LLIURES VOLEN!: 2010\nVos desitge un Bon Nadal i que l'any 2011 vinga ben carregat de coses boníssimes!\nPublicat per ORETO a 19:14 Cap comentari:\nPublicat per ORETO a 12:38 2 comentaris:\nAcí us deixe un enllaç a l'estructura i els continguts de les noves proves d'accés a la universitat, on podreu trobar també alguns models d'examen.\nVisiteu el blog Cruïlla si voleu veure'n un resum. És un blog que us recomane per a tot el curs.\nPel que fa a la nostra prova d'avaluació amb el batxillerat de lletres, demà vos repartiré els resums corregits i ho faré al llarg del matí. També estaré disponible al centre (demà de 8 a 15h) i al correu electrònic (tot el dia de demà) per a qualsevol dubte que tingueu.\nAprofite per deixar-vos alguna informació sobre Enric Valor que també us pot ajudar per a l'examen.\nLa seva particular biblioteca fou saquejada durant la guerra (en la qual combaté en les milícies republicanes), continuà la seva voraç afició per la lectura a l'Ateneu Mercantil de València, on entrarà en contacte, per mitjà de les tertúlies de l'època, amb personatges com Joan Fuster o Manuel Sanchis Guarner. Col•laborà amb Lo Rat Penat, tot impartint classes de gramàtica valenciana, cosa que l'esperonà per aprofundir-hi en l'estudi i, de forma autodidacta, va esdevenir-ne un autèntic mestre. Es va convertir en una autoritat lingüística de primer ordre, amb rigorosos estudis sobre la llengua, a l'hora que explotava la seva vessant com a novel•lista, sobretot recollint contes i llegendes populars, com les conegudes Rondalles valencianes. El compromís amb la llengua i el país el varen dur a la presó i fou sovint censurat i marginat.\nPublicat per ORETO a 20:38 Cap comentari:\nTreball sobre la literatura a partir de 1939\ncom ja sabeu, enguany coneixerem què va passar amb la nostra llengua i cultura a partir de la Guerra Civil. La literatura vehiculada en català a tots els territoris on es parla la nostra llengua va viure una època fosca de la qual es va rescabalar parcialment a partir dels anys 70.\nAcí vos deixe algunes qüestions (en vermell i numerades) perquè les respongueu tot ajudant-vos dels materials que teniu enllaçats. Podeu respondre'n una o dues màxim. L'important és que elaboreu una bona resposta i feu una bona feina de reflexió abans de redactar les preguntes de literatura que fan referència a aquest període històric.\nEl vostre esforç en aquesta activitat podrà ser valorat en fins a 1 PUNT per a la nota de l'avaluació.\na) L'EXILI INTERIOR\nB) L'ÈXODE REPUBLICÀ\nC) PERE CALDERS, L'HOME DIBUIXAT\nD) L'EXILI DESPRÉS DE LA GUERRA CIVIL\nE) DONES A L'EXILI\nF) L'EXILI DE LES ILLES I EL PAÍS VALENCIÀ\nPublicat per ORETO a 21:32 17 comentaris:\nImatge de l'escriptor Sam Savage\nAquesta expressió s'ha dit sovint de les persones a qui els agrada molt llegir o estudiar, una mica despectivament, si voleu. Fa uns dies, però, hem llegit un fragment d'un text sobre una autèntica rata de biblioteca.\nHeus ací una ressenya de la primera obra de l'escriptor Sam Savage:\nFirmin, aquest petit llibre ha estat una agradable sorpresa. Sam Savage ens explica la història autobiogràfica d'una rata de llibreria. La narració és en primera persona fet que sobta una mica al principi, però és que Firmin, la rata, ens explica les seves memòries i vivències en un món que li ofereix una finestra molt particular a la societat humana.\nEl llibre és fresc, original i ens farà riure més d'un cop, però la història en si és bastant trista. Hem de tenir en compte que Firmin és una rata que llegeix, i no qualsevol cosa (bé, al principi si) sinó que llegeix literatura de la bona. De fet, ell en explica la seva biografia amb referències bibliogràfiques contínuament i que van disminuint a mida que la rata es fa adulta. Coneix el món tal i com el descriuen els llibres i es va adonant que no és exactament com se l'imagina. A més, encara que li agradaria parlar amb els humans i discutir amb ells de literatura, té les evidents limitacions de ser una rata: no parla, és maldestre, no plora i ell es troba molt lleig. També té els problemes d'una rata a l'hora de buscar menjar i un lloc on viure. Tot i així aconsegueix tirar endavant una vida on la resta de rates l'eviten perquè és diferent.\nEl la vida de Firmin en realitat és una mica poètica des del punt de vista que en Firmin s'alimenta de llibres i sembla ser que és això que el fa ser com és. Però a més té una història familiar dramàtica, com totes les rates, i viu en un entorn deprimit del Boston dels anys seixanta on, a més, intenta fer amistat amb un llibreter que veu la fi de la seva llibreria i un escriptor que no toca de peus a terra. Aquests ingredients fan que Firmin experimente unes emocions humanes que ens entendreixen el cor però ens mostra, de tant en tant, el seu caràcter esquerp i malfiat de rata.\nEdició: setembre de 2009\nVos deixe un vídeo que parla de la història. Està en anglés i podeu escoltar-lo traduït, si voleu, ACÍ.\nSI VOLEU COMPROVAR QUE ELS VOSTRES COMENTARIS FUNCIONEN, FEU-HO EN LES ENTRADES MÉS RECENTS (COM AQUESTA O L'ANTERIOR) PERQUÈ EN LES DEL CURS PASSAT JA NO ES PUBLIQUEN.\nPublicat per ORETO a 19:40 4 comentaris:\nI també vos deixe amb un resum de moltes hores, ara fet en vídeo per Simon Christen, un expert fotògraf i dissenyador, sobre la badia de San Francisco. La mar, els núvols, tot es confon. Vos recomane la seua web amb fotografia escepcional i algun muntatge molt bo.\nPublicat per ORETO a 17:04 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: COMENTARI DE TEXT, CURIOSITATS\nEspere i desitge que els alumnes que han fet les proves d'accés a la universitat al setembre hagen quedat ben contents.\nBenvinguts i benvingudes els alumnes de segon de batxillerat d'enguany, a qui va dedicat especialment el blog. Espere que tingueu un curs "ple de ventures i de coneixences". Amb il·lusió, dedicació i esforç tot és més fàcil.\nDoncs vinga, comencem amb forces, que el temps passa volant.\nPublicat per ORETO a 17:19 Cap comentari:\nI fins setembre!\n(estaré per ací, però en silenci, ssssssshh)\nPublicat per ORETO a 13:45 2 comentaris:\na tots i totes els alumnes de segon de batxillerat, que han treballar molt per arribar on volien. I els qui no han pogut fer el selectiu ara recordeu que l'important és arribar. Molts ànims.\nAcí us deixe algunes imatges del lliurament de les orles i els diplomes als millors expedients que va tindre lloc dissabte passat al Teatre Cervantes de Petrer.\nEstic molt agraïda per les paraules que em dedicàreu i pel detall del diploma i de la fotografia.\nels millors expedients de segon de batxillerat\nsegon de batxillerat d'arts\nsegon de batxillerat de lletres\nPodeu veure més fotos ací.\n"creix com un arbre que enfonsa les arrels per arribar al cel"\nPublicat per ORETO a 10:13 1 comentari:\nMOLTA SORT PER DEMÀ!!!!! ÀNIMS!!\nPublicat per ORETO a 21:50 3 comentaris:\nPublicat per ORETO a 21:58 2 comentaris:\nS sorda i S sonora. Vocals obertes i tancades.\nHe trobat açò i ací vos ho deixe per si vos aprofita. Ho he tret de l'ISSU d'insommia 5.\nGràcies a ella o ell.\nUna aplicació amb so (de TXEC) per a practicar els sons de la ESSA sorda i sonora.\nRepasseu quan la vocal E i O són obertes o tancades amb el magnífic resum de J. Giner. Moltes gràcies!\nPublicat per ORETO a 21:14 Cap comentari:\nEl "lip dub" el podríem traduir com "doblatge de llavis". Consisteix a fer el "playback" d'una cançó i gravar un vídeo no-professional, però que quede guapet. Ací vos deixe el de la Universitat de Vic, ara en versió completa.\nDoncs res, ja ho sabeu, això és el que vos espera quan arribeu a la universitat... ;-D\nPublicat per ORETO a 0:03 Cap comentari:\nPublicat per ORETO a 17:07 7 comentaris:\n(imatge extreta d'interescola.com)\nAcí teniu un lloc on practicar lectura i dictats dels del vostre ordinador. En teniu de nivell mitjà i superior.\nTambé podeu seguir un CURS COMPLET online, aquest més enfocat a preparar els exàmens de la JQCV. Podeu preparar-vos ara o guardar-ne l'adreça a "Adreces d'interés" per a practicar en l'estiu.\nPRÀCTIQUES DE LECTURA I DICTATS.\nINTERVAL, CURS DE VALENCIÀ EN LÍNIA.\nBon dissabte assolellat!\nPublicat per ORETO a 18:38 3 comentaris:\nVisca la Creu Roja!\nPublicat per ORETO a 0:27 7 comentaris:\nTeatre actual en català\nCom vos havia dit, ací vos deixe unes mostres d'algunes de les companyies teatrals que des dels anys 70 fins ara ens ofereixen espectacles en la nostra llengua. Més endavant buscaré més referències dels autors de teatre que ens ha tocat estudiar: Manuel de Pedrolo i Josep Maria Benet i Jornet.\nLa millor manera de comprendre i saber com és el teatre actual (des dels 60 fins ara) és, justament, consumint-ne. No en tenim la possibilitat i això és una gran llàstima, però almenys la xarxa ens deixa fer-ne un tastet.\nDAGOLL-DAGOM, sol adaptar obres més antigues al llenguatge dramatúrgic del musical actual. És el cas de Mar i cel, "és una obra de teatre escrita per Àngel Guimerà l'any 1888. Es tracta d'una tragèdia romàntica escrita en vers i és de tipus historicoromàntic. L'acció de Mar i Cel se situa en alta mar durant la primera meitat del segle XVII. L'obra explica l'amor impossible entre un pirata musulmà i una noia cristiana. L'obra teatral compta amb tres actes i està escrita en versos decasíl·labs blancs."(adaptat de Viquipèdia)\nFixeu-vos en l'adaptació tan reeixida i en l'escenografia espectacular!!\nUna altra cosa que fan els de la companyia Dagoll-dagom és crear muntatges teatrals a partir de textos d'escriptors no necessàriament dramaturgs. És el que fan, per exemple, a partir dels contes de terror d'Edgar Allan Poe. Punxeu-hi si voleu veure el personatge de Valdemar.\nEl TEATRE LLIURE també fa adaptacions de clàssics, com aquesta d'Alícia en terra de meravelles ara tan de moda en la versió del Tim Burton:\nDe vegades creen l'obra a partir de textos d'escriptors (poetes, narradors) o a partir dels nostres referents històrics més immediats:\nPer acabar ELS COMEDIANTS són una companyia molt especial. "Formada el 19 de novembre de 1971 a l'escola de teatre independent de Barcelona. Des del principi van apostar per l'estil de teatre avantguardista que es feia en l'estranger, basat en experiències creatives col·lectives sense text ni directors, enfront del teatre clàssic que es feia a Espanya.\nLa interdisciplinearitat és una de les seves característiques: més enllà d'una companyia de teatre, són una "companyia d'espectacle" en la qual barregen el teatre amb el circ, la música, l'audiovisual, disseny, etc... Per això, es defineixen com a "un col·lectiu format per actors, músics i artistes de tot tipus dedicat per complet al món de la creació". Són actualment una de la companyies més prestigioses del món quant a l'espectacularitat dels seus muntatges.\nEls seus espectacles són concebuts en la cúpula geodèsica de La Vinya, masia situada a Canet de Mar (Maresme), i han estat representants als cinc continents, des de Buenos Aires a Tòquio, passant per Nova York, Pequín, Madrid o París, i actuant tant en grans ciutats com en petits pobles. En els darrers 30 anys han concebut una gran varietat d'espectacles, tant d'inspiració pròpia com per encàrrec. Sovint han simultanejat la representació de diferents muntatges, tenint més d'un en el cartell en diferents moments. També han realitzat programes per a la televisió i han interpretat el film Karnabal (1985), de Carles Mira.\nAcí els podeu veure a un certamen de teatre de carrer, l'Artscena:\nTots els muntatges de Comediants es caracteritzen pel seu gran esperit festiu, la multitud d'actors i la interrelació amb el públic. Totes les seves creacions tenen un gran significat inspirat en mites, símbols, rituals i cerimònies que celebren el pas cíclic dels humans per la Terra. Comediants han realitzat espectacles per a esdeveniments com la cerimònia de clausura dels Jocs Olímpics de Barcelona 1992, a l'Exposició Universal de Sevilla 1992, l'Expo de Lisboa'98, la Expo de Hannover'00, o el Fòrum de Barcelona 2004.\nEl muntatge que va concebre per a la cerimònia de clausura dels Jocs Olímpics de Barcelona de 1992 va causar un gran impacte per la seva espectacularitat i originalitat, i va crear una nova tendència imitada, des de llavors, en la majoria de cerimònies de grans esdeveniments. El 1996 van rebre la Creu de Sant Jordi.\nEl director d'escena és, des dels seus inicis, Joan Font."\n(adaptat de Viquipèdia)\nPublicat per ORETO a 23:57 7 comentaris:


