes, i respectant l’entorn i el medi natural per protegir la biodiversitat. Per tant, no respectar la normativa d’usos i accés pot comportar sancions administratives.\nL’Ajuntament de les Planes d’Hostoles i la Fundació Emys treballen des de l’any 2018 conjuntament per regular els usos i accessos a l’Espai Natural Protegit del riu Brugent en el seu pas pel municipi. Aquesta és una col·laboració continuada que ha aconseguit regular els usos i accessos al medi natural i conscienciar a la societat sobre la importància i el valor d’aquest Espai Natural Protegit. Això forma part d’una estratègia global del municipi que aposta per el desenvolupament sostenible i que compta amb l’afectació del 0,5% de l’IBI a la millora de la fauna, flora i paisatge.\nEduard Llorà, Ajuntament de LPH i Marc Vilahur Chiaraviglio, Fundació Emys.\nLa compra de tiquets per accedir a l’espai natural protegit es pot fer a: www.fundacioemys.org/gorgslesplanes\nCategoriesTurisme EtiquetesEduard Llorà, Marc Vilahur\nEntrada prèviaAnterior La crisi de les grans oportunitats\nEntrada següentSegüent La Garrotxa són els camins que tries\narquitectura efímera / municipalisme tecnològic / turisme / viure en una pandèmia\nViure en una pandèmia\nAlexandre de la Roche\nArley Leal Mendoza\nGustavo Yañez González\nSalvador Vergés i Tejero\nUn món en què no té sentit la política\nPresenteació del llibre “Fotografies de LPH”\nRurals i urbans\nFotografia de Neus Arnau de Les Planes


9 de novembre – CESC\nNASCUTS PER ESTIMAR\nEn els últims anys hem aplaudit als papes quan els hem anat veient utilitzar Internet, obrir-se perfils a les xarxes socials i fomentar el seu ús per a evangelitzar.\nAquest text de Claret pertany a una de les seves tres obres que porten el ferrocarril al títol. Quan va escriure la primera no havien passat deu anys de la inauguració de la primera línia ferroviària espanyola. La creativitat de Claret ens ensenya moltes coses. No només introdueix el tren en el títol, sinó que recorre a ell com comparació; la societat és com un tren: contagia felicitat si sap anar pel seu lloc, implica desgràcies si descarrila. Claret fuig del discurs llarg i pesat, del monòleg, i articula una obra que consisteix en el diàleg que mantenen tres viatgers (Don Joan, D. Prudenci i D. Josep). Fins i tot la forma del tipus de publicació és suggerent; el text, accessible en format de llibret únic, apareix també en els diaris en dotze lliuraments diferents. Quant hem d’aprendre de Claret en aquests temps de nova evangelització!\nPer a més inri, el sant no es perd per les branques: l’obra porta dos títols: “El ferrocarril o sigui mitjans per aconseguir la felicitat i evitar la infelicitat o desgràcia”. La felicitat! Hi ha algun ésser humà que no aspiri a ella, encara que moltes vegades desvirtuï el significat de la paraula? La Constitució espanyola de 1812 havia proclamat que l’objecte del govern és la felicitat dels ciutadans; la felicitat havia aparegut a la Declaració d’Independència del que avui són els Estats Units d’Amèrica del Nord (1776) i en la declaració francesa de Drets del Ciutadà (1789). Tots creiem tenir dret a ser feliços. Claret no es va per les branques. Amor i felicitat, dues paraules de les més usades (i desitjades) al segle XXI: llegim amb calma les paraules de Claret.\nQuè significa per a tu la felicitat? Té a veure amb Déu i amb els seus projectes? Com encaixa en la teva idea de felicitat l’amor al proïsme?