Del llibre de cuina anticàncer - Article, Juny 2021\nDel llibre de cuina anticàncer\nAquestes delicioses receptes estan plenes dels millors ingredients d’armes secretes per prevenir el càncer. Clica aquí per obtenir una llista dels aliments que necessiteu per fer aquestes receptes.\nTots sabem que l’alimentació saludable té avantatges, però el que potser no us adoneu és que una dieta saludable juntament amb exercici físic i un pes saludable poden prevenir el càncer. A continuació es mostren algunes receptes de la doctora Julia Greer que inclouen alguns dels millors ingredients d’armes secretes per prevenir el càncer.\nFarina de civada de poma i te verd\nIncorporeu aquesta farina de civada amb gerds frescos o cireres seques per afegir dolçor i obtenir un impuls antioxidant addicional. Els lignans d'aquesta recepta, que es troben a la civada i el calci, que es troben a la llet, poden ajudar a prevenir els càncers de pàncrees i de fetge. A més, el te verd és ric en catequines, que redueixen el creixement dels vasos sanguinis necessaris per al creixement del tumor.\nFa 2 racions, aproximadament 3/4 de tassa cadascuna\n1/2 tassa de civada enrotllada (ràpida o antiga)\n1/2 tassa de llet amb un 1% de greixos baixos\n1/2 tassa de iogurt natural sense greix\n1/4 tassa de salsa de poma natural sense sucre\n1 culleradeta d’ametlles, picades grosserament\n1/4 culleradeta de substitut del sucre baix en calories\nCombineu tots els ingredients en un bol mitjà. Remeneu-ho bé, tapeu-lo amb paper plàstic i refrigereu-lo durant la nit. Serviu-los refrigerats.\nBLT de salmó amb apòsit d'herbes\nPodeu fer el salmó a la brasa a l'interior amb fogons o a la brasa independent, amb resultats igualment saborosos. La graella coberta permet que el peix s’escalfi per convecció i disminueix l’exposició al cancerigen. El seleni d’aquesta recepta, que es troba al salmó i al folat, que es troba als enciams, pot ajudar a prevenir els càncers de ronyó i d’ovari.\nFa 4 BLT de salmó\nSpray de cocció antiadherent a l'oli d'oliva\n2-1 / 2 cullerades de crema agra baixa en greixos\n2 cullerades de iogurt natural baix en greixos\n2 culleradetes de ceballet, trossejat\n4 filets de salmó, amb pell, de 1 polzada de gruix (aproximadament 5 oz cadascun)\n4 fulles grans d’enciam romana o mantega\n6 rodanxes de cansalada de gall d'indi completament cuites, cada llesca trencada per la meitat\nPolvoritzeu la reixa de la graella amb polvorització antiadherent i prepareu la graella exterior per a una planxa directa coberta a foc mitjà. Remeneu la crema de llet, el iogurt, el cibulet i l’all junts en un bol petit fins que estiguin ben homogènies; deixar de banda. Escampeu salmó amb sal i pebre com vulgueu. Col·loqueu el salmó, amb la pell cap per avall, a la reixa escalfada; coeu-ho tapat uns 11 a 12 minuts, fins que el salmó sigui opac, però no gireu. Feu lliscar una fina espàtula metàl·lica o un tornafort de creps entre la pell i la carn de salmó i transfereixi el salmó a un plat (rebutgeu la pell). Torreu el pa a la graella aproximadament 1 minut per costat. Escampeu un guarniment d’herbes per 1 cara de cadascuna de les 4 corredisses de pa torrat. A sobre, poseu-hi 1 full d’enciam plegat, 1 filet de salmó, 2 o 3 rodanxes de tomàquet i 3 cansalades de gall dindi a mitges peces. Col·loqueu una llesca de pa torrat a sobre de cada sandvitx i serviu-la.\nCostelles de porc amb salsa de cireres\nEl porc és una d’aquestes fonts de proteïnes de les quals hauríeu de limitar el consum. No obstant això, quan escolliu menjar costelles de porc, preparar-les amb receptes com aquesta baixa en calories us maximitzarà la ingesta d’antioxidants. L’alicina d’aquesta recepta, que es troba a l’escalunya, i les antocianines, que es troben a les cireres, poden ajudar a prevenir els següents càncers de pulmó i de mama.\nFa 4 racions\n4 (aproximadament 3/4 lliures de pes total) costelles de llom de porc orgàniques desossades tallades al centre, de gruix mitjà\n1/2 tassa de vinagreta balsàmica reduïda de greix\nSpray de cuina antiadherent amb sabor a oli d’oliva\n1/2 tassa d’escalunya, tallada a rodanxes fines\n1/2 tassa de brou de pollastre baix en sodi\nCol·loqueu el porc i la vinagreta en un plat de forn poc profund i gireu-lo una vegada per cobrir-lo; marinar de 10 a 15 minuts. Ruixeu una paella mitjana amb esprai de cocció antiadherent i poseu-la a foc mitjà. Aixequeu el porc, sacseu l’excés d’adob i passeu-lo a la paella, reservant l’adob al plat. Sofregiu les costelles de porc fins que es daurin, aproximadament de 3 a 4 minuts per costat. Transferiu les costelles a un plat. Afegiu escalunyes a la paella i remeneu-ho fins que estovin, aproximadament 1 minut. Afegir el brou de pollastre, les cireres i l’adob reservat. Poseu a ebullició baixa. Torneu a posar les costelles a la paella i deixeu-les coure a foc lent fins que la carn de porc estigui ben cuita, les cireres siguin tendres i la salsa es redueixi lleugerament, aproximadament 3 minuts per costat. Salpebreu-ho com vulgueu. Serviu les costelles als plats, coberts amb salsa de cireres.\nCreps de blat integral de taronja i plàtan i te verd\nPodeu llançar uns nabius a la massa de creps per obtenir una explosió de sabor addicional. El calci d'aquesta recepta, que es troba al iogurt i la pectina, que es troba a la taronja, pot ajudar a prevenir els càncers de còlon i pulmó.\nFa 6 racions, 2 creps grans per ració.\n1/4 tassa d’oli de canola\n1-1 / 4 culleradeta d’extracte de vainilla\nAproximadament 1-3 / 4 tasses de suc de taronja (més si cal)\n2 plàtans, tallats a rodanxes d’uns 1/4 de polzada\n6 oz de iogurt baix en greix de vainilla\n1 taronja, pelada i seccionada\nEn un bol gran, batre els ous, l’oli i la vainilla. Combineu la farina de blat integral, el bicarbonat de sodi i el sucre morè en un bol separat i remeneu; afegir a la barreja d'ous. Afegiu gradualment el suc de taronja a la consistència desitjada. Deixeu caure 1/4 de tassa sobre una planxa calenta i poseu-hi rodanxes de plàtan a sobre. Coeu la part inferior a un color daurat i gireu-la a la part superior. Els plàtans es dauraran primer i es fondran lleugerament. Serviu-ho amb una porció de iogurt de vainilla baix en greix i unes quantes seccions de taronja al costat.\nFajitas de gall dindi de gra sencer\nLa quercetina d’aquesta recepta, que es troba a la ceba i la luteïna, que es troba a l’enciam, pot ajudar a prevenir els càncers d’esòfag i d’ovari.\nFa 8 fajitas\n8 truites de farina de blat sencer (7 polzades de diàmetre)\n12 oz de costelles magres de pit de gall dindi\n2 culleradetes d’oli de canola, dividides\n1 pebrot vermell, tallat a rodanxes fines\n1 pebrot groc, tallat a rodanxes fines\n1/2 ceba groga dolça mitjana, tallada a rodelles\n8 fulles d'enciam de mantega, rentades i assecades\n3/4 tassa de salsa que trieu\nPreescalfeu el forn a 200 ° F. Emboliqueu les truites amb paper d'alumini i poseu-les al forn mentre feu un farcit de fajita. Barregeu xili en pols i orenga sobre paper encerat i fregueu la barreja d'espècies en costelles de gall dindi. En una paella gran, escalfeu 1 culleradeta d’oli. Afegiu rodanxes de pebrot dolç i ceba i coeu-les a foc mig-alt de 4 a 6 minuts, remenant sovint, fins que estiguin lleugerament rosses i ben tendres. Traieu-ho a un bol amb una cullera ranurada. Escalfeu l'oli restant a la mateixa paella. Afegiu les costelles i cuineu-les a foc mitjà-alt de 4 a 6 minuts, girant una vegada, fins que es daurin i deixin de ser rosades al centre quan es provin amb un ganivet. Talleu el gall d'indi en tires estretes. Cobreix cada truita tèbia amb una fulla d’enciam i col·loca les tires de gall dindi i pebrot pel centre. Servir amb salsa.\nPasta amb pollastre i tomàquets italians amanits\nDiversos estudis han demostrat que els nord-americans no tenen prou cereals integrals ni obtenen la quantitat recomanada de racions de fruites o verdures cada dia. Aquest plat proporciona una gran quantitat de nutrients integrals i vegetals, a més de proteïnes magres que us faran sentir satisfets. El licopè d'aquesta recepta, que es troba a la pasta de tomàquet, i el seleni, que es troba a la pasta, poden ajudar a prevenir els càncers de pàncrees i d'ovari.\n1 ceba groga mitjana, tallada a daus\n3 grans d'all picat\n1-1 / 2 tasses de bolets frescos\n1 lli de pit de pollastre orgànic sense coure, tallat a trossos d'1 polzada\n2 llaunes (14 o 14-1 / 2 unces) de tomàquet tallat a daus\n1 culleradeta cadascuna: alfàbrega seca i orenga sec\n1/2 culleradeta cadascuna: farigola seca i romaní sec\n2-2 / 3 tasses de linguini de blat sencer o pasta de cabell d’àngel\nRuixeu una paella gran amb esprai de cocció antiadherent. Afegiu la ceba, els alls i els bolets a la paella i salteu-los 5 minuts a foc lent. Afegiu-hi trossos de pollastre i coeu-ho a foc mig-alt fins que el pollastre ja no quedi rosat. Un cop cuit, afegiu els tomàquets tallats a daus, la pasta de tomàquet, el vinagre balsàmic i les espècies a la barreja de pollastre. Barregeu-ho bé i deixeu-ho coure a foc mig-baix uns 20 minuts. Tireu 1 tassa de salsa amb 2/3 tassa de pasta cuita per cada ració.\nBatut d'esmorzar amb baia de plàtan\nLa nit abans de preparar aquest batut, embolcalleu el plàtan a rodanxes amb un embolcall de plàstic o poseu-lo en una bossa d’emmagatzematge del congelador i congeleu-lo. Les antocianines d'aquesta recepta, que es troben a les baies i el calci, que es troben a la llet, poden ajudar a prevenir els càncers de còlon i de mama.\nFa 2 racions\n1 plàtan mitjà, tallat a trossos i congelat\n1/4 de tassa de nabius sense sucre frescos o congelats\n1/4 tassa de gerds frescos o congelats sense sucre\n1-1 / 2 tasses de llet baixa en greixos (1%)\n1/4 culleradeta d’extracte d’ametlla\nEn una batedora, combineu tots els ingredients excepte la canyella. Barregeu 20 segons o més fins que quedi homogeni. Aboqueu-ho en gots i guarniu-ho amb un ruixat de canyella mòlta.\nEl calci d'aquesta recepta, que es troba a la mozzarella i a la quercetina, que es troba a la poma, pot ajudar a prevenir els càncers de mama i pulmó.\n1/2 tassa de formatge ricotta baix en greixos\n3 cullerades de ceba vermella picada\n1/4 tassa de pebrot vermell picat a daus\n1/4 tassa de pebrot groc, tallat a daus\n1 (16 oz) de pizza de blat integral precuinada\n1 poma Fuji, Jonagold o Golden Delicious, sense cor i tallada a rodanxes fines\n1/2 tassa de pebrot vermell dolç triturat, tallat a rodanxes fines\n3/4 tassa de formatge mozzarella desnatat parcialment triturat\nPreescalfeu el forn a 425 ° F. En un bol petit, combineu formatge ricotta, ceba, pebre verd i taronja; barrejar bé. Untar sobre l’escorça de pizza. Capa de poma i pebre vermell a sobre de la barreja de ricotta. Espolvoreu amb mozzarella. Coure al forn uns 9 o 11 minuts o fins que el formatge es fongui i la pizza s’escalfi.\nAquest plat baix en greixos té els sabors tropicals del mango i porta el dolç punxó antioxidant de deliciosos gerds. La vitamina C d'aquesta recepta, que es troba als gerds, i el betacarotè, que es troba al mango, poden ajudar a prevenir el càncer de pàncrees i pulmó.\n4 filets de tilàpia mitjana (aproximadament 1-1 / 2 lliures en total)\n1 pebrot jalapeno, sembrat i trossejat\nEscalfeu el forn a 450 ° F. Col·loqueu els filets de tilapia sobre una placa de forn antiadherent o una placa de forn folrada amb paper d'alumini i ruixada lleugerament amb un spray de cocció antiadherent. Coure al forn 10 minuts o fins que el peix s’escampi fàcilment amb la forquilla. Mentrestant, combineu els ingredients restants en un bol mitjà no metàl·lic. Dividiu el peix entre 4 plats i cobreix-lo amb salsa de mango de gerds.\nEl llibre de cuina anticàncer es pot demanar a Sunrise River Press .


Felipe González compara l'independentisme amb Maduro i Stalin\n20:19 23/09/2015 AURI GARCIA MORERA\n540x303 Felipe González i Pedro Sánchez, aquest dimecres, a l'Hospitalet. / MANOLO GARCÍA Felipe González i Pedro Sánchez, aquest dimecres, a l'Hospitalet. / MANOLO GARCÍA\nL'expresident del govern espanyol Felipe González ha retret a l'actual president, Mariano Rajoy, la seva "pèrdua d'autoritat" amb l'independentisme català. "Mai se m'hauria acudit anar a veure Merkel o Cameron per demanar-los que diguessin alguna cosa als independentistes. Quina pèrdua d'autoritat!", ha exclamat.\nGonzález també ha reclamat a l'actual líder del PSOE, Pedro Sánchez, i al candidat del PSC, Miquel Iceta, que siguin més "clars" a l'hora de rebutjar el dret d'autodeterminació: "La gent us ha d'entendre! Hem de ser clars! Nosaltres no jugarem a canviar la Constitució per incloure el dret a l'autodeterminació! No ho farem! Digueu-ho clarament!".\nL'expresident del govern espanyol ha comparat Artur Mas amb Nicolás Maduro, dient que "quan un govern fracassa busca una excusa perquè no es parli del seu fracàs", i que això és el que han fet el president català amb el procés i el veneçolà amb Colòmbia. També ha dit que "qui va aplicar el dret a l'autodeterminació va ser Stalin".\nIceta, sobre les comparacions de González: "Trobar exemples a la història o altres països sempre és arriscat"


Finlàndia ens ha sorprés\nSUPOSO QUE, COM a molts de vostès, els resultats de les darreres eleccions finlandeses m'han deixat bastant sorprès. Un partit d'ultradreta anomenat Els Veritables Finlandesos i liderat per un tal Timo Soini ha sigut la tercera força política més votada. Aquests resultats compliquen molt la formació d'un nou govern a Finlàndia i, a resultes d'això, també el futur de les relacions d'aquest país amb la UE. D'entrada, costa d'entendre que un país que és el paradigma de la qualitat educativa i, per tant, de la formació de la seva gent, tingui un partit anomenat veritables finlandesos i que, a més, tingui aquest important suport electoral. Considerar que la gent que vota altres opcions polítiques no són veritables conciutadans fa una sensació de societat fracturada. Per altra banda, tenim el discurs antieuropeu que cada vegada guanya més adeptes entre la població de diferents països d'Europa. En època de crisi econòmica generalitzada, en molts països europeus ja han sorgit líders polítics que veuen els ajuts a països com Grècia, Irlanda o Portugal un llast intolerable i veuen la UE més com un problema que com una solució. Aquestes actituds en el món global en què vivim tenen una repercussió directa en l'economia i, per tant, tendeixen a empitjorar les condicions de pagament del deute d'aquests països. A la UE compartim moneda i la seva estabilitat depèn de l'actitud comuna de tots els seus països membres, però a part d'això també compartim valors i una manera d'entendre la col·laboració entre estats. És cert que alguns països han viscut massa temps per sobre de les seves possibilitats i ara han de ser ells els primers a fer forts sacrificis per sortir d'aquesta situació. A la UE ens han recordat que no hi ha barra lliure i cada u s'ha de pagar les seves consumicions. Aquesta festa que hem viscut fins ara s'ha de replantejar a fons, sens dubte, però, per altra banda, no podem convertir aquesta situació en un enfrontament entre estats, on la demagògia producte de la crisi actual ens retorni a antics discursos que haurien de quedar ja només per als llibres d'història.


Comunicat: Denunciem la deterioració de la situació de DH en els territoris ocupats del Sàhara Occidental\nDes de la nit del divendres dia 20 de Juliol, les zones ocupades del Sàhara Occidental viuen un episodi de violència i opressió per part de les forces d’ocupació marroquina.\nDurant la victòria de la selecció algeriana de futbol de la Copa d’Àfrica de Nacions (CAN2019), celebrada en el Sàhara Occidental per milers de sahrauís enrolats amb banderes de la RASD, les forces de seguretat marroquines van dispersar violentament als manifestants usant gasos lacrimògens, canons d’aigua, bales de goma, porres i altre material policial.\nEn el transcurs d’aquests esdeveniments, la jove sahrauí Sabah Azman Hmeida, de 24 anys, va perdre la vida després de ser atropellada per un automòbil de les forces de seguretat marroquines. Així mateix, diversos joves van ser arrestats i posteriorment torturats per policies marroquins.\nDavant d’aquesta situació, des de NOVACT:\nCondemnem les severes violacions de drets humans comeses pel Marroc en els territoris ocupats del Sàhara Occidental.\nDemanem a l’Estat marroquí que respecti els drets humans de la població sahrauí, especialment el seu dret a la vida i a la protesta.\nFem una crida a la comunitat internacional i particularment a les Nacions Unides i la seva missió de pau en aquest territori (MINURSO), per a que intervinguin per a posar fi a aquestes vulneracions i protegeixin a la població sahrauí.\nCridem a les organitzacions de la societat civil que treballen en la promoció dels drets humans, a condemnar les vulneracions en el Sàhara Occidental i a posar en marxa accions d’incidència perquè l’estat marroquí garanteixi els drets civils i polítics de la població sahrauí.\nProtesta en el Sàhara Occidental. Foto: Equipe Media


Quatre ferits lleus en un accident a la T-315, a Reus\nEn l'accident s'hi han vist implicats dos vehicles\n10/11/2018 13:04 | Actualitzat a 10/11/2018 14:33\nImatge d'arxiu d'una ambulància del SEM i d'una dotació dels Bombers de la Generalitat en un accident. | cedida\nQuatre persones han resultat ferides de caràcter lleu després de patir un accident de trànsit a la carretera T-315, a Reus. Segons ha informat el Servei Català de Trànsit, l'avís de l'accident s'ha rebut deu minuts després de les deu del matí d'aquest dissabte, 10 de novembre. En l'accident s'hi han vist implicats dos vehicles, que han xocat mentre circulaven per la T-315, l'avinguda Bellissens, que connecta Reus amb Vila-seca, concretament al punt quilomètric número 4,5. A causa de l'accident, quatre persones han resultat ferides de caràcter lleu.\nFins al lloc de l'accident s'hi han desplaçat dues dotacions dels Bombers de la Generalitat, que s'hi han estat una mitja hora, els Mossos d'Esquadra i el Sistema d'Emergències Mèdiques, que ha atès les quatre persones ferides de caràcter lleu.\nFugen després de provocar un accident a Torredembarra\nUn cotxe que va provocar un accident el vespre de dijous passat a Torredembarra va fugir del lloc dels fets. L'accident es va produir al passeig de Miramar de Torredembarra, quan dos cotxes van tenir un accident. Segons fonts policials, un dels cotxes no va respectar la preferència de pas de l'altre vehicle, provocant així un xoc frontal.\nL'accident va provocar que la conductora del vehicle accidentat quedés ferida i hagués de ser atesa pel Sistema d'Emergències Mèdiques i va ser traslladada a l'Hospital de Sant Pau i Santa Tecla de Tarragona amb pronòstic moderat. Pel que fa al cotxe que no va respectar la preferència i va provocar l'accident, va fugir del lloc dels fets sense atendre la dona ferida. La Policia Local de Torredembarra, davant d'aquest fet, va iniciar les investigacions corresponents per tal de localitzar el vehicle que es va fugar, així com els dos joves que hi viatjaven a l'interior, el conductor i un acompanyant.


La campanya de la fruita a Lleida arrencarà amb cribratges massius i més punts de vacunació | NacióLleida\nLa campanya de la fruita a Lleida arrencarà amb cribratges massius i més punts de vacunació\nper Redacció , 23 de març de 2021 a les 15:41 |\nLa campanya de la fruita a Lleida arrancarà enguany amb un cribratge inicial de Covid-19 als treballadors agraris i s'ampliaran els punts de vacunació, amb un més al pavelló Onze de Setembre de Lleida i un altre al Baix Segre, per raons demogràfiques, que serà mòbil.\nEls criteris de vacunació, però, segueixen sent sanitaris, han assegurat el delegat del Govern a Lleida, Ramon Farré, i la gerent de la regió sanitària de Lleida i l'Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny, que han descartat cap vacunació específica de temporers. Farré ha anunciat que la Generalitat destinarà 700.000 euros en aquesta campanya agrària a Ponent per atendre persones sense llar i que invertirà 4 milions d'euros en la construcció del futur alberg municipal de Pardinyes.\nFarré ha reconegut mancances en la campanya agrària de l'any passat. És per això que es volen avançar a la d'enguany i establir protocols d'actuació que es puguin adaptar a la situació a través d'un pla de treball per a la gestió coordinada. Assegura que es treballarà conjuntament entre administracions, cooperatives i empresaris agrícoles perquè la campanya sigui "segura". Explica que s'ha dissenyat el pla des d'una perspectiva "preventiva, multisectorial, multidimensional i amb col·laboració de tots els actors".\nPel que fa a la vacunació, es farà un pla de vacunes conforme vagin arribant els vaccins. Tot i que se seguirà una estratègia territorial, es respectaran els criteris sanitaris i per tant "ningú passarà per davant de cap altre", ha assegurat Farreny, que ha recordat que el criteri principal és l'edat i la vulnerabilitat. "No es tracta d'una estratègia de vacunació sectoritzada sinó territorialitzada", ha puntualitzat Farré.\nLa gerent de la regió sanitària de Lleida i l'Alt Pirineu i Aran ha fet èmfasi en la prevenció. "Hem d'aconseguir ser capaços entre tots de gestionar una campanya de la fruita el màxim de positiva, sense positius", ha dit, i ha recordat que "és tan important vacunar com no compartir el plat, perquè fins que no tinguem immunitat de grup, la vacuna no és infal·lible".\nEl mateix opina el delegat del Govern a Lleida, que aposta per enfortir les mesures de prevenció ja que considera que "no n'hi ha prou amb fer cribratges i vacunar-se". "S'han d'adoptar totes les mesures alhora perquè la complexitat de la campanya s'ha d'abordar des de tots els àmbits i alhora", ha afegit.\nA més, es contractaran 54 persones durant 6 mesos (de maig a octubre) per donar suport a la campanya, amb una dotació d'un milió d'euros.\nEl Pavelló Onze de Setembre de Lleida, un dels punts de vacunació massiva de Catalunya\nSocietat, Cribatges, Lleida, Temporada fruita, Temporers, Vacunació


El cigró d'Oristà | Turisme Lluçanès\nCultivat tradicionalment per al consum domèstic a la vila d’Oristà, aquesta varietat de cigró es caracteritza visualment per la seva mida reduïda. Es tracta d’un cigró molt gustós i de cocció ràpida, més petit que el cigró habitual i amb pell molt fina, que es comercialitza en petites quantitats. El cigró d’Oristà és una varietat de color pàl·lid i petit, bec petit i una pell rugosa i poc perceptible.\nEl cigró d’Oristà és una varietat de cigró no determinada de l’espècie “Cicer arietium” de petit calibre, de menys d’1 cm de diàmetre, arrugat, de color pàl•lid, de pell molt fina, fàcil de coure i molt gustós. Són uns cigrons que couen de pressa i se’ls atribueix un gust superior a les altres varietats comercials.\nÉs un conreu de secà, s’inicia ben entrada la primavera. Cap al juny es produeix la floració, i la collita es fa per l’agost. Un cop collits, els cigrons es deixen reposar durant uns dies i després es baten, per més endavant conservar-los en cambres on es mantinguin secs i ventilats, lluny de la humitat.\nVa estar a punt de desaparèixer, fent-se pràcticament només servir per al consum propi en masies d’Oristà.\nL’impulsor de la iniciativa, Miquel Rovira, del Mas Terricabras d’Oristà, va aconseguir sis quilos de llavor autòctona de cigrons d’Oristà per plantar en una quartera de terreny a principis de març de 2007, amb l’objectiu de recuperar aquesta varietat local, conrear-la per comercialitzar-la i aconseguir tenir un producte directament vinculat el poble d’Oristà, diferenciat i de qualitat.\nEs comercialitza al Mas Terricabras, en botigues de la vila d’Oristà i en alguna localitat veïna.