Trets d'identitat - Escola Els Rubi's - Centre infantil 0 a 3 trilingüe\nEls Rubi's és un centre infantil per a nens i nenes de 0 a 3 anys. El nostre projecte educatiu gira entorn el concepte del mètode CREA. Una educació que permeti als infants conèixer i adaptar-se a l’entorn tenint en compte els ritmes i necessitats individuals de cada un i on es busca que l’aprenentatge sigui significatiu per als nens i nenes i no una finalitat. L’objectiu, per tant, no esta en l’adquisició de coneixements sinó en l’aportació de tècniques, eines i recursos que ajudin els més petits a desenvolupar-se d’una manera relaxada, respectuosa i on ells siguin el propi motor del seu aprenentatge, respectant així el seu espai i el temps que necessitin, buscant una major autonomia i comprensió del que els rodeja.\nVivim en un món on es valora l’eficàcia, la responsabilitat, la rapidesa i la resolució per a la consecució d’objectius en el mínim temps possible. El mètode CREA planteja una alternativa a l’acceleració que moltes vegades condiciona la nostra vida i, en conseqüència, la dels petits. Tot va a una velocitat que no ens permet adonar-nos de les coses que passen al voltant nostre, de les necessitats de cadascun i dels objectius que realment tenim. Una societat que ens porta sovint a la despersonalització.\nConsiderem que l’educació és una eina bàsica i primordial per al creixement personal dels infants i el motor que els permet adaptar-se i introduir-se a la societat i que, per això, és important crear un ambient relaxat però engrescador on ells participin de manera activa en el seu procés de creixement.\nA continuació exposem els trets d’identitat de la nostra escola i de la nostra metodologia:\nPartim del català com a llengua vehicular, treballant els aspectes culturals i populars propis però tenint en compte que vivim en una societat plural, diversa i multilingüe. Per això, tot i ser el català la llengua d’us comú, vetllarem per la no discriminació. Es donarà gran importància a l’aprenentatge de la llengua anglesa.\nFomentem l’actitud activa dels infants, així com l’esperit curiós, la investigació i l’experimentació pràctiques.\nAcollim la diversitat cultural facilitant i fomentant la convivència des del respecte, la comprensió i la tolerància.\nTreballem el respecte pel món que els envolta, tant pel medi ambient com pels materials i espais on es relacionen.\nEduquem els infants perquè potenciïn la seva creativitat, generant coneixement amb activitats molt diverses on ells siguin els protagonistes, utilitzant l’experimentació activa, la manipulació directa i la capacitat observadora.\nUtilitzem el llenguatge musical per desenvolupar la capacitat auditiva i d’expressió dels infants des de totes les vessants.\nPotenciem el llenguatge psicomotriu com a base del seu desenvolupament, ja que ofereix als infants la possibilitat de conèixer i dominar l’espai que els rodeja i les possibilitats del propi cos en relació a sí mateixos i en la relació amb els altres.\nAjudem al desenvolupament integral de l’infant fomentant el seu propi descobriment del món que l’envolta a partir de l’experimentació i la vivència. Busquem una organització de l’espai que procuri un ambient ric en experiències directes diàries donant gran importància a l’espai exterior com a espai d’aprenentatge.\nL’escola dóna gran importància a la capacitat comunicativa dels infants en totes les seves vessants. Tant a nivell gestual i emocional en els més petits com verbal a partir de l’aprenentatge de les llengües d’una manera integrada i significativa en les rutines diàries de l’escola.\nPer això donem importància a l’aprenentatge de l’anglès, tant present en la societat actual. Per això l’escola compta amb professorat natiu que conviu amb els infants per tal que l’aprenentatge de la llengua es faci de manera natural.


Temps de biblioteca: Cm/Cs. Les col·leccions: "El mussol detectiu" i els seus enigmes\nCm/Cs. Les col·leccions: "El mussol detectiu" i els seus enigmes\nAquests dies hem parlat de col·leccions que us poden agradar i "enganxar".\nPer exemple, la col·lecció de El mussol detectiu, sèrie vermella, de l'editorial Animallibres.\n1. A veure si resoleu aquest enigma:\nFont: Editorial Animallibres\n2. I ara aquest:\n(Font: Editorial Animallibres)\n3. Recordeu quin és el títol en què està inspirada aquesta col·lecció?\nEnvieu les vostres respostes a través de "comentaris".