Teresa Wright - Viquipèdia\n6 de març de 2005 (als 86 anys)\nRobert Woodruf Anderson (1959-1978)\nPàgina sobre Theresa Wright a IMDb\n1 Rècord en els Oscar\nRècord en els Oscar [modifica]\nDescoberta per el cinema per el productor Samuel Goldwyn, Theresa Wright té el seu propi rècord en el referent a la història dels Oscar per haver estat l'única actriu nominada a la estatueta de l'Acadèmia de Hollywood per les seves tres primeres aparicions cinematogràfiques, com a secundària en The Little Foxes, en català, La lloba, com a protagonista en The Pride of the yankees, en català L'orgull dels ianquis i novament com a secundària en Mrs. Miniver. En el seu cas a la tercera fou la vençuda i s'emportà el premi a casa.\nConsiderada com un dels grans talents de Hollywood dels anys quaranta, malgrat l'encasellament del típic paper de la veïna del pis del costat durant la major part de la seva carrera en el cinema. Amb un físic de 1'70 d'estatura i que té un cert aire de similitud amb el d'actrius com Margott Kidder, la eterna novia del Superman interpretat per Christopher Reeve, o el de Karen Allen, la primera i última companya d'aventures d'Indiana Jones. Theresa demostrà aviat que hi havia quelcom més personal en la seva forma d'interpretar inclús els més estereotípics papers que li proposaven els productors.\nTenia 86 anys quan morí d'un atac de cor en el Yale-New Haven Hospital de Connecticut, després de 66 anys de carrera com actriu i 28 llargs metratges, enregistrant un estil d'interpretar papers femenins que la situava per davant de moltes de les seves companyes d'ofici en els anys quaranta: era jove carregada de determinació disposada a combatre contra tot per fer el correcte.\nFilla d'una gent de segurs, nasqué al districte de Harlem, Nova York, però com que els seus pares es divorciaren quan ella encara era petita, passà la infància vivint amb parents diferents entre Nova York i Maplewood, Nova Jersey. Un dels seus oncles era actor de teatre. Es diplomà en l'Institut el 1938, començant la seva carrera com actriu aficionada en les pròpies aules, que li proporcionaren la possibilitat d'aparèixer en nombrosos espectacles amateur. Foren aquests els contactes amb les taules els que li feren apassionar-se pel teatre, matriculant-se en el "Wharf Theater de Provincetown", Massachusetts. L'altra estímul per a dedicar-se a la interpretació li arribà després de veure la interpretació del paper protagonista que feu Helen Hayes en un muntatge de l'obra Victòria Regina. Instal·lada a Nova York, Theresa feu les proves per aconseguir el rol en el muntatge de l'obra Our Town, que es preparava a Broadway, i malgrat que no fou elegida com actriu titular la fitxaren com a suplent per el paper que interpretava Dorothy McGuire. El seu aspecte juvenil li va permetre obrir-se camí entre les actrius de l'època interpretant petits papers de repartiment amb distintes produccions teatrals de la costa est, fins que arribà la seva primera oportunitat seriosa en els escenaris l'any 1939, interpretant el rol d'una ingenua Mary Skinner en Life With Fhater, obra de Russel Crouse i Howard Lindsay que aconseguí un èxit rotund fins el punt d'assolir les 3.000 representacions.\nFou aquest treball el que li obri les portes de Hollywood, ja que després de veure-la en la representació, el productor Samuel Goldwin, una de les grans figures de la era dels estudis de Hollywood, decidí fitxar-la fent que signes contracte amb la MGM. En aquest ella posava unes condicions que consistien en no tenir de posar per a publicitat d'estudi i podria tornar al teatre al menys una vegada per any. L'estudi del lleó rugent la feu debutar en la gran pantalla el 1941 a La lloba, tot un repte per au na novella davant les càmeres si es considera que es tractava d'una producció de prestigi i sèrie A dirigida per William Wyler, que no dubtaria en qualificar-la després com l'actriu més prometedora amb la que havia treballat, i protagonitzada ni més ni menys que per Bette Davis.\nLluny de deixar-se atropellar pel temperament de la protagonista, Wright realitzà un sòlid treball interpretant amb gran personalitat el paper de Alexandra Giddens, la filla de la diva en la ficció, i així fou com l'any següent pogué ja optar per interpretar el seu rol principal com a protagonista femenina en L'orgull dels ianquis. Novament fou un repte, ja que el seu company era un dels màxims astres de l'època, Gary Cooper. Tampoc en aquesta ocasió se sentí intimidada i establí d'aquesta manera definitivament la seva solvència davant les càmeres, fent-se càrrec seguidament d'un nou personatge que malgrat ser considerat secundari anava a convertir-se en protagonista en la narració de protagonisme coral que era en realitat Mrs. Miniver, vehicle de propaganda bèl·lica per homenatjar el sacrifici dels britànics en la Segona Guerra Mundial on li donaren novament un paper d'abnegada heroïna.\nEls anys quaranta [modifica]\nAquest primers èxits propiciaren que al llarg dels anys quaranta es distingís per ser una actriu capaç de treure interpretacions interessants inclús de personatges que els estudis consideraven poc interessants. La seva màgia per fer possible això es repetí al llarg de tota la dècada, sempre com la noia jove de bona família i més tard per posar-se al dia amb el pas del temps, com abnegada mare model, devota mestressa de casa. Això li va permetre estar al costat de les més importants estrelles d'aquell moment. Alfred Hitchcock la dirigí a L'ombra d'un dubte, on mantenia un frec a frec d'intriga inoblidable amb Joseph Cotten, novament Gary Cooper a Casanova Brown, Fredric March a Els millors anys de la nostra vida, un altra clàssic de protagonisme coral o Robert Mitchum a Thor, que s'estrenà el mateix any en que finalitzava el seu contracte amb la MGM, tota una dècada d'èxits adornada amb alguns títols memorables.\nEls cinquanta [modifica]\nComençà la dècada següent apareixent a The Men, on a més de treballar a les ordes de Fred Zinnemann compartí repartiment amb Marlon Brando, nova sensació cinematogràfica i astre de la generació de relleu de galans de Hollywood veterans per actors més joves. Més tard treballa per George Stevens i George Cukor, que li proporcionà el seu últim gran rol a The Actress on compartí repartiment amb Spencer Tracy, Jennifer Jones i Anthony Perkins. Després d'aquesta pel·lícula la seva carrera començà a desinflar-se un mica, el que la portà a trobar refugi professional en la TV, on va anar apareixent amb creixent freqüència en capítols de series com Climax o Bonança, així com en pel·lícules produïdes per la seva explotació en TV. D'aquesta forma va mantenir la seva presencia professional com actriu, retornant a Broadway el 1975 quan George C. Scott la reclamà per encarnar la "Lind" en el muntatge de la obra d'Arthur Miller, La mort d'un viatjant, que ell protagonitzava. Aquesta retrobada amb el teatre fou com un baló d'oxigen per a renovar les seves il·lusions professionals, permetent-li més tard participar en altres muntatges destacats d'obres d'Eugene O'Neill i Paul Osborn. Obres com The effect of Gamma Rays on Man-in-the-Moon Marigolds o Long day's journey into night s'incorporaren al seu repertori.\nDues vides, dos fills i dos divorcis [modifica]\nReferent a la seva vida privada, Theresa es casà en dues ocasions.\nCuriosament ella era la primera actriu seleccionada per el productor Samuel Goldwyn per interpretar al costat de Gregory Peck un guió que havia escrit el seu marit en aquell moment, Duel in the Sun, però ella quedà embarassada del seu primer fill. El productor proposà al marit que malgrat tot la deixes actuar, el que hauria estat un risc pel fetus donat que el personatge que havia d'interpretar tenia força acció en el rodatge. El matrimoni es negà en rodó a posar en risc el seu fill per fer una pel·lícula. Assenyada decisió. Després de tot, com sempre Theresa Wright digué només volia ser actriu, no una estrella. L'altre rol que Goldwyn tenia preparat per a ella i es quedà sense fer a conseqüència del seu embaràs era The Nord Star, on fou reemplaçada per Anne Baxter.\nEl seu segon marit fou un altra guionista, Robert Woodruf Anderson, autor de Tea and Sympathy, Until They Sail, The Nun's Story, The Sand Pebbles. Es casaren l'11 de desembre de 1959 i es divorciaren el 29 d'octubre de 1978.\nTeresa Wright a Internet Movie Database (anglès)\nTeresa Wright a Internet Broadway Database (anglès)\nTeresa Wright a TCM Movie Database (anglès)\nTeresa Wright a Allrovi (anglès)\nTeresa Wright a Yahoo! Movies (anglès)\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Teresa_Wright&oldid=11573756»\tCategories: Actors de cinema novaiorquesosActors de sèries de televisió novaiorquesosActors de teatre novaiorquesosGuanyadors del premi Oscar a la millor actriu secundària\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 30 març 2013 a les 15:36.


Sánchez estudia concedir els indults quan els presos tinguin el tercer grau\nMadrid. Dimarts, 1 de Juny 2021. 19:16\nActualitzat: Dimecres, 2 de Juny 2021. 10:20\nEl govern espanyol està determinat però vol rebaixar el cost polític dels indults als presos polítics. Per aquest motiu, segons ha avançat Catalunya Ràdio, des de La Moncloa estan estudiant la possibilitat de concedir la mesura de gràcia quan els dirigents independentistes ja gaudeixin del tercer grau penitenciari. Des de l'entorn de Pedro Sánchez creuen que ajudaria a rebaixar el cost polític de l'operació. Això podria ser, tal com s'apunta en els últims dies, entre finals de juny o principis de juliol.\nLa Generalitat disposa fins al 14 de juliol per a concedir el nou règim penitenciari, que és quan farà sis mesos de l'última revisió. Abans d'aquesta data, les juntes de tractament es reuniran per a probablement proposar el tercer grau per als nou presos polítics, que serà ratificat per la Generalitat. Seria en aquest moment, aprofitant que ja serien al carrer, que el govern espanyol apostaria per concedir l'indult i evitar la imatge dels presos sortint immediatament de la presó.\nSánchez n'assumeix el cost\nLa tempesta ha estat colossal, tant de la dreta i l’extrema dreta com de barons i vells dirigents socialistes. Però Pedro Sánchez sembla determinat a concedir els indults als presos polítics independentistes. Ahir ho va reiterar des d’Alcalá de Henares, on va celebrar una cimera amb el govern populista de Polònia. Des del paranimf de la universitat, el president espanyol va insistir que cal “recomençar” i “transitar d’un mal passat a un futur millor”. I va assumir-ne assumit l’eventual cost polític.\nPreguntat justament per l’hipotètic cost polític d’indultar els dirigents independentistes, el president del govern espanyol va negar la major: “Ajudar a resoldre els problemes no representa un cost. El cost per al país seria deixar les coses enquistades”. Dit això, va tirar enrere fins al seu discurs d’investidura, on va parlar de “desjudicialització” i de “reprendre la via de la política”. Això significa, per a Sánchez, “tornar a la senda del diàleg, la negociació i el pacte dins els marges que ens permet la Constitució”.\nJunqueras a la taula de diàleg?\nEn la roda de premsa posterior al Consell de Ministres d'aquest dimarts, preguntada per l'hipotètica participació d’Oriol Junqueras a la taula de diàleg, la portaveu María Jesús Montero s’ha limitat a dir que “efectivament els governs designen les persones que han d’acudir”. Per tant, no ha tancat la porta a la presència del president republicà. Però ha considerat que valorar-ho ara seria “especulatiu” i ha dit que preferirien que fossin membres del Govern. En la primera i única trobada, però, hi havia dirigents que no eren consellers, com Marta Vilalta, Josep Maria Jové o Josep Rius.\nindults L'unionisme escalfa motors per a Colón: protesta contra els indults a Catalunya Marc González


Productes de Maig - Mercat de Santa Catalina - Palma de Mallorca\nLes nostres parades\nXarcuteria i embotits\nProductes de Maig - NOTÍCIES I ESDEVENIMENTS\nProductes de Maig\nMaig és un mes en què la primavera es troba en el seu màxim esplendor, una època en què a les nostres taules s'omplen de gran varietat de colors, olors i sabors, aquests que durant l'hivern tant hem trobat a faltar.\nPel que fa a fruita, us recomanem: Fruites de temporada tardana: si ets amant de productes nacionals com les taronges de Mallorca, les aranges i els maduixots de sa Pobla, aquesta és la teva última oportunitat per gaudir del seu sabor, ja que la seva temporada està acabant i només trobaràs les recol·leccions més tardanes. Comença la temporada d'alvocats. No obstant això, també vam començar a gaudir de les prunes, els melons i les síndries. Fruites que estan en plena temporada: com no podia ser d'una altra manera, no podem parlar de les fruites de temporada de maig sense esmentar els albercocs, les cireres, les llimones, els préssecs, les nectarines i les nespres. A més, hem de recordar que la temporada de plàtans s'estén durant tot l'any, de manera que també és una de les fruites que pots consumir durant el mes de maig.\nLes Verdures, arriben nous colors, olors i sabors que inunden els nostres sentits. La temporada d'albergínies s'acaba a l'abril, per la qual cosa al maig només podem gaudir de les últimes collites. El mateix passa amb la resta de verdures de maig a les que acomiadem aquest mes, com és el cas de les bledes, les carxofes, l'api i el bròquil. estem en plena temporada d'espàrrecs de marge i de pebrots vermells, però ... saps quins són la resta de verdures de temporada de maig? Les verdures recomanades aquest mes són els alls, els carbassons, les carabasses, les cebes, els espinacs, les mongetes tendres, els enciams, els cogombres, els porros, els raves, els tomàquets i les pastanagues.\nTambé trobem peixos com Anxova o seitó, Tonyina vermella, Maire, Bacallà, Besuc, Bonic de nord, verat i Cap-roig.\nA través d’aquesta secció pretenem mantenir-te informat de les últimes notícies, novetats i esdeveniments que celebrem al Mercat. També pots visitar els nostres perfils socials:=\nHorari desembre 2020\nNeix la confederació de Mercats Tradicionals de Proveïments d Espanya\nBunyols de les Verges\nBeneficis de la magrana\nEl Mercat municipal de Santa Catalina està situat a la barriada de Palma de Mallorca amb el mateix nom, una zona tradicionalment de pescadors en trobar-se molt prop del mar, arran del port de la ciutat i el passeig marítim.\nEspecialitats: peix, marisc, congelats, carn, especialitat gastronòmiques, embotits, formatges, fruita, verdura, flors i plantes, envinagrats, olives, enoteca, bars, forns i pastisseries i altres.\nServeis: tallers de cuina i mercat exterior de roba (dimarts i dissabte).\nDies i horari d’obertura: de 7.00 a 17.00 h, de dilluns a dissabte.\n© 2014 Mercat de Santa Catalina. Avis legal - Política de privacitat- Política de cookies - Credits\nUtilitzem cookies, pròpies i de tercers, per a optimitzar la seva visita i millorar els nostres serveis mitjançant la personalització dels nostres continguts i publicitat en base a l'anàlisi dels seus hàbits de navegació. Si continua navegant sense modificar la configuració del seu navegador, considerem que accepta el seu ús. Més informació a la nostra Política de Cookies OK


Palamós confia en que el Govern solucioni aviat la manca de Bombers\nL'Ajuntament de Palamós confia que la Generalitat solucionarà la manca d'efectius dels Bombers i que si hi ha una situació d'emergència posarà els mecanismes necessaris per solucionar-la.\nEl consistori palamosí és el primer de la Costa Brava Centre que es pronuncia en la crisi oberta entre els sindicats de Bombers i el Govern.\nL'Alcalde Lluís Puig confirma que, de moment, la ciutat no ha patit cap incidència que fes notar la manca de Bombers.\nL'Ajuntament de Palamós està en contacte amb el Departament d'Interior que li ha fet saber que en cas d'emergència derivarien vehicles d'altres parcs a la zona.\nPalamós forma part de l'àrea d'influència del parc de Bombers de Calonge, que ha hagut de tancar diverses vegades per manca d'efectius.\nDes de l'any passat els Bombers fan vaga d'hores extra, que sumada a la manca crònica d'efectius, que els Sindicats xifren en 600 professionals arreu del país, fa que a vegades no hi hagi els Bombers mínims indispensables per obrir un parc. A més, els sindicats també lamenten que tenen l'equipament obsolet.


Agevo de Granollers: 02/13/17\nXavier Duran va parlar del VIATGE PER EGIPTE D'EDUARD TODA I GÜELL.Dimarts 14 de febrer.\n“La vida de Toda és de pel·lícula o de novel·la”. Així s’iniciava la conferència de Xavier Duran que rememorava la fascinant estada del diplomàtic Eduard Toda i Güell (Reus 1855 - Poblet 1941) al país del Nil, cent trenta-tres anys després. Abans, havia estat en terres orientals. Tenia una personalitat extravertida i brillant, capaç de generar materials dels llocs on va estar. Inquiet, despert, amb una intrèpida capacitat i intuïció per saber trobar l’important entre els efectes de la realitat. Ha encisat els amants de l’art; durant una hora hem viatjat en l’espai amb la visita a Egipte i en el temps perquè ens ha transportat, a través de la fotografia feta per ell i, sobretot, de fotògrafs professionals, a descobrir la primera tomba segellada encara, perquè ell va tenir el privilegi de participar en l’obertura i excavació de Sennedjem a Dayr al-Madīna, Tebes Oest, la primera trobada intacta, esdevenint el primer egiptòleg i arqueòleg català i espanyol. Podem afirmar de Toda que va estar en el lloc adequat, en el moment just. La conferència ha estat un viatge visual sobre imatges d’un país que té una perspectiva història extraordinària on Toda, amb només vint-i-nou anys, hi va viure durant dos anys des que va desembarcar a Alexandria el 17 d’abril de 1884. Va aplegar peces i va consolidar la seva esplèndida col·lecció d’antiguitats egípcies repartida entre la Biblioteca Museu Víctor Balaguer de Vilanova i la Geltrú i el Museo Arqueológico Nacional de Madrid. La vida i la personalitat d’Eduard Toda fou enigmàtica i excepcional. Va estudiat Dret a Madrid, es va preparar per a entrar al cos diplomàtic i va obtenir plaça de Vicecònsol i Consol. Fa estada a la Xina. Quan retorna a Catalunya, entra en contacte amb el moviment literari català de “La Renaixença” a través de Víctor Balaguer. Aquest fet tingué certa influència en Toda, perquè des d'aquest moment passà d'escriure en castellà al català. Viatger apassionat, escriptor de temes històrics. Va desvetllar l’interès per la cultura catalana de Sardenya. Va deixar el cos diplomàtic es va establir com a home de negocis d’èxit a Londres. A través de la seva vida, va cultivar un amor immens pels llibres i esdevingué un gran bibliòfil. Ja gran, es va instal·lar al monestir d’Escornalbou, al Baix Camp, que va poder fer restaurar, gràcies a una considerable fortuna personal. No va acceptar l’herència del seu pare; primer, perquè no li feia falta però sobretot perquè se n’havia desentès des del seu naixement; en canvi va gaudir del recolzament de familiars i amics. Fou mecenes de diverses institucions del país, va donar importants documents de Domènec Badia, Alí Bei, a l’Institut Municipal d’Història de Barcelona. Fou membre de nombroses juntes i patronats, finalment, el promotor incansable de la restauració del Monestir de Poblet, panteó reial dels sobirans de la Corona d’Aragó. Ha estat una conferència singular en tots els sentits. Resum Rosa Serra i Sala, fotografia Martí Majoral i Casas.\nPublicat per agevo a 2/13/2017 Cap comentari:


La multa imposada per la Guàrdia Urbana recull que és per «realitzar qualsevol modalitat de publicitat sense autorització»\nActualitzada 04/04/2017 a les 18:53\nLa Guàrdia Urbana de Tarragona ha sancionat amb una multa de 500 euros un militant de la CUP per repartir propaganda del referèndum a la Rambla Nova. Així ho comunica el grup municipal, després que els fets hagin tingut lloc a la ciutat al voltant de tres quarts de cinc de la tarda d'aquest dimarts. Els dos agents de la Guàrdia Urbana han justificat la multa per «realitzar qualsevol modalitat de publicitat sense autorització». A més de la sanció econòmica també han requisat els papers que quedaven per repartir. Des de la Candidatura informen que recorraran la sanció imposada «perquè entenem que està mancada de fonament i que atempta contra la llibertat d’expressió política».\nSegons asseguren des de la CUP, altres militants de la Candidatura han repartit aquests flyers «amb total normalitat i sense cap mena d'incident durant tot el dia a molts altres municipis i també a Tarragona, fins i tot amb presència de la Guàrdia Urbana». Amb aquesta campanya, la CUP reclama que des de la Generalitat es concreti una data i una pregunta per a la celebració del referèndum d'autodeterminació.\nLa portaveu cupaire, Laia Estrada, remarca que «avui s’han repartit 250.000 butlletes arreu del país i Tarragona ha estat l’únic lloc on algú ha estat multat per defensar el referèndum». El conseller cupaire Jordi Martí Font ha afegit que «novament l’alcalde Ballesteros persegueix l’independentisme tarragoní amb els mitjans que té al seu abast».


Gossos a Cerdanyola |\nGossos a Cerdanyola\nJa fa més d’una setmana que els Gossos van tornar a oferir un doble concert. Aquest cop, la població que van escollir va ser Cerdanyola del Vallès.\nAixí el passat 29 d’Octubre, van oferir a les 7 de la tarda un primer concert en format infantil, amb unes característiques bastant diferents de la resta de concerts. L’Ateneu de Cerdanyola es va omplir de gom a gom de cares plenes d’alegria, més de 400 nens van assistir al concert, aquest cop però, els pares van haver de quedar-se esperant fora. Amb un equip de monitors van poder gaudir d’una hora de concert asseguts en butaques.\nMés tard, cap allà les 10 de la nit, va tocar el torn dels adults, aquest cop amb menys públic que abans però molt entregat. Un concert molt diferent pel fet de ser asseguts, cosa que va ser impossible mantenir fins al final. La gent va posar-se dreta i tots van omplir l’espai que quedava entre l’escenari i les butaques.\nUn concert molt proper, repassant els temes del seu darrer disc així com les els temes més destacats de la seva carrera.\nAra podem afirmar que, després del concert d’Artés, han tornat a fer un ple en concert infantil!\nThis entry was posted on dilluns, 8 de/d' Novembre de 2010 at 13:33\tand tagged with Ateneu Cerdanyola, Cerdanyola el Vallès, Dia 1, Gossos and posted in Concerts.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« Ismael serrano ens omple de música el cap de setmana\n10 anys de Sona 9 »


Ones de llibres: Sexualitat, ¿hablamos?\nLluís Cugota i Mateu. Sexualidad, ¿hablamos? Barcelona: Parramón, 2007\nEls joves tenen moltes preguntes i idees preconcebides sobre el sexe. Us presentem un llibre molt útil per als fills, amb informació i consells, per a quan arriben a l'adolescència. Els ajudareu a resoldre els seus dubtes sobre sexe de forma clara i capacitar-los per a prendre decisions adecuades sobre aquest tema.\nEtiquetes de comentaris: 13/02/2008, llibres d'informació infantils i juvenils, llibres infantils i juvenils, llibres per a pares