Vegeu el tràiler: Jason Momoa Stars al nou drama de Apple TV Plus - Televisió | Gener 2022\nTràiler 'Veure': Jason Momoa protagonitza Apple TV + Drama sobre un futur món sense visió\nJason Momoa protagonitza 'See', una original sèrie de ciència-ficció que s'estrenarà a Apple TV +.\nUn dels espectacles més propers d’Apple serà l’espai, però sembla que el seu nou servei encara tindrà una gran quantitat d’escala per a les històries ambientades a la Terra.\n“Veure” està situat en un món del futur, on els seus habitants han perdut la vista. Quan Baba Voss (Jason Momoa) ajuda a acollir un parell de bessons, ell i els altres membres d'aquesta tribu llunyana descobreixen que aquests dos nens han invertit el precedent generacional i poden veure. A més de sobreviure a aquest paisatge incert, Baba Voss ha de protegir-los de forces externes que vulguin mantenir el món tal com és.\nEn la seva introducció per estrenar el tràiler, el director general d'Apple, Tim Cook, va declarar que la producció de la sèrie implicava aportacions de molts individus cecs i de baixa visió per abordar el tema amb cura.\nLa sèrie està escrita pel creador de 'Taboo', Steven Knight, que també tindrà una pròxima adaptació de 'A Christmas Carol' a les obres de FX. Francis Lawrence, director de franquícia de 'Hunger Games', també és director de 'See'. A més de Momoa, el conjunt de la sèrie també inclou Alfre Woodard, Sylvia Hoeks, Christian Camargo, Nesta Cooper i Hera Hilmar.\nAquest programa és l'últim de la llista creixent de programació d'Apple que estarà disponible a la nova plataforma Apple TV + a principis de novembre (d'alguna manera, probablement, a menys de dos mesos). 'See' s'unirà al drama alternatiu de la història de l'espai alternatiu 'For All Mankind', el grup de Witherspoon / Carell / Aniston 'The Morning Show' i el 'Dickinson' biopic modernista de serratge de Hailee Steinfeld.\nMireu el tràiler complet de la sèrie (amb masses d'aigua impressionantment majestuoses) a continuació:\n'Veure' tindrà lloc l'1 de novembre quan Apple TV + s'estreni als subscriptors.


Entrevista a Joan Carles Batanés Subirana pels 10 anys de Gent fent Poble – Montpeita\nEntrevista a Joan Carles Batanés Subirana pels 10 anys de Gent fent Poble\nRedacció 22 de maig de 2021\nCom va néixer Gent fent Poble ?\nVa sorgir de la inquietud d’exregidors i exalcaldes del nostre poble que veien amb preocupació la rigidesa i l’immobilisme que els partits polítics estaven tenint a l’Ajuntament, i sobretot per l’actitud d’esquena a les realitats del poble del partit que venia governant feia anys. Van apostar per un format diferent, més directe, i tocant molt de peus a terra. Una agrupació d’electors independent va ser la fórmula que recollia aquest sentiment.\nUs va sorprendre l’èxit que vàreu tenir des d’un bon començament ? A què creieu que va ser degut ?\nSí. Ens va sorprendre. L’objectiu era arribar a 2 regidors i a les primeres eleccions en vàrem treure 4. Crèiem que la idea de GfP era bona i per tant estàvem esperançats en el resultat, però el què ens va sorprendre més fou que haguéssim sabut captar l’atenció i l’interès dels ciutadans en poc temps i amb un format d’electors nou. Els 4 regidors segurament van ser degut al fet que se’ns va veure com persones normals del poble que volíem treballar de la mà de la gent d’a peu.