[IES Digital] “En qualsevol moment”, de Juanjo Pérez, ha estat guardonat amb el premi MICE 2019\nDiumenge, 24 Febrer 2019 20:54\nEscrit per IES Digital\nL’IES Biar és guardonat per tercer any consecutiu. “En qualsevol moment”, videorelat de Juanjo Pérez ha segut el guanyador del premi MICE de Secundària i Batxillerat de la setena edició de la MICE (Mostra Internacional de Cinema Educatiu).\nDesprés de dues setmanes de MICE, on la comitiva del festival ha recorregut tot el territori valencià amb tallers, projeccions de cinema escolars i gales a les 26 seus comarcals, l’acte de cloenda ha tingut lloc a Sagunt, amb un esdeveniment ple de sorpreses i d’entreteniment artístic. El seu presentador, Xavi Vilaplana, ha convertit una gala de lliurament de premis en una festa amena i dinàmica, amb tocs d’humor i sempre acompanyada de música jazz en directe.\nL’acte s’ha caracteritzat per la presència de dues dones d’especial interès. De fet, un dels moments més distesos de la cloenda s'ha produït quan la valenciana Amparo Sánchez, Premi Goya 2019 al millor maquillatge i perruqueria en el film "El hombre que mató a don Quijote" ha recorregut tota la sala perquè grans i menuts pogueren veure de prop i fins i tot poder tocar un premi Goya. D’altra banda, emotiva ha estat la presència a l'escenari de l'homenatjada Hanna Schygulla, una de les actrius més representatives del cinema alemany dels anys setanta i huitanta.\nJuanjo Pérez, acompanyat de la seua professora, Laura Barberà, ha rebut el premi amb emoció i alegria. Després de rebre el guardó s’ha realitzat una xicoteta entrevista en la qual, el director, guionista i editor de “En qualsevol moment” ha volgut agrair el guardó rebut a l’IES Biar per fomentar i espentar els i les alumnes a realitzar treballs audiovisuals, i també ha volgut dedicar-li el premi als companys i companyes i a tots els que d’una manera o altra han participat i han fet possible que Biar haja estat representat en aquest festival de cinema.\nAquesta ha estat la setena edició i la darrera que serà dirigida pel seu actual director, Josep Arbiol, el qual ha tancat l’acte molt emocionat i encantat per la dimensió que té aquest festival. S’ha acomiadat confirmant que l’any que ve començarà una nova direcció a la MICE i destacant les dades que confirmen la força educativa del cinema: “Jo pense que només dir les xifres ja aclaparen: 48.000 espectadors, 280.000 reproduccions, 420 centres educatius valencians implicats ... Només puc dir que gràcies al professorat valencià, a l’alumnat valencià, a la gent de Jordi El Mussol i a la gent del Cefire de Sagunt per fer un acte de cloenda espectacular”.\nSi cert és que la tasca del professorat i alumnat valencià és imprescindible perquè aquesta festa del cinema haja estat possible, també ho és que associacions com ara Jordi el Mussol, impulsora i alma mater de la MICE, són indispensables per fer de l’audiovisual una veritable eina per transformar l’educació.\nEnllaç a “En qualsevol moment”: https://youtu.be/m8f3eSmr2K4\nVist 744 vegades\nL'Agència de Lectura Pública Municipal acosta al carrer el Dia Mundial de la Poesia a La Canyada\n[vídeo] "Dies irae" per la Colla de Dimonis Emplomats de Beneixama\nLa desocupació puja un 10% a La Canyada durant el mes de febrer\nLa desocupació es manté en vint persones a El Camp de Mirra durant el mes de febrer\nLa desocupació puja prop de 9 punts a Beneixama durant el mes de febrer\n#testimonisdelafesta: Elena Vilanova Calatayud i Jorge Hernández Martínez (Maseros)\n#testimonisdelafesta: Ismael Sanjuán Santonja (Capità) i Inma Jordá Ferre (Estudiants)\n#testimonisdelafesta: Alfonso Sanchis (Capità) i Rodrigo Ferre (Filà de Cristians)\n#testimonisdelafesta: Sara Mora Beneyto i Patricia Molina Ferre (Contrabandistes)\n#testimonisdelafesta: Paula González Mataix (Banderera) i Jordi Albero Blanquer (Moros Vells)\n#testimonisdelafesta: Jordi Garcia González i Sandra Ferre Garcia (Jordians)\n#testimonisdelafesta: Raúl Ferre Martínez i Carlos Ramón Santonja (Moros Nous)\n#testimonisdelafesta: Capitania 2020 i Carlos Miró Domenech (Marrocs)\nAjuntament de Beneixama Ajuntament de La Canyada Banyeres de Mariola Beneixama Biar Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública COVID19 Cultura Diputació d'Alacant El Camp de Mirra Esport Festes Festes de Sant Jordi Festes i tradicions Generalitat Valenciana IES Biar La Canyada La Vall Literatura Medi Ambient Música Noves tecnologies Ocupació Poesia Relats breus Salut Salut Pública Sant Jordi Societat SUM Canyada


19 . DESCOBRIM LA DIVERSITAT FLORÍSTICA DE MENORCA\nConceptes: Geologia, barranc, ecosistema, paisatge, fauna i flora, biodiversitat, protecció d'hàbitats i espècies, Xarxa Natura 2000, medi ambient, agricultura i activitat humana.\nProcediments: - Conèixer els factors que defineixen alguns hàbitats de l'illa com els barrancs, les pastures, les marines, els roquissars, i els sistemes dunars.\nEls destinataris són especialment els grups que cursen assignatures de ciències naturals o similars. Aquest taller estarà disponible entre els mesos de setembre a maig, condicionat a la previsió meteorològica, ja que és a l'aire lliure. (*) El Departament de Cultura, Patrimoni i Educació, i el Departament de Turisme del Consell Insular de Menorca subvencionen els tallers que ofereixen entre el 60% i el 100% del cost del desplaçament en autocar (en funció del nombre de sol·licituds que es rebin). En el cas que el mateix matí s’aprofiti el transport per fer, a més a més un altre tallers ofertat dins el programa Salut Jove i Cultura que requereixi desplaçament, com és el cas d'aquest taller, la subvenció augmentarà un 10%. Per tramitar aquesta subvenció el centre educatiu presenta l’original de la factura pagada o la còpia acarada al Departament de Cultura, Patrimoni i Educació, Pl. de la Biosfera,5, Maó. 971 36 07 93. Veure l'apartat web d'Ajuts de Desplaçament, dins Informació General.


L'atenció a la ciutadania a distància i els tràmits municipals es desenvolupen amb total normalitat gràcies a l'avançada implantació de l'administració electrònica a Paiporta | Valencia Extra\nL'atenció a la ciutadania a distància i els tràmits municipals es desenvolupen amb total normalitat gràcies a l'avançada implantació de l'administració electrònica a Paiporta\nL’Ajuntament de Paiporta continua atenent la ciutadania i gestionant els tràmits municipals d’Oficina Única a través de l’assistència telefònica i la tramitació telemàtica, a distància, després del cessament de l’atenció presencial generalitzada a conseqüència de la declaració de l’estat d’alarma pel coronavirus Covid-19, el passat 16 de març.\n“El personal d’Oficina Única està treballant des de les seues cases amb pràctica normalitat i això ha estat possible gràcies a l’avançada implantació en la nostra administració dels processos telemàtics i digitals, així com a una gran tasca i esforç del personal de l’àrea d’Innovació”, ha explicat la regidora d’Innovació i Atenció a la Ciutadania, María Jesús López.\nLes diferents sol·licituds i tràmits s’estan realitzant a través de la seu electrònica. En aquest sentit, s’estan atenent múltiples sol·licituds de certificats d’empadronament, relacionats amb les peticions a entitats financeres de moratòries d’hipoteques.\nQuant a l’atenció presencial, està sent molt restringida i limitada a qüestions urgents i imprescindibles, i sempre després d’una sol·licitud de cita prèvia. Es tracta sobretot de demandes de fe de vida o de certificats electrònics, gestions que sorgeixen de les necessitats que està generant el confinament. “Estem fitant al màxim l’atenció en l’Oficina, i per a evitar el contacte amb altres persones preguem sempre màxima puntualitat. S’estan prenent totes les mesures i precaucions possibles perquè l’atenció siga amb les màximes garanties sanitàries, tant per al personal com per a les persones usuàries”, ha matisat la regidora.\nAquestes noves fórmules de treball i atenció s’estan desenvolupant amb normalitat gràcies a l’avançat estat en la implantació de l’administració electrònica en el consistori paiportí. Personal informàtic de l’àrea d’Innovació s’ha ocupat d’habilitar la xarxa i el sistema del consistori amb les condicions que garantisquen la seguretat informàtica i impedisquen la vulnerabilitat del sistema. “Manegem dades sensibles i protegides de la població de Paiporta i per això hem pres les majors mesures i precaucions en aquesta matèria”, ha manifestat afirmat la regidora d’Innovació.


Què és un isòtop? Definició, tipus i exemples\nQuè és un isòtop?\nLa paraula isòtop s'utilitza per indicar que tots els tipus d'àtoms d'un element químic estan ubicats en el mateix lloc de la taula periòdica.\nSegons la definició d'isòtop, cadascun d'un mateix element té el mateix nombre atòmic (Z) però cada un té un nombre màssic diferent (A). El nombre atòmic correspon a el nombre de protons en el nucli atòmic de l'àtom. El nombre màssic correspon a la suma de neutrons i protons del nucli.\nAixò vol dir que els diferents isòtops d'un mateix àtom es diferencien entre ells únicament pel nombre de neutrons.\nMalgrat que puguin tenir qualsevol quantitat de neutrons hi ha algunes combinacions de protons i neutrons preferides en els diferents àtoms.\nEls que són lleugers (amb pocs protons i neutrons) tendeixen a igualar la quantitat de neutrons i protons, mentre que els més pesats solen tenir més neutrons que protons.\nIsótopos de origen natural\nEls elements que es poden trobar a la natura poden estar en una gran varietat de configuracions diferents. La massa que apareix a la taula periòdica dels elements és la mitjana de totes les masses de tots ells que es poden trobar de forma natural.\nEls isòtops de l'hidrogen, per exemple, són d'origen natural.\nL'hidrogen es pot presentar en tres configuracions diferents: el protio, el deuteri, i el triti. Aquests tres isòtops s'utilitzen com a combustible de la fusió nuclear. En l'aspecte de les armes nuclears, són els elements bàsics que conformen la bomba d'hidrogen.\nLa majoria dels elements naturals estan formats per diversos isòtops naturals que només poden ser separats per procediments físics.\nQuè són els isòtops inestables?\nEls àtoms inestables són àtoms radioactius: els seus nuclis canvien o es desintegren emetent radiacions i es converteixen en altres isòtops o elements.\nEls isòtops estables tenen una vida mitjana de l'ordre de 3000 milions d'anys.\nEs poden trobar amb excés o manca de neutrons. Aquests àtoms poden existir durant algun temps, però són inestables.\nPrecisament, aquesta inestabilitat és el que es busca en el combustible nuclear. A l'ésser inestables resulta molt més fàcil generar reaccions de fissió nuclear.\nEn general, el que fa que un àtom sigui inestable és el nucli gran. Si un nucli es torna prou gran a partir de la quantitat de neutrons serà inestable i intentarà expulsar els seus neutrons i / o protons per aconseguir l'estabilitat.\nL'emissió de neutrons / protons, així com la radiació gamma és la radioactivitat.\nExemples i usos dels isòtops inestables\nAquests àtoms inestables tenen moltes aplicacions possibles en les nostres vides.\nEls isòtops de cobalt s'usen en medicina nuclear per aturar la propagació del càncer.\nEls isòtops radioactius poden usar-se com a traçadors en pacients per monitoritzar diversos processos interns.\nEn la indústria, aquests elements poden mesurar el gruix d'un metall.\nEls isòtops inestables d'urani s'utilitzen com a combustible de les centrals nuclears.\nPer a la datació s'utilitza el carboni 14. En arqueologia, és molt comú utilitzar el carboni 14 per establir la datació de diferents elements.\nPer a la construcció d'armament nuclear com la bomba atòmica s'utilitzen isòtops d'urani, plutoni i d'hidrogen.\nData de publicació: 2 de gener de 2013\nÚltima revisió: 25 de novembre de 2020


Es millorarà el ferm de tres carrers cèntrics del nucli urbà\nL'Ajuntament de Palafrugell millorarà el ferm de tres carrers cèntrics del nucli urbà. En concret, s'iniciaran els treballs corresponents a l'afermat dels carrers Cases Noves, Lluna i Manufactures del Suro, que suposen una superfície de calçada de 6.098 metres quadrats.\nL'Ajuntament ha iniciat el procedint per a la contractació d'aquests treballs d'asfaltatge per import de 165.500 euros, a la baixa. Les tasques tindran un termini d'execució de dos mesos. La calçada objecte de les obres valorades, presenta nombroses fissures en sentit longitudinal, i amb aquesta actuació de millora del ferm s'eliminaran les deformitats sup erficials, mentre es garantirà la durabilitat del paviment per a l'ús que està sotmès en l'actualitat.\nPresenten la rehabilitació i millora de l'autovia del mar\nEl president de la Diputació de Girona, Enric Vilert; el vicepresident i diputat de Xarxa Viària, Pere Trias, i l'alcalde de Palafrugell, Sergi Sabrià, van presentar les obres de rehabilitació i millora de l'autovia de Palafrugell a Calella i Llafranc GIV- 6546. Amb una mitjana de 8.847 vehicles diaris, la carretera GIV-6546 (l'autovia del Mar) és la via amb més afluència de trànsit de totes les que gestiona la Diputació. Fins ara, aquesta carretera patia problemes de trànsit i embussos (sobretot durant els mesos d'estiu, en què l'augment de vehicles és considerable, ja que aquesta via connecta amb les platges). Així mateix, comptava amb un ferm molt envellit i amb una vorera molt deteriorada per la presència d'arrels.


Festa de Nostra Senyora de Meritxell - Santuario de Meritxell\n8 de setembre, Diada de Meritxell\nCada 8 de setembre té lloc la trobada més emotiva entre el poble andorrà i la seva Patrona\nEl progressiu augment de la devoció i admiració cap a la verge al llarg dels segles XIX-XX, i l’assentament d’unes circumstàncies especials de maduresa i interiorització del sentiment nacional per part dels habitants d’Andorra, portaren al Consell General de les valls d’Andorra, el dia 24 d’octubre de 1873, a declarar oficialment i per unanimitat la Verge de Meritxell como a patrona de les Valls d’Andorra:\n“es consigna el fet que Nostra Senyora de Meritxell considerada per les Valls d’Andorra como a la seva patrona i especial protectora des de temps immemorials”\nNo passa desapercebut el fet que, des de la proclamació del patronatge (1873) fins al seu reconeixement eclesiàstic (1914, un any després de la seva petició), passessin més de quaranta anys. Els convulsos i regirats temps d’aquesta època, unit a les tensions entre la Mitra d’Urgel i els governants d’Andorra, van fer que, de forma inexplicable, calgués esperar tant de temps per a aquest reconeixement. La Santa Seu, mitjançant el summe pontífex, el Papa Pius X, confirmà el patronatge de la Verge de Meritxell sobre el poble andorrà a l’any 1914.\nEl Consell, gojós per la noticia, va voler que aquest moment es solemnitzés i es va acordar que es celebri, cada 8 de setembre, la Festa Nacional de les Valls.\nAnys després, el bisbe barcelonès Dr.Justí Guitart i Valardebò va voler completar l’obra dels seus predecessors i va treballar a favor de la coronació canònica de la Verge como a patrona d’Andorra, procés de reconeixement que va concloure el 8 de setembre de 1921. La facultat de concedir aquest privilegi requeia a la basílica de San Pere de Roma.\nEn l’actualitat, cada 8 de setembre, el poble andorrà viu una festa d’unitat i concòrdia a on la Verge és la protagonista absoluta. Tot gira al voltant de Meritxell, la verge de tots. Aquell dia, milers de persones peregrinen fins al santuari, des de molt aviat, per a donar gràcies i manifestar el seu sentiment d’alegria i entusiasme. Personal i espiritualment s’agenollen davant la verge.\nEl poder d’atracció de Meritxell s’evidencia de forma clara en aquesta jornada, que como a tal es viu. Diversos actes i celebracions (peregrinacions, concerts, ballades de sardanes, eucaristies, degustacions de productes típics…), emmarquen aquest dia, en el qual les tradicions i la festa omplen d’alegria el recinte de Meritxell.


Pic du Tarbésou (2364 m) des de Mijanès – TERRA, AIRE, AIGUA, FOC\nPic du Tarbésou (2364 m) des de Mijanès\nDesprés del dia fantàstic a Puyvalador, volem tornar a provar sort. Ens trobem al Plat Rodó de Puigcerdà amb els dos Marcs, la Sílvia, l’Anna i dos amics més del Marc i la Sílvia. Mentre esmorzem, ens diuen que durant la nit ha plogut… quina llàstima! Què fem? Provem un Tarbésou, almenys l’orientació és nord i potser no s’haurà transformat massa… Dit i fet, marxem cap a Mijanès.\nL’excursió se surt des de l’estació d’esquí mateix, és molt tranquil·la i es respira bon ambient. Comencem a foquejar al costat d’una pista d’esquí que aviat l’abandonem per un camí que trobem a la dreta i ens endinsem al bosc fins arribar al refugi de l’Orri, una petita cabana lliure que té llar de foc i tot! Des d’aquí, ja es veu el cim i la ruta no té pèrdua. Seguim amunt, en direcció sud-oest, tot desviant-nos cap a la dreta a mesura que anem guanyant desnivell i ataquem el cim per la vessant dreta. No té cap complicació, anem fent xino-xano i parlant mentre anem pujant.\nPoc després d’haver sortit de l’estació d’esquí.\nTarbésou al fons. Es veuen les línies a la neu causades per l’aigua de la pluja.\nA dalt del cim hi ha molta gent, la majoria d’ells són francesos. Alguns van en raquetes i d’altres en esquís. Fa un dia espectacular, una mica de vent i no massa fred. Mentre fem un mos, mirem per on podem trobar millor neu per baixar… que no està per tirar coets, la pluja ha fet mal i és una llàstima. Finalment, decidim baixar per la vessant sud-est i l’encertem! Almenys, la neu ja està “cremeta” perquè porta una bona estona que li toca el sol. Cada un baixa per on li sembla millor fins a trobar el camí de tornada i arribem a l’estació d’esquí en poca estona.\nVistes espectaculars de l’Ariège francesa des del cim.\nFoto de grup, amb el permís del Marc Solé.\nÉs una sortida molt senzilla, bonica i sense complicacions. Es pot ampliar, des del cim, cap als llacs que es veuen a l’altra vessant i remuntar per un coll per tornar a l’estació. No ho vam fer per falta de neu. La volta són uns 10 km i uns 800 m de desnivell positiu.\nAquí teniu el track de la sortida.


Intel·lectuals i professors, contra la càrrega a la UdG\nPuig justifica l'acció dels Mossos al campus perquè una protesta "no pot bloquejar les institucions"\nLa batalla campal entre Mossos i estudiants arran de la visita d'Artur Mas a l'acte dels 20 anys de la Universitat de Girona ha derivat en crítiques a l'acció policial per part d'intel·lectuals i professors.\nALBERT BALANZÀ GIRONA. 18/12/2011 00:00\n260x366 Mossos i estudiants, divendres al migdia, durant els enfrontaments al campus de Girona. / CÈLIA ATSET Mossos i estudiants, divendres al migdia, durant els enfrontaments al campus de Girona. / CÈLIA ATSET\nLa tensió viscuda al campus de la UdG divendres al migdia, que va acabar amb 18 ferits i tres detinguts, va traslladar-se ahir a les xarxes socials, però no va estar liderada pels estudiants sinó per intel·lectuals i professors, majoritàriament vinculats al campus, que han mostrat el seu rebuig a l'entrada i a les càrregues de la policia a les instal·lacions de la universitat. Bona part de les crítiques van accelerar-se a partir de dos missatges a Facebook del president de la Fundació Tàpies i professor d'estètica de la UdG, Xavier Antich, que va qualificar de "vergonya" l'explicació oficial dels fets que donava la UdG.\nL'opinió d'Antich va tenir aviat el suport d'intel·lectuals com el director de cinema José Luis Guerín, el crític de cinema Carlos Losilla i l'escriptor Javier Pérez Andújar, i també d'altres titulars del campus, com Oriol Ponsatí-Murià, professor de filosofia antiga; Eva Merino, professora de cinema, i Ingrid Guardiola, professora de gestió cultural. La professora d'història de l'art Marta Sureda va estirar el fil cap al mur mateix de la UdG, on l'exregidora del PSC i professora d'història de l'art contemporani, Lluïsa Faxedas, advertia: "No oblidarem les imatges dels Mossos d'Esquadra repartint cops de porra a tort i a dret als nostres companys". Encara en el marc de reaccions de personalitats del món de la cultura, el poeta Roger Costa-Pau va comparar les maneres dels Mossos amb les de la policia franquista.\nPolèmica i manifestació\nEl conseller d'Interior, Felip Puig, va sortir al pas d'aquestes reaccions defensant la policia de la Generalitat perquè va utilitzar "legítimament la força, en últim terme, i quan va haver-hi un intent d'agressió cap a les persones i els agents que eren a l'acte". Puig va afegir que "el legítim dret a manifestar-se no pot bloquejar el funcionament de les institucions". Amb aquest clima de confrontació, la plataforma de la UdG contra les retallades manté la manifestació de dilluns a les 12 del migdia davant del rectorat.


INFORMACIÓ SOBRE LA JUBILACIÓ ANTICIPADA LOE I LA JUBILACIÓ ANTICIPADA NORMAL\nJubilació voluntària anticipada LOE 2011. Presentació de sol·licituds\nJubilació voluntària anticipada als 60 anys sense dret a la gratificació extraordinària LOE\nJubilació anticipada per incapacitat permanent\nAspectes a tenir en compte en el càlcul de les pensions i altres prestacions\n1.) Jubilació voluntària anticipada LOE 2011. Presentació de sol·licituds\nTermini: Fins el 28 de febrer de l’any 2011\n- Haver complert els 60 anys d’edat a 31 d’agost del 2011\n- Tenir acreditats 15 o més anys de serveis efectius a 31 d'agost de 2011.\n1. Cal sol·licitar-la abans del 28 de febrer de 2011.\n2. El model oficial de sol·licitud de jubilació voluntària es pot descarregar de la WEB del Departament o clicant a:\nSol·licitud de jubilació voluntària [PDF, 129,93 KB.]\nSol·licitud de gratificació extraordinària [PDF, 52,73 KB.]\n3. Full de serveis a 31 d’agost de 2011.\nEl quadre d'aquest any 2011 és:\nEncara que la pensió pels funcionaris de 35 o més anys de serveis és en el 2011 de 39.268,77 euros pels professors de Secundària i 30.905,51 pels mestres, la Llei de Pressuposts estableix un màxim de 34.970,74 euros anuals bruts distribuïts en 14 pagues. Això vol dir que pels professors de Secundària a partir dels 32 anys de serveis ja es guanya el màxim.\nEncara que la pensió pels funcionaris de 35 o més anys de serveis és en el 2011 de 39.268,77 euros, la Llei de Pressuposts estableix un màxim de 34.970,74 euros anuals bruts distribuïts en 14 pagues. Això vol dir que a partir dels 32 anys de serveis ja es guanya el màxim.\n2.) Jubilació voluntària anticipada als 60 anys sense dret a la gratificació extraordinària LOE\n- Haver complert els 60 anys\n- Tenir acreditats 15 o més anys de serveis efectius\n* Es sol·licita amb tres mesos d'anticipació a la data en la qual un es vol jubilar.\n* El cesament es produeix el mateix dia que el funcionari ha decidit que es vol jubilar.\nEs poden acollir a aquesta jubilació tots els funcionaris, per la qual cosa es pot utilitzar alternativament a la jubilació LOE quan el funcionari NO cumpleix els requisits d'aquesta per tenir dret a la gratificació extraordinària LOE. Per exemple els nascuts desprès del 31 d'agost de 1951.\nLa quantia dependrà del nombre d'anys\nAquest tipus de jubilació ja no serà possible pels funcionaris anomenats a partir de l'1 de gener de 2011 ja que aquests ja nos seguiran el règim de Classes Pasives sinó que seguiran el règim de la Seguretat Social.\n3.) Jubilació anticipada per incapacitat permanent\nAquesta jubilació es pot dictaminar per ofici o a constància de l'interessat\nLa quantia de la pensió es calcula de la mateixa forma que la jubilació per edat considerant com anys de serveis efectius els anys complerts restants fins complir l'edat de jubilació. Si el funcionari no arriba als 20 anys de serveis i la incapacitat no inhabilita per tota la professió, la quantia de la pensió es redueix en un 5% per cada any que falti per arribar als 20 anys de serveis, amb un màxim d'un 25% de reducció.\n4.) Aspectes a tenir en compte en el càlcul de les pensions i altres prestacions\nEls anys prestats al Servei Militar només es poden tenir en compte si abans de prestar-los ja s'era funcionari\nNo es pot percebre la pensió de jubilació i realitzar un treball per compte pròpia o per un altre si això implica estar d'alta en la Seguretat Social. En canvi sí és possible publicar llibres, donar conferències, impartir cursets, etc.\nSi voluntàriament s'ha tingut reducció de jornada per més d'un any, aquests anys cotitzen com mitjos anys. Si s'ha estat un o més anys en excedència voluntària aquests anys no es tenen en compte per calcular la pensió. Les baixes per malaltia, lactància, etc. no disminueixen el computo d'anys.\nEls funcionaris nomenats abans de l'1 de gener de 2011 quan es jubilen percebran la pensió del Ministeri d'Hisenda i la resta de prestacions, com és la sanitària de MUFACE, ja sigui en una entitat privada o en els serveis de salut de la Seguretat Social.\nCanvis en el sistema de classes passives introduïdes pel Decret de 3 de desembre del Govern de Rodríguez Zapatero. Accés a les conseqüències del Decret.\nEl Govern d'Espanya ha anunciat una important modificació del règim de pensions a finals de gener de 2011 o principis de febrer, per tant cal estar atents del què decideixin.