\nCom veieu les vostres dues primeres legislatures i aquesta última ?\nCreiem que vàrem demostrar que la gent no es va equivocar triant la nostra opció. L’objectiu d’apropar-nos a les necessitats reals i donar solucions i, sobretot, portar-les a terme, va ser el gran canvi que ens va fer gaudir als qui governàvem i va fer canviar el nostre municipi.\nLa major satisfacció era veure a les persones orgulloses del seu poble. També vàrem demostrar que governs de coalició també podien tirar endavant amb un bon lideratge, amb rigor i tenacitat, i sobretot escoltant i comprenent. A les segones eleccions vàrem treure 5 regidors i a les terceres, 6 regidors, fet que demostraria que el nostre projecte és viu i que alhora ens omple de major responsabilitat de cara a la nostra tasca a fer.\nL’actual legislatura va començar amb duresa, veient els entrebancs posats per assolir un Cartipàs municipal i de sobte la pandèmia de la Covid-19. I després de dedicar hores i esforços per estar al costat de la gent durant el confinament, ens presenten una moció de censura. Però seguim units i treballant.\nD’aquí a dos anys s’acaba aquesta legislatura, com veieu el futur de GfP ?\nConsiderem que el projecte de GfP encara és vàlid i no ha caducat. El grup segueix sense fissures i pel fet de deixar de governar la gent no ha marxat, al contrari, hem rebut adhesions i recolzaments nous. El fet de ser un grup heterogeni de pensament, donant validesa a tots els valors i postures, obert a tothom, i amb un objectiu comú clar: treballar incansablement per millorar Sant Fruitós de Bages, fa que veiem el futur amb ganes de poder continuar. També tenim clar que cal aprendre dels errors propis, que en fem, i caldrà explicar bé els nous reptes de futur que GfP proposarà a tots els santfruitosencs i santfruitosenques.\nGent fent PobleJoan Carles Batanés


Ascensió al Pic de la Mola - El blog de Piolet\nEL PUNT MÉS ALT DEL TARRAGONÈS\nCom arribar-hi: Creixell es troba als peus de la N340 entre Torredembarra i el Vendrell, més a prop del primer d’aquests dos pobles\nDurada de la sortida: 4 h 30 min\nDistància total: 15,7 km\nAscens acumulat: 360 m\nSortirem del nucli antic de Creixell en direcció ponent, pel C. Pallars, on girarem a la dreta pel C. d’en Dalmau. Som a la urbanització el Racó del Cèsar, una continuació urbana de la zona vella. Seguirem pels carrers C. de Nostra Senyora de Montserrat (esquerra), Via Cristina i Avinguda de Creixell, que mor al Camí de Creixell, asfaltat. A pocs metres trobem una cruïlla i continuem per l’esquerra fins a la T-210. Seguim a la dreta fins a la Pobla de Montornès, on al final de les cases trobem la Ronda Verda\nPassat el pont de la via del TGV agafem de seguida un caminet que en breu enllaça amb una pista ampla marcada de GR92 i Ronda Verda. Seguim aquesta marcació per passar la via del tren convencional (de Sant Vicenç a Valls).\nQuan arribarem a la caseta del Servei Municipal d’Aigües seguim per la pista de l’esquerra, abandonant el GR i la Ronda Verda. A 700m trobarem l’inici d’una sendera a l’esquerra. L’agafem per continuar l’ascens. Abans del pou del Missenguet descobrirem un corriolet a l’esquerra. Seguim recte fins a una propera cruïlla, on ens decantarem cap a la dreta per culminar l’ascensió\nCap al sud (dreta) descobrirem el naixement d’un senderó que davalla de cara al mar. L’agafem creuant uns marges en part erosionats. Seguim unes fites de pedres que ens ajudaran a arribar a la Font de Mas de Gibert i una barraca, situades a prop del sender. A partir d’ara el camí està més fressat. Baixem a una cruïlla, i seguim per l’esquerra fins a retrobar-nos amb el GR92 i la Ronda Verda, en un enforcall de senders. Desestimem el GR i continuem recte per un camí de la Ronda Verda. El seguim fins a la carretera de Roda a Bonastre, on girem a mà dreta.\nA l’entrada de de Roda trobem a la dreta el Camí de l’Avenar, asfaltat. L’agafem. Més endavant creuarem l’AP7 per damunt i, sense deixar la Ronda Verda, arribarem a Creixell.\nEl nostre mapa per conéixer tots els racons del Baix Gaià\nAmb nens Racons Alta muntanya Ermites Pobles Btt Imprescindibles Coves Escapades Ascensions Castells Camí de Sant Jaume Platges


Ràdio 90 a la Fira d’entitats de Greda – Ràdio 90\nEscarbat Bum Bum 630 Àngel Serrat\nSummer Beaches 072 Gerard Velasco\nkeyboard_arrow_right Ràdio 90 a la Fira d’entitats de Greda\nRàdio 90 a la Fira d’entitats de Greda\nRàdio 90 28/03/2013\t15\nEl passat 23 de març, Ràdio 90 donà cobertura a la 2a fira d’entitats i moviments socials de la Garrotxa, organitzada per la Greda.\nL’emissora no s’ha volgut perdre aquest esdeveniment social i cultural de la nostra comarca, i per difondre’l a través de les ones ha elaborat un programa especial amb entrevistes als participants, tant entitats com col·lectius i visitants de la fira, més la valoració de la fira per part de la pròpia entitat Greda.\nEl programa, realitzat per la Rosa Sans (a la imatge entrevistant a un dels participants) i l’Àngel Serrat, es podrà escoltar aquest diumenge, dia 31 de març, a les 12 del migdia i, en repetició, el dissabte, 6 d’abril, a les 10 del matí.\nL’actualitat musical a Endavant les atxes!\nRàdio 90 23/03/2013\nEl dijous vam tenir dues notícies ben diferents dintre el panorama musical de casa nostra. A les 12 de la nit ens arribava el nou treball d’Els Catarres titulat Postals. […]\nProgramació d’estiu 2022.\nRàdio 90 24/06/2022\nRàdio 90 finalitza les emissions per la FM.\nRàdio 90 21/06/2022


Decomissen 1.000 quilos de petards a Sabadell - iSabadell\nEscrit per Redacció el 23 juny 2012\nHavien carregat una furgoneta de petards en un garatge on no estava permès.\nEl gerent ha reconegut la infracció, causada per un “descuit”.\nSegons informa el canal 324, la Guàrdia Civil ha decomissat una tona de petards en un establiment de Sabadell que depèn del president de l’Associació de Fabricants i Majoristes de Pirotècnia de Catalunya.\nEls agents havien fet una inspecció prèvia i en un garatge annex a l’establiment van veure unes furgonetes carregades amb petards, en contra del que estableix la normativa.\nEl gerent va reconèixer la infracció però es va excusar dient que havia estat un descuit, que estaven a l’espera de col·locar el material al lloc adequat. El dipòsit legal per emmagatzemar pirotècnia, però, el tenien a Tarragona.\niSabadell s’ha posat en contacte amb l’establiment afectat però fins ara no ha estat possible parlar amb un responsable.


Pollastre a la catalana | Cuinetes\nHome Celebracions Pollastre a la catalana\nnuni , 16 març 2012\t / 19889 9\nContinuem amb el dinar de celebració de l’aniversari de l’Alba! ^^\nDesprés d’un primer plat a base de tastets de peix (pastís de salmó i ricotta, llagostins cuits, cloïsses a la marinera, i sonsos a l’andalusa), per contrastar vem pensar de fer un segon plat de carn: Pollastre a la catalana.\nLa recepta és del llibre “La comida de la Familia” de Ferran Adrià que em van regalar la Lourdes i el Lluís (els nostres cosins) aquest Nadal (gràcies guapos!). El llibre és molt recomanable. Al contrari del que puguem pensar al imaginar un llibre amb receptes d’en Ferran Adrià, la cuina que ens explica en aquest llibre és completament accessible, casolana i senzilla!\nEl llibre reuneix 31 menús equilibrats i saborosos, amb ingredients frescos, que elaboraven als “àpats de família” del Bulli. És a dir el que menjaven diàriament la brigada de 75 treballadors del restaurant.\nA part al llibre també hi podrem trobar:\nPautes sobre com escollir els productes\nQuè hem de tenir al rebost\nCom elaborar brous i salses, i conservar-los perquè ens serveixin de bases per a altres preparacions posteriors\nQuines quantitats són necessàries per a cada recepta en funció del nombre de comensals (això ho he trobat molt pràctic!!)\nCom organitzar l’elaboració del menú de tres plats\nI el pas a pas visual de cada recepta\nÉs una molt bona guia de receptes amb indicacions pas a pas! Anem a la recepta!\nrecepta adaptada de la “Muslos de Pavo a la catalana” del llibre\nPosem a hidratar les panses i les prunes en un bol amb el vi ranci (o xerès sec) durant 12 hores (jo ho vaig fer la nit abans).\nPassades les 12 hores… escorrem les panses i les prunes del vi ranci i ho guardem tot per separat. Pelem i tallem la ceba en juliana.\nNetegem les cuixes i les salpebrem. Les coem a la cassola amb l’oli fins enrossir-les per tots els cantons.\nQuan les cuixes estan ben daurades afegim la ceba tallada en juliana i la deixem coure.\nUn cop caramelitzada la ceba afegim el vi ranci o xerès que haviem reservat i el deixem caramelitzar.\nAfegim el tomàquet natural ratllat i continuem amb la cocció fins que tot estigui ben caramelitzat. Mullem amb l’aigua i ho deixem coure 20 minuts a foc lent.\nAfegim les panses i prunes i ho deixem guisant durant 45 minuts, fins que el pollastre estigui ben tendre.\nSaltegem els pinyons amb una mica d’oli procurant que quedin ben daurats.\nEn el moment de servir emplatem les cuixes, salsagem i repartim els pinyons per sobre.\nPer acompanyar nosaltres vem posar-hi uns dauets de patates fregides amb all i llorer. Ah! I un consell… no us descuideu una bona panera de bon pa per sucar la salseta que està boníssima!\nLa propera entrada serà la del postre, també del llibre d’en Ferran Adrià: Escuma de iogurt amb maduixes! 😉\nEtiquetes: Aus, Carn, Pollastre, Segons plats\nramon martinez ha dit:\n17 març 2012 a les 3:36\ni si hi afegeixes un parell de branquetes de farigola al rostit quan cou… mmmmmh! espectacular tambe!!!!\n21 març 2012 a les 2:33\nI tant! Afegint farigola com mana un bon rostit!\nMolts petons guapíssim!\n17 març 2012 a les 11:42\nUn pollastre molt bo! el que hem menjat sempre per nadal!!!!\n21 març 2012 a les 2:34\nI tant! Tot un clàssic el pollastre a la catalana!\n17 març 2012 a les 11:46\nLa foto fa venir una ganaaaaaa!!!\nEl llibre està molt bé, en Jordi se’l va comprar i hi ha un munt de menús senzills, econòmics i molt bons, com aquest pollastre a la catalana!\n21 març 2012 a les 2:42\nLa veritat és que el llibre ens va agradar i sorprendre! Com dius les receptes són senzilles i econòmiques i pots trobar receptes per fer al dia a dia i alguna de més especial per quan l’ocasió s’ho mereix!\nQuin pollastre més bo!! m’encanta fet així, però no l’he fet mai… Tot i que amb aquesta recepta m’heu convençut! Ha d’estar molt bé aquest llibre, i això que dius de les quantitats… també! 🙂\n21 març 2012 a les 2:44\nDoncs ja veuràs que la recepta és fàcil i el resultat boníssim! És tot un clàssic de la cuina catalana! ^^\n20 abril 2012 a les 13:26\n[…] els propers post us posaré les receptes del Pastís de salmó i ricotta, del Pollastre a la catalana, de l’Escuma de iogurt amb maduixes i per acabar la recepta del Pastís d’aniversari de […]


Kargol’s are back : el skacore encara té coses a dir - La Clau\nEl 1992, mentre el món sencer té els ulls girats cap a Barcelona i els seus Jocs Olímpics, la joventut de Perpinyà descobreix els Kargol's i el seu skacore, barreja de ska i de música hardcore. Nascuda d'una fusió entre dues colles d'amics la influència dels quals era d'un costat el punk i el rock alternatiu i de l'altre el ska, els Kargol's, han desenvolupat i barrejat els estils. Durant alguns anys, els perpinyanencs es produeixen en festivals petits d'Occitània (Sud de França) però també a la Catalunya del Sud, on l'escena és prolífica. El primer àlbum, un 9 títols de 45 minuts, surt el 1996. « Ma ! J’galère » instal·la Kargol's al paisatge ska-rock francès, i Perpinyà s'imposa com la capital d'un moviment musical les fronteres del qual són bastant borroses, entre reggae, punk i hardcore. La música és dura i a vegades violenta, amb una presència forta de les guitarres, en contrast amb paraules pacífiques. Els texts de Kargol's són engatjats, sense sorpreses : llibertat, antimilitarisme, pobresa, lluita contra el nuclear. Sem al bell mig d'un període antiglobalització amb les manifestacions de Seattle del 1999 i l'emergència a França de José Bové. Kargol's, però també altres grups com Els 100 grammes de têtes, igualment de Perpinyà, es fan ressò d'aquelles reivindicacions. El públic, jove, adhereix a aquest discurs i a aquesta música. Un discurs tanmateix menyspreat per les elits i una música sovint ignorada pel públic i pels mitjans de comunicació parisencs, sobre un esquema que recorda, en certs aspectes, el mapa d'implantació del rugbi popular (contrast Occitània/França per sobre del riu Leire).\nEl skacore, una música que panteix?\nEl moviment intitulat skacore ja es burla de París i troba un ampli eco a Catalunya del Sud. Els catalans de Komando Moriles, originaris de La Bisbal, fan forrolla en tota la resta de l'Estat espanyol, amb texts engatjats igualment, que aborda la lluita contra el deute dels països pobres, les desigualtats Nord/Sud i l'antiliberalisme, que inspiren nombrosos altres grups, més modestos, que troben un vertader succés de Perpinyà a Barcelona en el decenni 1990. Pel que fa a la música, Kargol’s assumeix les influències de capdavanters del reggae i del ska jamaïcain : Bob Marley, Steel Pulse, Skatalies, mes també grups de hardcore comme Suicidal tendencies o Bad Brain. Mateixes referències en els « 100 grammes », com ho veiem « Trafic d’influence », un àlbum de represes sortit més recentment, el 2004, en el qual els perpinyanencs reten homenatge a Frederick Hibbert, l’un des pioners du ska. La banda no oblida pas Catalunya, cridant, pel tros « La nuit est à nous », la cobla Combo Gili, implantada d'un segle ençà a Catalunya del Nord. Amb un cert recul, la constatació és sorprenent : l'èxit es mesura sobretot en aquell temps a les sales de concerts i els festivals, amb grups fets abans de tot per a l'escena, i àdhuc la «festa», segons la reivindicació explícita de Komando Moriles. Els Kargol's, amb centenars de concerts, guanyaren una forta notorietat, però el seu declivi sobrevé a causa d'un drama : el 4 de setembre del 1999, durant el Festival Stop Hipocrisy, mentre que el públic s'incorpora al grup per a «skankar» amb aquest, una part de l'escena s'esfondra i un espectadors mor aixafat. En aquell Temps, només el cantant de Kargol's és inculpat per homicidi involuntari, després s'evoca un «afer Kargol's». Peticions i concerts s'organitzen. Els organitzadors del festival i la societat prestatària del material acaben jutjats ells també. Però el mal és fet i els membres es dispersen el 2002. Des de llavors, molts han tingut el sentiment que el moviment esbofega, encara que els festivals atreguin sempre tanta gent. El grup Korttex, al qual s'ha incorporat el cantant Yannick, dels Kargol's, és avui un dels pilars del skacore català. La reformació dels Kargol's en ocasió del festival Ida i Vuelta 2009 a Perpinyà, mostra el ressort d'una música al marge de les tendències efímeres.\nInfos sobre la banda a myspace.com/kargols


L’Ajuntament d’Alcanar batejarà aquest dissabte el centre cívic amb el nom de Centre Cívic de l'U d'Octubre de 2017 - La Calamanda\nInici Express\tL’Ajuntament d’Alcanar batejarà aquest dissabte el centre cívic amb el nom de Centre Cívic de l’U d’Octubre de 2017\nLa Comissió d’Actes de l’U d’Octubre ha organitzat, amb el suport del consistori, un conjunt d’actes commemoratius a Alcanar i les Cases durant el matí del dissabte 29 de setembre\nL’1 d’octubre de 2017 al municipi d’Alcanar va sorgir un moviment ciutadà espontani per a organitzar la defensa dels col·legis electorals, des de les 5 de la matinada a l’Oficina Delegada de les Cases i després al Centre Cívic, on per motius de seguretat es van concentrar totes les meses del nucli d’Alcanar.\n“Considerem que la fita històrica que vam viure aquell diumenge 1 d’octubre, la resistència que va demostrar la ciutadania d’Alcanar durant la jornada electoral i durant les hores anteriors, la capacitat d’organització i el civisme amb què es va desenvolupar la jornada mereixen un reconeixement públic», explica Joan Roig, regidor de Participació Ciutadana i impulsor de la proposta.\nEn aquest sentit, la Junta de Govern Local va acordar al juny denominar el centre cívic d’Alcanar com a Centre Cívic de l’U d’Octubre de 2017, en reconeixement dels fets que van tenir lloc durant aquella jornada. I també, col·locar en un lloc preeminent de l’edifici una placa amb el nom del Centre Cívic i un recordatori dels fets.\nEn aquest sentit, el pròxim dissabte 29 de setembre, a les 13.30 h, se celebrarà l’acte institucional de descobriment de la placa commemorativa. Així mateix, la Comissió d’Actes de l’U d’Octubre, amb el suport de l’Ajuntament d’Alcanar, ha organitzat un seguit d’actes de commemoració durant el matí del dissabte, a Alcanar i les Cases, per tal de posar en valor una jornada que ja forma part de la història del municipi.


Estudiaran la demanda de l´aparcament del Barri Vell - Empordà\nEstudiaran la demanda de l´aparcament del Barri Vell\nL'Ajuntament preguntarà als possibles usuaris si tenen interès en la concessió d'una plaça per 40 anys o en lloguer\nGIRONA | DDG L'Ajuntament de Girona començarà aquesta setmana una prospecció per conèixer la demanda per per al nou aparcament situat a la plaça del Pallol, enmig del Barri Vell, que està situat al darrere de l'edifici consistorial. Properament s'acabaran les obres en aquest aparcament i, per aquest motiu, el consistori ha editat un fullet per estudiar la demanda de places.\nEl consistori preguntarà a les possibles persones usuàries de l'aparcament si tenen interès en la concessió d'una plaça a 40 anys o bé si en voldrien llogar. La concessió a 40 anys de la plaça d'aparcament tindrà un preu aproximat de 30.000 euros sense IVA, mentre que el lloguer mensual de la plaça tindrà un preu que oscil·larà entre els 100 i els 120 euros al mes.\nLes persones que estiguin interessades en una o altra opció cal que omplin el fullet que es distribuirà per la ciutat i que el presentin a l'Oficina Municipal d'Habitatge, a qualsevol de les seus de l'Oficina d'Informació i Atenció Ciutadana de l'Ajuntament (consulteu-les a www.girona.cat) o que l'enviïn a través d'Internet.\nLes obres per construir aquest aparcament s'han allagat més de cinc anys per culpa de diferents problemàtiques. La principal va ser la fallida de la primera empresa constructora. Això va provocar una aturada dels treballs que va durar molts mesos, ja que va caler executar la liquidació del contracte i engegar un nou procés d'adjudicació va suposar que les obres no es reprenguessin fins al març de 2011. Els treballs van a càrrec de Vivendes de Girona SAU.