Quin esports fas? Per què vas escollir aquest esport?\nFútbol, perquè de petita jugava amb el meu germà i m’agradava molt.\nEn quin equip jugues?\nDe quina posició?\nA quina edat vas començar a jugar a fútbol?\nVaig començar als quatre anys.\nEls teus pares van acceptar que fessis aquest esport?\nSí, ho van acceptar des del primer moment perquè era el que a mí més m’agradava.\nAmb 12 anys, amb altres noies.\nPer què creus que diuen que el futbol és un esport masculí?\nTots els nois i les noies poden fer el mateix esport, però per la constitució física dels homes, tenen més força i en alguns esports es nota. Però avui en dia, hi ha algunes noies que estan molt preparades i rendeixen tan bé com el homes.\nÉs un tòpic que la menstruació us pot fer rendir menys físicament?\nSí, rendim una mica menys perquè, sobretot en aquell període, tenim una mica menys de força però seguim jugant a un bon nivell.\nQuines són les diferències més importants a l’hora de jugar futbol un home o una dona?\nCom he dit abans, un home sol rendir més perquè té més força i les faltes són entrades més dures quan topen entre ells.\nCreus que està suficientment reconegut el futbol femení aquí? Creus que té més importància en altres països?\nEstà reconegut però no tant com a altres països. On és molt reconegut és als Estats Units.\nQuè en penses de la retransmissió dels partits de futbol masculins i femenins?\nQue els partits masculins se solen transmetre més que els femenins.\nSaps quina diferència salarial hi ha entre futbol femení i masculí? Et sembla just?\nNo sé quina diferència hi ha però els jugadors masculins cobren més perquè estan més valorats. No em sembla just perquè crec que hauríem de cobrar igual.\nTeniu patrocinis importants?\nT’han fet algun comentari masclista mentre practicaves el teu esport? Quin? T’ha passat més abans que ara o igual?\nSí, quan jugava amb nois uns pares em van fer un comentari masclista:”Nenaza”.\nQuè significa ser una futbolista d’elit?\nQue m’han convocat a la selecció i he jugat un campionat Europeu l’any passat. Hi dedico molt de temps a l’entrenament.\nQuin any vas debutar a l’esport d’elit?\nL’any passat, temporada 2018/19\nQuines competicions has guanyat?\nN’he guanyat dues: la Lliga i la Copa de Catalunya.\nQuè li recomanaries a una nena o noia que volgués jugar a futbol? I a l’hora de fer-se’n professional\nQue tingui personalitat i que no faci cas del que li digui la gent!\nPol.C i Nacho.C\nFont de consulta: imatges\nPrevious M’agrada el patinatge!\nNext Noa Catalan: tiradora amb arc


Parcel·la de 1,492m² en venda a Sant Andreu de Llavaneres\nParcel·la amb vistes al mar, a pocs metres del centre de Llavaneres, Barcelona.\nAquesta parcel·la es troba a la població de Sant Andreu de Llavaneres i ofereix unes vistes increïbles al mar, amb la possibilitat d'anar a peu al centre de St. Andreu de Llavaneres, característiques molt cobejades a la zona. La població es caracteritza per ser una de les més exclusives de Catalunya, amb un port nàutic, camps de golf, natura ia tan sols 25 minuts de la ciutat de Barcelona.\nLa parcel·la té una mica de desnivell i està localitzada en un carrer sense sortida, per la qual cosa és perfecta per als que busquin màxima privadesa i no viure en una zona transitada, ni per cotxes ni per vianants, sense renunciar a poder anar a peu a comprar el pa.\nSegons normativa, podem edificar el següent:\nEdificabilitat 0,40 inclòs subterrani\nOcupació del 15%\nAlçada màxima: 7 metres, amb planta baixa més primera planta\nSeparació amb el carrer: 5 metres\nNo es permeten construccions auxiliars\nAixí, es podria construir una casa de 450 m2, amb plantes baixa i primera, més 150 m2 de planta semisoterrani, amb un total de 600 m2 construïts.\nPer a més informació contacteu [email protected] o @lucasfox_maresmecoast\nSant Andreu de Llavaneres és una de les localitats més exclusives de Catalunya, caracteritzada pels camps de golf, el port nàutic i diverses zones per practicar innombrables esports, entre els quals destaca l'equitació. Està molt ben comunicada per autopista, carretera i tren. En poc més de 25 minuts arribarem a la ciutat de Barcelona, a 45 fins a l'aeroport internacional i en poc més de 50 minuts a la fantàstica Costa Brava.\nIdeal per viure en un entorn privilegiat sense renunciar a tots els serveis i tot el lleure de les grans capitals.\nEn venda, Parcel·la 505.000 €\nSuperfície construïda 2.014m²\nEn venda, Parcel·la 712.000 €\nParcel·la de 2,120m² en venda a Sant Andreu de Llavaneres\nSuperfície construïda 2.120m²\nParcel·la de 1,300m² en venda a Sant Pol de Mar, Barcelona


Sta. Magdalena recapta prop de 1300 euros per a la recerca oncològica — Santa Magdalena de Polpis\nInici » Notícies » Sta. Magdalena recapta prop de 1300 euros per a la recerca oncològica\nSin categoría — 30/10/2017\nSta. Magdalena recapta prop de 1300 euros per a la recerca oncològica\nGran nit d’Halloween benèfica, la que es vivia el dissabte, 28 d’octubre, en Sta. Magdalena, organitzada per l’Associació Local de Lluita Contra el Càncer de Sta. Magdalena, en col·laboració amb l’Ajuntament de la localitat, els xiquets de la Ludoteca Municipal i els joves artistes de Creant Art, Cibil.la Portman, Panderia Marín i els dj´s Ferrán Cheto i Borja Sospedra.\nUnes 200 persones es van sumar a aquest esdeveniment, que va aconseguir recaptar 1300 euros, que es destinaran a la recerca oncològica i que es van obtenir gràcies a les consumicions de la barra i la venda de polseres Candela.\nEl sopar va tenir com a temàtica la nit d’Halloween, i el pavelló va ser ambientat per a l’ocasió amb un cementeri i photocall, que va estar molt concorregut per part dels veïns, que també es van disfressar. De fet, Aitana Pegueroles, David Bonet i Claudia Cid, es van alçar amb el premi a la millor disfressa en cadascuna de les categories, establides per l’Associació de Lluita contra el Càncer.\nDes del col·lectiu local agraeixen tota la col·laboració, que han rebut per al desenvolupament d’aquest esdeveniment solidari, així com tots els beneficis obtinguts, que contribuiran a ampliar i investigar en la lluita contra les malalties de caràcter oncològic.


asdfg | 27 Desembre, 2008 14:31\nDesprés de passar una setmana agònica que ja no sabia què fer amb els alumnes per no continuar amb el temari (no vos ho creureu, però per primera vegada vaig bé de ritme, segurament per fer 4 hores setmanals de classe en lloc de 3), ha arribat el Nadal.\nPer norma general, el Nadal és una època de l’any que m’encanta, tot i la seva progressiva degradació en producte de consum i la contínua extirpació dels seus valors morals intrínsecs. El Nadal és una fantàstica excusa per acostar-se a la gent que has enyorat durant tot l’any i amb la qual t’has fet enfora per motius de diversa índole, més o menys justificada; és un temps de reflexió en el qual pots valorar si la decisió presa fa temps va ser encertada o no, i també és un temps de perdó. I ja se sap que els humans, a causa del nostre orgull, necessitam una excusa per fer un gest que en dies normals no faríem.\nNo vos perdeu aquest Nadal la ruta de Betlems pel centre de Palma: la Misericòrdia, Sant Antoniet, C&A, Cort, Constitució... aquests els més evidents, després n’hi ha d’altres un poc més amagats, dins esglésies i convents, que trobareu perfectament detallats a la ruta de Betlems Nadal 2008 feta per l’Associació de Betlemistes Francesc Rosselló de Balears, un prospecte imprescindible que trobareu a qualsevol dels betlems fets per aquesta associació, la majoria d’ells citats al principi d’aquest paràgraf. Meam si trobau el frare amagat!\nI un darrer apunt per aquest Nadal. Mister Rafel Nadal cobrarà 3 milions d’euros per ser la imatge de Balears els propers anys. Vull fer sobre aquesta notícia un parell de puntualitzacions:\n1-\tMe pareix brillant la idea que en Rafel sigui la imatge de Balears. Ja fa temps que hauria de ser així, no m’imagin ningú més idoni ara mateix. 2-\tD’altra banda, me pareix excessiva la quantitat que haurem de pagar tots nosaltres. Té raó en Matías Vallés, tots els mallorquins més pobres que en Rafel haurem de pagar al mallorquí més ric perquè faci propaganda de la seva identitat, cosa que ell mateix no pot obviar. 3-\tAquesta darrera idea me fa pensar, malauradament, en un Rafel Nadal més interessat a fer caixa que en una persona que estima la seva terra. I això darrer fa que m’hagi decebut un poc. El que patrocina és la seva terra, que ell diu que estima tant i que la considera imprescindible, no una marca comercial... però a l’hora de demostrar aquesta estimació... En fi, que cadascú extregui les seves conclusions i, si vol, que les deixi escrites.\nSeguirem segurament l’any que ve...


Habitant-global: de març 2016\nEl d'avui us semblarà un títol contradictori, un oxímoron, però el tema m'ha semblat de prou interès com presentar-vos-ho, més enllà de les connexions musicals amb "The sound of silence" de Simon & Grarfunkel i també la cançó de Lluís Llach "Com un arbre nu"; unes peces dignes de reescoltar si teniu "Spotify".\nResulta que per causa del natural deteriorament dels sentits i dels components de l'organisme inherent al fet de acumular anys de vida m'he vist obligat a deixar de prendre estimulants quotidians com ara la cafeïna i els seus germans presents en el te i la xocolata. Pensant en allò de que "un dia és un dia" el passat cap de setmana vaig dir "sí" quan van convidar-me a un cafè després del dinar de celebració del comiat de l'hivern. Deu hores després l'alcaloide actuava en el meu cervell. En ficar-me al llit i tancar el llum vaig trobar-me totalment desvetllat, malgrat la fatiga d'un dia d'activitat superior a la mitjana. Ni la lectura ni la infusió de melissa van fer cap efecte en el meu estat d'hipervigília. Acústicament percebia a la perfecció els acúfens que m'acompanyen des dels trenta anys, el batec cardíac, les lleus gotes de la pluja de llevant picant contra les persianes de la finestra, el cric-crac de les vèrtebres cervicals en girar el coll, els segons degotats per la mecànica del depertador; i, per descomptat, les rítmiques inspiracions de la persona que dormia plàcidament al meu costat. També sentia l'arribada d'alguns veïns per la lleu ressonància dels rodaments del motor de l'ascensor, l'obrir i tancar portes dels replans, el cruixir del radiador en contreure's després d'haver tancat la calefacció, la conversa d'algun veí, o potser era un aparell de televisió...\nAixí vaig comprovar que l'antiga pretensió de la meva infantesa de percebre el silenci màxim humanament audible cada cop està més lluny de les meves possibilitats. Segurament el cervell pot ignorar el sons que l'arriben de l'exterior com també els generats pel propi organisme, inclosos els desplaçaments de fluids pel tracte intestinal, però això no vol dir que no ens arribin estímuls acústics. De la mateixa manera no podem percebre la foscor total, ni és tècnicament possible encapsular-nos dins d'una closca que ens aïlli de l'univers. Ja sabeu que existeixen partícules que traspassen sense problemes els 13.000 km del planeta, diametralment des de les antípodes, i segueixen pel nostre cos de peus a cap sense immutar-se.\nDeixem'ho aquí, doncs, abans de ficar-nos en terrenys propis de la filosofia i de la mecànica quàntica.\nNota: Foto d'una cambra anecoica\nFont: Google imatges.\nPublicat per Lukas4 a 13:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: envellir, Observacions, opinió, salut, tecnologia\nPublicat per Lukas4 a 16:04 Cap comentari: