Organitzadors, promotors i restauradors de la nova edició del Corretapa a la terrassa d'El Mirador Quim Pascual\nLa festa de la gastronomia celebrarà la 6a edició del 8 a l’11 de juny amb 20 participants, nous premis i una festa de cloenda\nCastellar recupera enguany l’esdeveniment gastronòmic més popular i participatiu de tot l’any: el CorreTapa Castellar. Després de l’aturada obligada a causa de l’esclat de la pandèmia, l’Ajuntament organitza la 6a edició d’aquesta iniciativa –entre el 8 i l’11 de juny–, amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona, el suport de Comerç Castellar i la dinamització d’Ielou Comunicació. Una vintena d’establiments prendran part a la iniciativa .\nL’esdeveniment tindrà lloc preferentment a l’exterior de cada local participant. Per evitar aglomeracions dins dels recintes, cada local disposarà d’un espai de terrassa a la via pública, delimitat i facilitat per l’Ajuntament, hàbil durant els tres dies de l’esdeveniment. També la quota de participació és gratuïta per als bars i restaurants participants. La regidora d’Activitat Econòmica, Anna Mármol, ha precisat que enguany l’Ajuntament ha decidit organitzar la festa de la gastronomia “per donar suport al sector de la restauració, que ha patit molt la pandèmia, i afavorir la participació de bars i restaurants”.\nA les terrasses les persones tastadores podran demanar i degustar la tapa (amb la cervesa) a un preu de 3,5 euros al personal de cada establiment, que les atendrà des de la porta del local, de manera que no s’interromprà l’activitat habitual de cada establiment. L’horari del CorreTapa es limita, enguany, a la tarda-vespre dels quatre dies consecutius, de dimecres a dissabte, de manera que cada local participant establirà el seu horari concret a partir de les 19 hores.\nJúlia Lluelles, de Llullu Cakes, i Anna Giménez, de La Casa de Las Chuches, totes dues a la plaça Calissó, és el primer any que participen al CorreTapa i ho fan “per fer poble i perquè la gent de Castellar ens conegui”. Totes dues elaboraran tapes dolces: en el cas de La Casa de las Chuches seran llaminadures amb xocolata desfeta i en el de Llullu Cakes, una tapa amb fruita. Carles Calsina, el xef del restaurant Garbí s’ha decidit a participar enguany a la proposta gastronòmica perquè “es pot fer a partir de les set del vespre i podrem atendre les persones que vinguin en una terrassa”. La Mireia Lluch, del bar Califòrnia, ha optat per fer una creació “creiem que exclusiva de Castellar, que són els torreznos de Sòria amb un melós de patata”. Lluch confia que enguany la gent surti al carrer a gaudir de les tapes, “com vaig fer abans de tenir el local”.\nPREMIS I CONCURS DEL CORRETAPA\nCom és habitual en cada edició del CorreTapa Castellar, es premia la participació de la ciutadania i l’adhesió dels establiments participants. En aquest sentit, la iniciativa recupera el clàssic sorteig d’entre totes les butlletes dipositades a les urnes que es trobaran als establiments participants. Per tal que aquestes butlletes siguin vàlides, caldrà aconseguir fins a cinc segells d’establiments diferents, omplir correctament la casella de les dades personals i votar la “millor tapa 2022”. D’entre totes les butlletes vàlides se sortejarà un àpat per a dues persones per valor de 60 € a bescanviar en qualsevol dels establiments que participaran en l’edició del 2022.\nEn paral·lel, la ciutadania també podrà participar en el concurs d’Instagram que premiarà la fotografia amb més “m’agrades” compartida a la xarxa social amb l’etiqueta #CorreTapaCastellar. El perfil guanyador rebrà un xec valorat en 25 € a bescanviar en qualsevol dels establiments gastronòmics participants en el CorreTapa Castellar 2022.\nD’altra banda, les diferents propostes dels establiments gastronòmics podran optar, enguany, a dos grans premis: el Premi Guanyador CorreTapa Castellar 2022 i el Premi Popular 2022. En el primer cas, un jurat format per tres persones professionals i/o vinculades al sector de la restauració, no participants en l’edició d’enguany, determinaran el premi a partir de la mitjana de puntuacions de diverses categories. Finalment, el Premi Popular resultarà de la mitjana de tots els vots emesos pels clients que tastin les tapes, a través de les butlletes dipositades a les urnes\nFESTA PER CELEBRAR L'EDICIÓ 2022\nLa darrera novetat d’enguany és la festa de cloenda que se celebrarà un cop passat el cap de setmana del CorreTapa. L’acte, que serà obert a la ciutadania i es farà a l’aire lliure, comptarà amb l’assistència de les entitats organitzadores i, molt especialment, dels representants dels diferents establiments participants. L’acte de cloenda comptarà amb música en directe i piscolabis per als assistents i acollirà el lliurament dels diferents premis, així com la resolució en directe del sorteig de la butlleta guanyadora d’entre totes les que s’hagin recollit. “Hem volgut organitzar una festa per, d’alguna manera, agrair la feina que faran els restauradors durant aquests dies”, remarca Mármol.


Ací tenim una entrevista que la nostra col.laboradora Lorena Reolid li va fer a un dels joves músics de Puçol, Juanen Carreres\nJuanen Carreres és un jove puçolenc amb una llarga trajectòria dalt dels escenaris, un multiinstrumentista i compositor que ha portat la música tradicional valenciana i la seua pròpia més enllà de les nostres fronteres. Recentment ha participat en dos dels discos que millor definirien l'estil d'aquest polifacètic artista: 20 anys de l'Escola de Tabal i Dolçaina de Puçol i Rocanfolc del grup de rock Infussió. Però, no només és la música qui agita la seua motivació sinó que l'activisme social, cultural o ecològic són també algunes de les causes que estimulen a aquest melòman i l'inciten a continuar oferint-nos la seua música.\n-Quan i com s'inicia la teua vocació musical?\nAls set anys d'edat, recorde que estava en les festes de Benifairó de les Valls, passava un dolçainer fent cercavila i ma mare insinuà que potser eixa seria una bona activitat extraescolar, així que em vaig apuntar a l'Escola de Tabal i Dolçaina de Puçol.\nEixe mateix any vaig fer les meues primeres actuacions en directe i gairabé sense adonar-me, vaig trobar una via d'expressió que desconeixia.\nA més, vaig tindre la sort de tindre com a mestre a un dels millors dolçainers del nostre panorama, Xavier Ahuir, del grup Al Tall. A ell li dec molt del que hui sóc, com a músic i com a persona.\n-Es pot viure de la música? És el teu cas o compagines aquesta vocació amb la teua feina?\nAixò és molt relatiu, la música és un mercat molt desregularitzat. Si et refereixes a viure de les actuacions, és molt difícil, si el músic pot compaginar les seues actuacions, fer classes, fer de músic de sessió i mil coses més (a banda de ser l'administrador) sí que és possible... l'únic que necessita és treballar unes vint-i-cinc hores al dia, aproximadament.\nJo treballe a una fàbrica i li dedique a la música tot el temps que puc, que és més del que caldria però menys del que m'agradaria.\nAltre problema afegit si tries la música com a professió és la precarietat que de vegades pateix el sector, tots sabem la situació que estem vivint, tothom intenta ajustar i retallar al màxim el pressupost i les despeses, açò fa que molt sovint qui contracta, planteja l'opció de no donar d'alta l'actuació (pagar en diners negres) i de fet, no és cap secret que moltes voltes es fa així. Açò potser siga beneficiós per qui contracta i també per alguns músics que toquen per afició però, per a qui és músic de professió, no cotitzar és un problema i ben gros.\n-Amb quin músic o grup musical t'identificaries?\nM'agraden molt grups valencians com Al Tall o Carles Dénia perquè conten la realitat social i cultural que tinc més a prop, també tinc especial devoció per grups com Miranda, Paté de Fuá o Jorge Drexler, per la seua deliciosa manera d'expressar els sentiments que pot tindre qualsevol persona i, com que no sóc molt seguidor de bandes com Tequila, Los Rodríguez o Ariel Rot pel seu rock and roll.\nEm sent identificat perquè m'agraden i, a l'hora de compondre o interpretar la meua música, intente que eixes siguen tres de les bases més importants a tindre en compte... altra cosa és que aconseguisca semblar-me mínimament a eixos músics, ja volgués jo!\nTot i que cal tindre un ventall molt ampli, d'allà on menys t'ho esperes aprens alguna cosa.\n-Creus que existeix la bona música i la barata?\nJo no crec en el concepte de bona música, crec més en el bon oient.\nÉs cert que hi han cançons o estils musicals que per la seua idiosincràsia estan limitats en certs aspectes però, això no vol dir que siguen millor o pitjor, només vol dir que t'agraden més o menys.\nEl bon oient ha de saber analitzar les cançons, sentir-les, explicar-les... el mateix que passa amb altres disciplines artístiques com la pintura, el cinema, el teatre... Està clar que també pot passar que no sàpigues per què t'agrada una cançò o un quadre, perquè no conegues el motiu, no vol dir que aquest no existisca.\nLa música barata sí que és, per desgràcia, una realitat i ben estesa. El que entenem per música mainstream és, en la majoria dels casos, una música pensada per a un sector de la societat amb poca educació musical (que tot siga dit, em pareix perfectament lícit, cadascú fa el que vol) però que no suma res al concepte de música entés com a cultura, al meu parer.\nA les discogràfiques que treballen amb aquest tipus de música no els interessa tindre un públic massa crític ni culte, només els interessa guanyar diners. Hi ha excepcions, com en tot, però ben poques. Això sí, la música barata “sona de puta mare”.\n-A quins projectes estàs ficat? Quins plans de futur tens?\nContinue fent actuacions amb la dolçaina i amb Infussió, que és la banda amb la qual més m'identifique de les que tinc en marxa.\nTambé faig actuacions de tant en tant amb formacions acústiques que muntem puntualment i quasi per encàrrec, a més d'una orquestra, un grup de versions de Los Rodriguez, un duet amb què fem versions de Mecano i totes les col·laboracions que em deixen. La resta de projectes que tinc en marxa són coses menys serioses, sí, menys encara.\nEn un futur no sé què faré, la veritat és que no em preocupa massa. Espere continuar component i interpretant i coincidint en gent tan genial i tan bons músics com fins ara, amb això (i no palmar pasta) estic satisfet.\n-Respecte al teu grup, com sorgeix Infussió?\nInfussió va nàixer de la necessitat que teníem tres alumnes de l'Escola de Tabal i Dolçaina de Puçol (Àlex, Juanjo i jo) de portar la música que fèiem a un estil més rock, que també ens agradava molt.\nAixí hem acabat nodrint el nostre repertori de cançons populars com la Dansa de la Moma, l'Havanera dels Tramussos, El Tio Canya... o composicions pròpies emmarcades dintre de l'estil tradicional, com cercaviles, albades, marxes mores...\n-Per què us decidiu a cantar en valencià?\nSupose que és, simplement, perquè pensem en valencià.\nÉs cert que hi ha dues excepcions, al repertori tenim un parell de temes en castellà. El motiu és el mateix, quan vaig escriure eixes lletres, per circumstàncies de la temàtica ho vaig fer en llengua castellana.\nSi dominara altres llengües com per expressar el que sent de manera correcta i es presentara l'ocasió d'utilitzar-les, també ho faria. Encara que el que més m'agrada i com més còmode em sent és cantant en la meua llengua, això no ho puc negar.\n-Quines són les influències de la banda?\nBuf! la base sembla una barreja de grups valencians de fa alguns anys (Al Tall, El Sifoner, Lluís Miquel...) i bandes de pop-rock espanyol dels anys 80 i 90 (Tequila, Los Rebeldes, Los Rodríguez...) però a açò cal afegir influències del punk clàssic, metall, pasdoble... un despropòssit total!\n-En qui o en què us inspireu quan componeu les vostres cançons?\nEls temes que més tractem són coses quotidianes, que qualsevol pot entendre o sentir, els que més ens interessa són els temes sentimentals, socials, reivindicatius... tot allò que sentim nostre i que la gent del nostre voltant pot sentir de la mateixa manera.\n-Què és allò que voleu transmetre amb la vostra música?\nPrincipalment el que intentem és traure un missatge positiu, de vegades és complicat depenent de quin tema es tracte però, ja està la situació prou difícil com a posar-nos més pessimistes encara.\nVolem que la gent pense i recapacite sobre certes coses, sí, però que mai deixe de somriure.\n-Quina ha sigut l'acceptació del vostre darrer treball o de la vostra música en general?\nEstem molt contents de com ha funcionat el disc Rocanfolc, en poc més d'un mes havíem passat de les 700 còpies venudes. Però pense que açò no és l'indicatiu principal d'acceptació de la música o la banda, jo considere més important que els col·lectius, ajuntaments o "garitos" continuen confiant en la nostra proposta. No som una banda que es farte de fer actuacions, però tampoc no ens podem queixar de poca feina, la veritat.\nUna manera de saber si l'acceptació ha estat bona és quan la gent ix d'un concert xiulant alguna de les melodies que ha escoltat, en eixe sentit, pense que les melodies alegres i ximplones i el bon gust per a interpretar del nostre dolçainer juguen molt al nostre favor. Açò del xiulit sona "garrulo" però és així...\nEn general, estem molt satisfets de l'acollida del nostre treball en aquets set anys...\n-En qüestions de promoció, com d'importants són les xarxes socials a l'hora d'arribar a la gent?\nPense que són importantíssimes. Faciliten la promoció, l'arribada al públic...\nA més a més, la via directa de comunicació que tens i tenen amb tu, el fet de no vore'ns com una cosa que està ahí, lluny, distant, inaccessible... tot això crea un vincle (tant per a l'artista com per al músic) que abans no existia, o no de la mateixa manera.\nCom a públic, que també sóc, pense que sents una relació més directa. A mi m'agrada veure com és el dia a dia dels artistes que admire, saber què fan, com preparen un concert, l'alegria d'un diumenge després d'una actuació... sense aquestes xarxes socials ens perdríem aquests detalls. Ara bé, per a mi no hi ha res com poder abraçar la teua artista preferida quan acaba un concert, ni xarxes socials ni res...\n-Com creus que afecta la crisi a la indústria musical?\nEn el punt de l'entrevista que ens trobem, crec que ja podem començar a parlar clar, "la indústria musical és una pantomima", ho dic un poc en la línia del que et comentava abans de la música bona o barata. Indústria i música són dos termes que no haurien d'anar mai lligats.\nSi els afecta la crisi, que es foten! Què és això de fer la música que l'oient vol escoltar? Què vol dir això de no fer crítica de cap manera? Per què ha de sonar el disc amb la mateixa intensitat del començament a la fi? Existeix vida després del compàs de dos per quatre?\nDes del meu punt de vista, la música ha d'estimular, ha d'educar d'alguna manera... l'art no ha de deixar-te impassible i, si ho fa, no és art. Què és això de llegir mentre s'escolta música, estem bojos o què? Hem de ficar els cinc sentits quan estem davant d'una obra d'art, siga música o siga el que siga...\nBé, m'he esplaiat una mica massa, no? En definitiva, el que vull dir és que a qui més afecta és a qui veu la música com un negoci.\nEstà clar que ens ha perjudicat a tots, tenim menys actuacions, cobrem a 90 dies (o no cobrem), reduïm les formacions, rebaixem el preu... el mateix que a la resta d'oficis.\nPerò el que sí és una llàstima és que aquesta indústria no eduque sinó que faça tot el contrari. Estan aconseguint tindre una clientela cada vegada més ignorant, menys crítica, més submissa... estan fent el que els convé per dur endavant una indústria però, no la música. Evidentment i per sort, existeixen excepcions.\n-Com a músic, què opines dels concursos musicals com La Voz? Creus que embruten la indústria musical o són un vehicle per fer-se conèixer?\nCadascú pot fer el que vulga, jo pense que no són el millor lloc per a educar-se com a artista, el que sí que està clar és que són un lloc excepcional per a promocionar-se.\nHe vist alguns programes d'aquest tipus i hi ha gent realment bona (i molta pallorfa) però el millor són els crítics o el jurat o tota aquesta gent que està ahí per valorar-los... aquests sí que són la canya! La majoria de les opinions fan riure, això sense comptar quan diuen el que han de dir, vull dir allò que els imposen.\nI per si n'hi havia prou amb el que li interessa a la direcció del programa (el guapet que canta, el graciós, l'altre que dóna pena i cau bé, la xica de les mamelles del 23% del share, el que està mig fava i encara fa més gràcia que l'anterior...) arriben les discogràfiques... ara sí que estem tots!\nA més dels interesaos del programa, amb l'audiència, afegim els de la discogràfica amb el que es pot vendre de qualsevol manera... vés i corre! Resumint, no crec que embruten cap imatge, estan en la línia.\nPer finalitzar m'agradaria destacar que no m'agraden els concursos i els concursos de qualsevol tipus d'art menys encara, dir qui o què és millor en qüestió de sentiments, em sembla un insult a la intel·ligència.\n-Qui ha sigut el teu millor moment com a músic? I el pitjor?\nEls millors moments com a músic no me'ls ha donat la música, sinó les persones: actuar en un hospital, en una residència d'ancians o en un centre de persones amb discapacitat i sentir que ajudes, que aportes allò que pots, eixa és la millor sensació que he tingut fent música.\nEl concert a l'Aplec dels Ports, amb un camp de futbol ple de gom a gom, els concerts a l'estranger, el dia que vam obrir per a Al Tall o el dia de la presentació de Rocanfolc, també han sigut grans dies per a mi, però no es pot comparar...\nEl pitjor ha sigut musicar la pèrdua d'alguns amics, són moments durs i difícils per tocar.\n-Què ha aportat la música a la teua vida?\nAlegria, ordre, disciplina, festa, bons moments, bons amics, alguns dinerets... només coses bones!\nSi d'alguna cosa he de renegar, que tampoc, és que de vegades em costa escoltar la música sense valorar-la o analitzar-la, em costa dedicar-me a oir-la solament. Supose que és una cosa que ens passa a tots els músics, però a mi em fot haver de concentrar-me per a no concentrar-me.\n-I per finalitzar, donaries algun consell als músics més joves del teu poble?\nClar, a assajar!\nLorena Reolid Cebrián\nMás en esta categoría: « Nuria Durbá: Tan fácil como darle cuerda


L'onzena edició del FIT Festival aposta pel circ i presentarà 14 companyies amb 21 espectacles | Cerdanyola del Vallès\nTancats per Tots Sants\nInici Actualitat L'onzena edició del FIT Festival aposta pel circ i presentarà 14 companyies amb 21 espectacles\nL'onzena edició del FIT Festival aposta pel circ i presentarà 14 companyies amb 21 espectacles\ndj., 13/09/2018 - 16:17\nLes companyies que actuaran a Cerdanyola del Vallès del 21 al 23 de setembre presentaran espectacles de gran qualitat.\nHi participaran una companyia de França, una altra d’Itàlia i dues del País Valencià\nEl Fit - Festival Internacional de Teatre Infantil i Juvenil- tornarà a omplir Cerdanyola de teatre els dies 21, 22 i 23 de setembre per a celebrar la seva onzena edició.\nAquest any s’han incrementat els espectacles exteriors, tal i com ha explicat avui en roda de premsa Rosa Maria Soler, presidenta de Bambalina que és l’entitat organitzadora del FIT juntament amb l’Ajuntament i La Xarxa.\nSoler ha dit que el Fit consisteix en espectacles de sala, de carrer i itinerants, en les especialitats de teatre, titelles, dansa i música per un públic familiar, i per això s'utilitzen diferents espais de la ciutat com són el Teatre Ateneu, el MAC (sala i pati), la plaça Abat Oliba, i diferents carrers i places. Soler ha destacat que algunes de les companyes que vindran a la ciutat han obtingut premis i reconeixements, tot i que totes són d’altíssima qualitat.\nLa regidora de Cultura, Elvi Vila, ha destacat l’entitat organitzadora, Bambalina, perquè tenen molts anys d’història i a la nostra ciutat el seu treball és cada cop més important. La regidora ha opinat que el teatre que es presenta al Fit transforma socialment i és, en definitiva, un bon lloc de trobada que no ens hem de perdre. El pressupost per aquest festival és de 45.500 euros.\nEl FIT Festival compta des de fa sis edicions amb una revista. Inclou tota la informació de les companyes i els seus espectacles així com recomanacions pels dies del festival. La publicació ha passat de 5.000 a 9.000 exemplars per l'edició d'enguany.\nJa són a la venda les entrades pels espectacles que es faran al Teatre Ateneu, el MAC i a la Carpa de la plaça de l'Abat Oliba. Cal accedir a http://entrades.bambalina.cat, tot i que l'entitat també ha previst que a l'Ateneu ajudarà a les persones que no puguin comprar per internet. L’organització del festival demana a les persones que vulguin gaudir dels espectacles del l'11a edició del FIT Festival que siguin previsores i comprin per avançat les entrades per a aquells espectacles que els interessin.\nLes entrades tindran un preu de 6 euros general i 3 euros amb el carnet de Bambalina. A la taquilla es vendran a 7 euros general, 4 euros amb el carnet de Bambalina.\nEl Festival Internacional de Teatre Infantil i Juvenil ha escollit aquest any com a eix temàtic del programa el Circ, aprofitant el moment dolç que viu aquesta art escènica.


Notícies Foto: BarnaSants\nÒ.C. Brigada Internacional torna al BarnaSants\nEl col.lectiu de músics occità-català presentarà el seu primer disc, dissabte, dia 14, al Centre Artesà Tradicionàrius de Barcelona.\nDeu anys després que els músics Carles Belda i Marc Serrats (Xerramequ) unissin la primera Brigada Internacional musical occitanocatalana, hi tornen amb una nova proposta de disc i espectacle que pretén acostar l’emblemàtica cançó d’autor occitana als joves. Ho fan amb la coproducció de Barnasants i Convergència Occitana i amb la participació d’artistes de banda i banda dels Pirineus com Alidé Sans, Tatou (Massillia Sound System, Moussu T…), Rodin Kaufmann (Lo còr de la Plana), Gigi de Nissa, Arnaud Cance, Stefano Degioanni, la valenciana Tesa, i el mateix Joan Garriga, entre d’altres. Així, les grans cançons de Claudi Martí, Rosina de Pèira, Maria Roanet, Mans de Breish, Joan Pau Verdier, Jacmelina i Lúcia Mas, són replantejades per cantants actuals des de diverses estètiques.\nLa proposta s’estrenarà en dues actuacions en directe: el 14 de maig a l’auditori del Centre Artesà Tradicionàrius, com a part del Festival BarnaSants, i el 25 de juny a Tolosa de Llenguadoc, per a les Festes de Sant Joan, organitzades per Convergència Occitana.\nAvui dia, cançons que són veritables himnes per a una generació d’occitans –aranesos també – com la Immortèla i Perquè m’an pas dit, corren el risc de desaparèixer si no som capaços de fer– les de nou atractives per al jovent. És amb aquest objectiu que les composicions prenen un nou aire modern i trencador, amb nous estils i algunes amb versió en català i en occità. El disc serà gratuït a les plataformes musicals habituals i la versió física anirà acompanyada de textos d’explicació i contextualització de cada peça.


Isabel-Clara Simó guanya el 49è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nLa distinció, amb una dotació 20.000 euros, reconeix la seva trajectòria literària\nBarcelona 17 GEN 2017 - 19:35\tCET\nAl seu poble, el valencià “no havia mort, mai, el que passava és que a l’escola o al carrer no hi era; el meu únic coneixement era oral... A la universitat, quan vaig entrar en contacte amb grups nacionalistes, Joan Fuster em va parlar d’Ausiàs March i de llengua mil·lenària quan les meves amigues em deien que no parlés en valencià perquè feia de poble; ho vaig anar aprenent a poc a poc... Per això quan vaig escriure el primer llibre de relats, És quan miro que hi veig clar, el 1978, em queien unes llagrimotes perquè per primera vegada escrivia en la llengua que sentia. I ja sempre vaig ser fidel a aquesta llengua i a aquest ofici”. Per aquesta fidelitat, gairebé seixanta llibres de tots els gèneres possibles després, l’escriptora i periodista Isabel-Clara Simó ha obtingut el 49è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes, que atorga Òmnium Cultural, dotat amb 20.000 euros. Però podria haver-lo obtingut per una tenacitat continuada en la seva lluita pels drets i les llibertats de Catalunya i dels anomenats Països Catalans, de les dones o de la infantesa, actitud sempre semblant a la literària.\n“He estimat bojament els Països Catalans i crec que no havia estat corresposta; ara, rebre el que és el Nobel català em desarma i alhora em fa més confiança en mi mateixa”, assegura l’escriptora, de 73 anys, cinquena dona en rebre el guardó, la setena premiada que prové de les terres valencianes i la quarta reconeguda de l’anomenada Generació dels setanta, després de Jaume Cabré, Josep Maria Benet i Jornet i la reconeguda l’any passat Maria Antònia Oliver. “Se m’ha tractat sempre amb certa displicència i fins i tot rebutjat per ser dona i, ja més gran, per escriure per a les tietes o històries d’amor, però cada bufetada m’ha servit per impulsar-me; no m’he sentit estimada sempre”, afirma una dona que, com mostra la seva trajectòria, és pur caràcter. Nascuda a Alcoi el 1943, llicenciada en Filosofia (1965), va cursar Periodisme (1972) i, ja instal·lada a Barcelona, va dirigir durant 11 anys (entre 1972 i 1983) Canigó, revista fundada pel seu marit, paradigma de la recuperació de la llengua i la cultura catalanes i on ella va anar introduint la seva presència des de 1968.\nNomés 10 anys després obtenia el premi Víctor Català per aquests primers relats, que obrien una carrera literària que l’ha portat a ser traduïda a 10 idiomes i que s’ha plasmat en tots els gèneres possibles, amb novel·les com La salvatge (1993, premi Sant Jordi), els relats curts Històries perverses (1992, premi Crítica Serra d’Or) o l’assaig, amb homenatges a Montserrat Roig (Si em necessites, xiula, 2005) o sobre la identitat catalana (Sobre el nacionalisme, 2000). Creu de Sant Jordi, (1999) i premi Jaume Fuster dels escriptor en llengua catalana, (2013), des de l’any passat és la degana de la Institució de les Lletres Catalanes.\nPerò si hi ha un fil conductor en la seva vida és aquesta tenacitat i franquesa de la qual ha fet gala després de la decisió del Premi d’Honor, que es lliurarà el 20 de febrer i que té una dotació econòmica de 20.000 euros. Així, partint del lema d’Òmnium (“Llengua, cultura, país”) ha opinat de tot això. I amb claredat, com la caracteritza. No ha dubtat a qualificar la Transició d’“una vilesa, una estafa pública, on de la nit al dia ens vam fer demòcrates, però amb hereu de Franco garantit i una Espanya com a pàtria comuna i indivisible, quan pàtria no és una paraula jurídica sinó que apel·la als sentiments; després hi ha una Constitució que en alguns dels seus punts va ser redactada pels mateixos militars; en realitat, la Transició encara dura avui”.\nTambé s’ha mostrat crítica amb la situació autonòmica: “Catalunya no té competències en res: ni llum, ni aigua, ni costes, ni immigració, ni trens... I si es decideix alguna cosa, el Constitucional t’ho retalla a la meitat... Més agenollada i colonitzada Catalunya, impossible.” Aquesta situació justifica, diu, “la independència dels Països Catalans, però no odio Espanya: vull que siguem bons veïns, m’agrada la pluralitat i la barreja; jo mateixa dec ser-ho de catalans i jueus”, pensa estudiant el seu cognom. Creu que les dones, a Catalunya, “no han estat tan maltractades en aquesta cultura, que és oberta.” I el paper d’aquesta cultura en la independència? “Qualsevol país pot fabricar o fer o intercanviar qualsevol cosa, menys la cultura i la llengua; això és l’única cosa original i el que dona sentit a un poble; és personal i intransferible, com una empremta.”\nDavant de tanta anàlisi sociopolítica, gairebé s’oblidava d’ella mateixa i el seu paper en la literatura. “Sóc tímida per parlar de la meva obra: sempre he intentat crear novel·les d’idees, tenir un tema i desenvolupar un argument sobre aquest; o sigui, idees amb arguments masticables”. I en aquesta llengua que, al principi, només sabia parlar.\nMaria Antònia Oliver, premi d’honor de les Lletres Catalanes 2016\nJoan Veny guanya el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes 2015


CGT Ensenyament es solidaritza amb els treballadors en vaga de fam de l’empresa COMROC - CGT Ensenyament\nCGT Ensenyament es solidaritza amb els treballadors en vaga de fam de l’empresa COMROC\nA Badalona tenim 4 treballadors en vaga de fam indefinida per reivindicar els seus drets laborals més elementals. L’Alenxandru, en Viorel, en Nicolae i en Titus reclamen el p€pagament de 12 mensualitats i les indemnitzacions corresponents. Els treballadors han aconseguit dues sentències judicials a favor seu que obliguen l’empresari Joan Casafont a abonar quantitats d’entre 32.000 i 72.000 €, però ell segueix sense complir.\nL’empresa COMROC 2006 S.L. ha participat en obres com el Túnel del Cadí, de la Rovira, el manteniment de línies d’alta tensió i en la catenària de la línia de Tren d’Alta Velocitat. Aquesta empresa ha participat de grans projectes d’infraestructura i ara l’empresari Casafont no vol pagar als treballadors les 12 últimes mensualitats. És per aquest motiu que els treballadors han començat aquesta protesta i 3 d’ells porten des del 21 de maig en vaga de fam. L’Alexandru, en Viorel, en Nicolae i en Titus són 4 treballadors de l’empresa COMROC S.L., subcontractada per la UTE INECAT, formada per EMTE, ISOLUX-CORSAM, NEOPUL-INECAT, encarregades de tasques de molta duresa física.\nDes del el Comitè de Suport als Treballadors en Vaga de Fam de Badalona volem denunciar el següent:\nLa negativa de l’empresari Joan Casafont a complir les dues sentències judicials, compensant així els drets d’aquests treballadors, contractats fraudulentament i treballant durant mesos sense cobrar cap sou. A més de no pagar el què els deu, els ha insultat i culpat reiteradament de la situació de l’empresa pel fet de defensar els seus drets.\nLa situació de greu vulnerabilitat que han estat patint les seves famílies, passant mesos sense cap ingrés, i abocant-les a no poder pagar el lloguer i despeses bàsiques com els subministraments de la llar ni alimentació.\nLa manca de voluntat per part de l’empresari a buscar solucions. La sol·licitud voluntària de concurs de creditors, feta el passat 25 de maig, ha suposat l’acomiadament de tots els treballadors de l’empresa COMROC aquest 10 de juny, impedint qualsevol desbloqueig dels impagaments, i deixant els deutes als treballadors en vaga de fam a la cua de les seves prioritats.\nLa irresponsabilitat de la Delegada de Personal d’UGT que ha permès, amb la seva mala pràctica sindical, defensar els interessos de l’empresari per comptes de denunciar a la Inspecció de Treball la situació de frau que es cometia amb aquests companys i d’esclavitud d’altres treballadors.\nLa presència permanent del cossos policials autonòmic i local, no tan sols per, segons diuen, “garantir la seguretat” dels treballadors en vaga de fam i del col·lectiu ciutadà que estem donant suport, sinó també amb actituds intimidatòries fora de lloc cap a vaguistes i solidaris.\nLa lentitud de la burocràcia judicial com a responsable de l’arbitrarietat i de la impunitat empresarial, així com de la injústícia i la indefensió que pateixen l’Alenxandru, en Viorel, en Nicolae i en Titus.\nEl Comitè de Suport als Treballadors en Vaga de Fam de Badalona, us demana que feu difusió. Fins ara se n’han fet ressò mitjans locals i nacionals, però els 4 treballadors segueixen reclamant allò que és seu. Tenint en compte que el sistema judicial és lent i car, us demanem les vostres aportacions en aquest compte corrent per fer front a les despeses judicials: 3058-0506-19-2810022419.\nEs necessita el suport humà, difusió i una resposta social per les famílies afectades que estan patint, greument, les conseqüències de l’actitud de l’empresari. S’estan organitzant concentracions periòdiques a la porta de l’empresa per donar suport, fer pressió i per augmentar recursos i gestionar-los.\nA nivell mèdic s’ha pogut organitzar un equip de professionals que realitzen un control periòdic per tal de poder preveure qualsevol complicació, comprovar les seves constants i per tenir cura de la salut dels vaguistes.\nSi voleu ajudar els 4 treballadors que lluiten pel seus drets a Badalona, podeu fer-ho de les següents maneres:\n– Fent aportacions al compte corrent 3058-0506-19-2810022419 o adquirint bons d’ajut per despeses judicials.\n– Portant begudes isotòniques, sucre morè i aigua.\n– Portant menjar per les seves famílies. Cada dimarts i dimecres de 17h a 19h hi ha recollida d’aliments a l’AVV de Coll i Pujol (C/Coll i Pujol, 38).\n– Participant de les accions i concentracions periòdiques de suport a aquests treballadors en lluita. Podràs assabentar-te’n a la pàgina de Facebook http://www.facebook.com/VaguistesComrocBadalona\n– Ajudant a difondre la lluita d’aquests treballadors.\n* S’adjunta el manifest.\nCGT Ensenyament en defensa de pensions públiques


PRESENTACIÓ | Jornades sobre Patrimoni i Desenvolupament\nTot i que la recuperació del Patrimoni col·lectiu monumental en el nostre país té una tradició de més de cent anys, encara avui es dona la paradoxa que, quan un ajuntament dedica recursos a restaurar els seus monuments o altres elements patrimonials assenyalats, es troba amb la incomprensió d’algun – o alguns - dels seus ciutadans perquè consideren que tals despeses són supèrflues perquè “hi ha coses més importants”. Diem paradoxa perquè semblaria que el benefici que es deriva d’aquestes actuacions de conservació és clar per al conjunt de la comunitat, tant en l’ordre del reforçament del seu sentit d’identificació col·lectiva com en el de la projecció de la comunitat cap a l’exterior però, malgrat això, en determinats ambients socials es considera un dispendi inútil dels cabals públics.\nTambé és cert que, en determinats casos, l’experiència social de la recuperació de determinats monuments o espais ha estat una experiència d’èxit. Sobretot quan es partia d’una sensibilització de reivindicació o defensa àmpliament arrelada en el teixit social o quan els retorns i les transformacions que aquestes actuacions han provocat en el territori han estat evidents.\nLes actuacions fetes en el conjunt històric del Castell de València d`Àneu, amb el seu entorn, des dels anys 90 del segle passat i les vicissituds tècniques i socials que s’hi ha associat, constitueixen una bona mostra d’aquestes paradoxes, virtuts i defectes. Per tant, són un bon punt de partida per debatre sobre com projectar cap al futur les possibilitats dels elements de patrimoni històric per tal d’aconseguir la complicitat dels sectors socials i la comprensió de les seves potencialitats en la conformació de la identitat i desenvolupament del territori\nVolem debatre a l'entorn de les següents preguntes,


Concurs fotogràfic d’arbres i boscos - Torà online\nMedi ambient dimarts 19 març 2013 Autor: CTFC\nConcurs fotogràfic d’arbres i boscos\nAquest dijous, 21 de març, és el Dia Internacional dels Boscos. Amb aquest motiu, des del CTFC es convoca un concurs de fotos d’arbres i boscos, acompanyats d’un missatge explicatiu sobre què representen els boscos i els arbres per a les persones.\nEs poden enviar les vostres fotos i missatges per correu electrònic a concurs@ctfc.es , des d’avui i fins el 30 de març.\nLes fotos s’aniran penjant al facebook del CTFC, i les que obtinguin més “M’agrada” rebran un llibre Silvae Cataloniae Interioris, un recull fotogràfic de paisatges de la comarca del Solsonès, realitzat per Carles Santana, amb comentaris de Roger Mas.\nEs podran votar les fotos i els missatges fins el 10 d’abril.\nEtiquetes: concursos fotografia boscos\nLectures: 71 Darrera: 16.10.2021


Mallorca Fashion Outlet crearà cent llocs de treball en dos anys\nEl grup inversor internacional Via Outlets, l’actual propietari invertirà fins a 10 milions d’euros aquest 2017 en el centre comercial\nARA BALEARS Actualitzada el 20/05/2017 01:01\n651x366 Festival Park canvia de nom i promet més ocupació. / FESTIVAL PARK Festival Park canvia de nom i promet més ocupació. / FESTIVAL PARK\nEl grup inversor internacional Via Outlets, l’actual propietari de Mallorca Fashion Outlet (fins ara, Festival Park), invertirà fins a 10 milions d’euros aquest 2017 en el centre comercial.\nEn el pla estratègic de la marca, que el grup inversor du a terme des que es va fer càrrec de la gestió l’any 2014, té previst ampliar l’oferta amb noves obertures els propers anys. De fet, des de llavors, Mallorca Fashion Outlet ha reconfigurat la seva superfície fins aconseguir 15 locals nous i incoporant-hi 27 marques.\nAra, en el seu pla, es preveu la contractació de nous treballadors, fins arribar als 1.000, així com mantenir els 900 actuals. En aquest sentit, el proper 6 de juny s’organitzarà l’Outlet Job Fair, la primera fira d’ocupació que tindrà lloc al centre. Hi participaran més de 25 marques i es duran a terme processos de selecció per cobrir fins a 65 vacants.\nFestival Park va registrar 4.400.000 visites el 2016, una xifra de visitants que continuarà creixent, asseguren des de l’empresa, gràcies tant a les remodelacions que s’han fet com a les que es faran. Via Outlets s’ha marcat l’objectiu d’arribar als 5 milions de visites durant els propers dos anys.\nDes del 2014 i fins ara, Via Outlets ha duit a terme inversions per valor de 10 milions d’euros, la mateixa xifra que pretén invertir ara. L’empresa destaca que amb aquesta injecció de doblers s’ha assolit la reconfiguració de les pistes de bitlles en un nou carrer comercial, el creixement de les zones enjardinades, la implantació de nous senyals, la instal·lació d’escales automàtiques, la remodelació de façanes i la col·locació de nous bancs i elements informatius, com suports digitals i una pantalla gegant. Per al 2018 s’hi invertiran tres milions d’euros més.\nFestival Park Outlets va passar a ser propietat de Via Outlets el 18 de juliol de l’any passat, tot i que ja n’assumia la gestió des del 2014. El canvi de nom, realitzat ara, cerca alinear-se amb la identitat corporativa de la resta de centres gestionats per Via Outlets.\nL’empresa té com a principals socis el fons de pensions i asset manager holandès APG i la britànica REIT Hammerson. Des del punt de vista operatiu, els socis són Value Retail i Meyer Bergman.


Best Suites Torlonia Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Como, 1/A, Policlinico, Roma, Itàlia, 00161 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Best Suites Torlonia\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Roma, Best Suites Torlonia és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBest Suites Torlonia ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Best Suites Torlonia sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Best Suites Torlonia.


Una aproximació a Javimel i al món de la sardana de la mà de Jesús Rocosa – LH Espai de Debat\nAl llarg dels més de 20 anys de vida de l’Associació Tres Quarts per Cinc Quarts, hem tingut el plaer i el privilegi d’haver compartit debats, xerrades o sopars amb personalitats de primer nivell de molts àmbits: polítics, culturals, socials, econòmics…\nTot i l’amplia nòmina de ponents dels ja nombrosos d’actes de l’associació, des de feia potser 18 anys, no havíem tingut de convidat un membre de la nostra junta directiva. És per això que l’Espai de Xerradadel passat 15 de març que va protagonitzar Jesús Rocosa per explicar-nos el seu llibre sobre la figura de Jaume Vilà i Mèlich, Javimel, ens va fer especial il·lusió.\nUna trobada per apropar-nos a la figura de Javimel, considerat un dels principals impulsors del desenvolupament de la sardana a la comarca del Baix Llobregat durant la difícil etapa del règim franquista. Un Javimel que va se sogre de Rocosa, i sobre el que l’autor va decidir escriure un llibre gairebé accidentalment. “Fa anys passejant per Cornellà vaig veure un nen petit que mirava la placa del carrer de Javimel, i li va preguntar al seu pare que qui va ser aquell personatge. Aquell fill era de la família… Al veure-ho vaig pensar: ni tan sols un de la casa sap qui és! Em vaig dir a mi mateix que al arribar a casa faria un full que expliqués qui va ser per repartir-lo entre els familiars.”\nUn innocent i poc ambiciós foli de paper que en poc temps, es va convertir en un petit dossier, i que més endavant, gràcies a les dades i aportacions de la família “va arribar a tenir 200 fulls. Arribats aquí, ja començava a ser una cosa seriosa, i el vaig decidir presentar a alguns familiars, ja que la meva intenció era enquadernar-ho i distribuir-lo només per la família, però em van convèncer per a que presentar-lo a l’editorial.”\nÉs així com va gestar-se un llibre escrit per, segons l’autor, una persona que no és “ni escriptor, ni biògraf, ni sardanista” però que va compartir molts moments de la seva vida amb Javimel a causa de la relació personal que mantenien. “Quan el vaig conèixer, veient-lo tocant el contrabaix a la Principal del Llobregat, em va semblar un home molt seriós i distant. Li havia de demanar la mà de la seva filla i jo estava molt espantat perquè em feia molt de respecte. Però em vaig trobar una persona afable i tendre que enlloc de preguntar-me per la filla, em va preguntar sobre la llengua catalana. Vaig al·lucinar.”\nUna persona que va arribar a admirar, i del qual va aprendre “coses que no havia sentit mai a la vida. S’ha de tenir en compte que Javimel va ser una persona que va viure 5 règims: Alfons XII, Primo de Rivera, II República, Franquisme i Democràcia.” Una persona la vida de la qual va repassar l’autor del llibre, des de la infantesa i posant èmfasi en els tres elements que estructuraven gran part de la seva existència: “música, família i país.”\nSegons Rocosa, a Javimel “la passió per la música li va venir del seu avi, Diego Vilà, que va tenir vena musical des de petit”. I no només el seu avi va ser inspiració musical per Jaume Vilà, també en matèria patriòtica. “La meva teoria és que l’amor per Catalunya però sobre tot per la música li van venir de l’avi.”\nJavimel va començar la seva carrera musical molt allunyat del món sardanista. El seu primer instrument va ser el violí amb una gran traça. Va arribar a ser violinista de l’Artística Llobregatana, sent en aquest moment quan es començà a apropar a la sardana. Poc després, va arribar el que per Rocosa, va significar una decisió clau a la vida de Javimel. “Al 1926 va haver d’escollir entre el món de la música i la sardana, i el que el seu pare li recomanava que era que ho deixés de banda. Va escollir la sardana i va fer de l’Artística Llobregatana una cobla.\nL’any 1929 va formar la Cobla del Llobregat que poc després esdevindria la Cobla Principal del Llobregat, on Javimel va desenvolupar la seva carrera artística. “Inicialment va començar tocant la tenora, tot i que després va aprendre a tocar la tible, l’instrument que li va fer més feliç com va reconèixer, malgrat que després va començar a tocar també el Contrabaix.”\nJaume Vilà i Mèlich va ser tot un impulsor de la sardana a la comarca del Baix Llobregat, un prohom que va destacar en la seva faceta compositora, amb grans obres com ‘Cecília aimada’ que els assistents al sopar van poder gaudir. Cornellà de Llobregat, ciutat on va desenvolupar gran part de la seva feina musical, el va distingir com el primer ‘Cornellanenc de mèrit’ i poc després de morir, amb un carrer amb el seu nom. El mateix carrer que aquell nen, descendent de Javimel, mirava encuriosit i que va ser el desencadenant d’una feina biogràfica rigorosa i exhaustiva que va culminar amb el llibre “Javimel. Semblança i viències entorn Jaume Vilà i Mèlich, ‘Javimel’, en un temps i un país”.\nUn treball definit pel seu autor com “un escrit d’homenatge i gratitud vers una persona del poble que, amb la seva senzillesa i tossuderia, acomplí l’objectiu autoimposat de ben jove, concretat en tres vessants fonamentals: música, família i país.”


6 llargs paràgrafs d’amor que et fonran el cor - Bloc\nSi alguna vegada t’has sentit incòmode en la conversa de cites, no estàs sol. De vegades sembla que el 'cos' o el centre de la conversa és la part més difícil. Les presentacions poden ser senzilles i les conclusions es poden fer de manera natural. Però, de què hauríeu de parlar en aquestes llargues converses?\nÉs encara més difícil quan hi hagi un atractiu fort entre vosaltres. Potser encara estàs enamorat els uns dels altres! Si voleu mantenir la comunicació íntima, hauríeu de trobar alguna cosa millor que algunes línies de romanç per mitjà del text.\nSi voleu escriure un llarg paràgraf d’amor a través de correu electrònic o missatger instantani, tingueu en compte aquests consells. Manteniu-lo senzill, sincer i específic. Anem a revisar sis llargs paràgrafs d’amor que us faran fondre el cor i que el fonran, si esteu intentant impressionar el vostre xicot. Comencem amb el text i, a continuació, expliquem breument per què és efectiu.\n1. “Vaig tornar a somiar amb tu. Sempre somio amb tu. Si estic adormit o despert i somrient, sempre estaràs al cap. I tot i així mai no és suficient. Vull més de vosaltres. T'estimo tot el temps i vull sentir-se encara més a prop. Escolto la teva veu constantment. T'estimo? Obsessivament. ”\nEs tracta d’una bonica cita perquè es basa en el miracle i l’alegria de tenir un somni que no podeu controlar. Tant si esteu despert com si somieu, esteu enamorats de la vostra parella. El vols encara més. Si està insegur o preocupat per què està perdent interès per ell, envia-li aquest missatge per emocionar-lo per la connexió forta que comparteixes.\n2. “M'encanta el funcionament de la teva ment. Ets tan intel·ligent, però sempre sexy. Misteriós. Em desafies i em fas veure les coses d’una altra manera cada vegada que tenim una conversa profunda. Només parlar-ne és eròtic, emocionant i apassionat. '\nÉs tan fàcil trobar-se en la bellesa física, però l’atracció mental pot ser igual de fascinant i apassionada. De fet, com més forta sigui la connexió mental, més amor se senten els uns pels altres. Dóna-li crèdit per la seva ressonant ment, de la mateixa manera que continua i sobre la teva bellesa. L'amaguen de manera sincera, fent massatges al seu ego per ser especial entre molts altres homes atractius.\n3. “Mai deixaré d’estimar-te. Tu ets l’amor de la meva vida. Abans de conèixer-te, mai no sabia com podia ser l’amor real. Heu canviat la meva vida de maneres meravelloses i boniques. No t'estimo per la resta de la meva vida, t'estaré per sempre. '\nEn el fons, tots temem la idea de perdre la persona que estimem. Quina millor manera de tranquil·litzar-lo que mai deixarà d’estimar-lo, sense importar el que passi. L’amor incondicional pot ser difícil d’aconseguir i conviure a vegades, però certament no hi ha res dolent en dir-li la veritat: que sempre t’estimaran. Els judicis poden provar el matrimoni, però això no impedeix que tots dos s’estimen. La intimitat que heu aconseguit serà per sempre una part de la vostra vida i de la vostra identitat. Això és el que tothom vol escoltar ... que l'amor és de sempre.\n4. “Tu tot el que vull en un home. Tu ets la meva coincidència perfecta. Sempre hi esteu per mi. M’entens d’una manera com ningú més pot. Tot el que m’ha passat mai m’ha portat fins aquí, aquí amb tu. Mai voldré ningú més. Simplement no us poden comparar.\nÉs clar que dir a un home que li fidel. Però dir-li PERQUÈ i donar raons específiques per les quals és el millor home que haureu conegut mai, és un gran impuls de l’ego. Deixeu-lo sentir orgullós de si mateix que us 'mereix' a causa del gran treball que heu realitzat per impressionar-vos amb el temps.\n5. “Tots dos hem estat allà l’un per l’altre. Hem passat per molt. Els millors anys de la nostra vida! De vegades lluitem molt i pesem, però només és perquè som dues persones fortes i, de vegades, fem el cap. Però sempre ens conformem i fem gran sexe i ens enamorem de nou. Sento que us puc dir qualsevol cosa. Això és el que mai he tingut amb ningú. '\nLes persones intenses mantenen relacions intenses. I si no ho argumentes, de vegades no ho neguis. Més aviat, complimenta la teva parella per ser dura i per mostrar sempre respecte per tu, fins i tot quan les desavinences s’accentuen. Feu-li saber que admireu la seva força, paciència i la seva voluntat d’oblidar i seguir endavant. Això demostra que el seu home ha estat estimat, fins i tot després d'una baralla.\n6. “Des del primer moment que et vaig conèixer, ja sabria que, fins i tot, seràs part de la meva vida! Vaig sentir la vostra energia. Els teus ulls em van captivar. M’inspires amb el teu enginy i saviesa. No puc creure que hi hagués dies i nits abans que et conegués. Abans em sentia tan complet en la meva vida romàntica. Ara, cada cop que veig alguna cosa, vull explicar-te. Vull mostrar-ho tot. Has sigut part de mi i estic agraït que la nostra vida hagi vingut junts. Però sempre sabia que ho farien. '\nAprofiteu-lo amb una mica de Lingo d'Anima Mate, però recordeu-lo que us completa. No el 'necessiteu' ni us construïu la vida al seu voltant. Però satisfà totes les vostres necessitats i us deixa sentir completament satisfets. Fer-li saber que “només sabíeu” tan aviat com el vareu trobar vinculat romànticament és també una cosa dolça i sexy, ja que implica que esteu tan decidits a iniciar una relació com ell.\nEl fet de fondre el cor del vostre amant amb belles paraules és simplement una qüestió de donar-li raons més específiques per què l’estimeu i fer-lo sentir l’emoció que teniu al vostre cor. Obre el cor i comparteix amb ell el que t’ha fet feliç!\nRelació amb la NSA (Normes que heu de seguir)\nCom jugar un jugador\n55 Preguntes freqüents per fer al vostre xicot


El síndic alerta dels abusos econòmics, com els salaris baixos i\nNoticies » Política 14 de març, 2019\nVicenç Mateu ha fet el darrer discurs institucional com a síndic general amb motiu de la Diada de la Constitució. Ha alertat contra els possibles abusos dels privilegiats respecte les classes mitjanes i treballadors que creu que amenacen la cohesió social. També ha dit que potser aviat hi haurà una dona síndica per primer cop. Finalment, ha demanat a les noves generacions i a la resta de la societat que facin seu el país i la llengua nacional.\nEl síndic creu que quan s'assoleixi un acord d'associació amb la Unió Europea, Andorra podrà deixar enrere el seu tradicional replegament. Ha afegit que hi ha d'haver un pacte social de convivència, sense guanyadors ni perdedors, on tothom pugui tenir un projecte de vida.\nCreu que s'ha d'evitar els abusos dels més poderosos econòmicament. "Pot arribar a ser temptador, per aquells que es troben en una posició de força, de mirar només per a ells mateixos, de voler conservar el nivell de beneficis de fa uns anys traslladant a tercers els perjudicis del canvi a l'entorn. El risc, però, és que el cost acabi repercutint sempre sobre una única capa de la societat: la classe mitjana o treballadora. Havent de viure amb salaris baixos o pitjors condicions laborals, o totes dues coses i havent de fer front a lloguers i preus cada cop més cars", ha advertit.\nA més, ha dit que la classe política haurà de ser més paritària entre homes i dones. "Potser hi haurà la primera dona síndica i, si és així, estic convençut que serà per mèrits propis i no només un gest simbòlic. Serà un pas més en la normalització de la igualtat de gènere en les institucions, perquè havent-hi tant homes com dones amb vàlua, experiència i capacitat, tan normal és escollir un home com una dona", insistia.\nTambé ha reclamat a la població que s'esforci més per conèixer les tradicions i la cultura del Principat.\nMartí: "Depèn de l'acord d'associació que allò social sigui sostenible"\nDisparitat de valoracions dels partits al discurs del síndic


El barri del Besòs i el Maresme també és Barcelona - ERC Barcelona\nPoblenou-Besòs 26.08.2021 12.00 h\nEl barri del Besòs i el Maresme, amb una de les rendes per càpita més baixes de Barcelona, i amb pisos d’una mitjana de 40m2, requereix actuacions extraordinàries en temes de neteja i convivència, especialment durant els mesos d’estiu. La calor obliga a fer vida al carrer i la majoria dels veïns i veïnes d’aquest barri no marxen de vacances, no poden.\nEl govern Colau – Collboni sembla haver oblidat aquesta realitat i no atén les queixes del veïnat que, de forma reiterada, amb denúncies públiques acompanyades de suport fotogràfic, reclama actuacions urgents tant a nivell a de neteja com de prevenció d’incivisme.\nEsquerra Republicana, conscients d’aquest fet i de la transformació que cal al barri, vam presentar el “Compromís Besòs-Maresme”, posteriorment aprovat per unanimitat i ara ja en marxa. Aquest compromís té com objectiu traçar un full de ruta d’actuacions en tots els àmbits per als propers 15 anys. Seguim defensant la necessitat de mirada llarga i planificació com a palanca de canvi i motor de transformació del barri però alhora exigim al govern de la ciutat accions immediates i urgents per solucionar el dia a dia i en aquesta línia hem presentat una pregunta al Regidor del Districte de Sant Martí, perquè respongui quines activitats sobre neteja i civisme s’han fet aquest estiu al barri.\nEl barri del Besòs i el Maresme també és Barcelona: ho sap, ho vol i ho reclama tot el seu veïnat! Per això, des del grup d’Esquerra Republicana al districte demanem al govern municipal que concreti quines actuacions ordinàries i extraordinàries s’hi han dut a terme en neteja i civisme durant l’estiu. I instem al govern del districte, amb el PSC al capdavant, a mirar d’una vegada per totes al nord de la ciutat: el veïnat continua esperant solucions!\nBarcelona és Barcelona quan té en compte tots els seus carrers i barris. No podem deixar-ne cap enrere. La Barcelona sencera!


El proper 17 de novembre a les 11h l’Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat i el Club Atletisme La Sansi organitzaran la 2a edició dels 5km de Sant Feliu de Llobregat “Ciutat de les Roses”. Amb una previsió de més de 1.500 participants la sortida s’efectuarà davant del pavelló d’esports Andrei Xepkin i finalitzarà a la pista d’atletisme de Les Grases. Els participants podran fer els 5 quilòmetres per un circuit que aquest cop passarà pel centre de la ciutat. L’organització obsequiarà als participants amb una bossa d’obsequis, guants i una samarreta tècnica 42k. A més, podran gaudir de guarda-roba, llebres a diferents ritmes, calaixos de sortida, massatgistes i més sorpreses. | La matinal comptarà amb proves per als més petits, que donaran el tret de sortida a les 10h dintre de la pista d’ atletisme amb samarretes per tots. Les inscripcions ja obertes es poden fer a través de la web www.lasansisantfeliu.com, on a més s’hi pot trobar tota la informació necessària per arribar a Sant Feliu, buscar allotjament, inscripcions presencials, horaris de les curses, reglament, consells…


La resistència clausura la temporada de competicions del Circuit d'Alcarràs - Esports - Altanto!! Revista\nCatalunya handbol DAAM mobilitzacions ciutadanes festes i celebracions Festa Major Partits polítics crisi econòmica Alcarràs Seròs delictes Unió Pagesos Lleida ajuntaments sindicat agrari Soses Torres de Segre Massalcoreig Aitona centres educatius Generalitat empreses Mossos d'Esquadra agricultura, fruticultura, ramaderia futbol\nLa resistència clausura la temporada de competicions del Circuit d'Alcarràs\nMarc Márquez presenciarà l'última prova del Triangular de Resistència Rodi-Michelin\nLa presència de Marc Márquez, un esmorzar multitudinari i l'última prova del Triangular de Resistència de Rodi-Michelín, seran els ingredients perfectes per clausurar la temporada de competicions en el circuit lleidatà, aquest diumenge 5 de desembre. Els equips participants en la prova de resistència iniciaran la jornada del diumenge realitzant les verificacions tècniques i administratives. A les 11 del matí, amb els entrenaments cronometrats s'iniciarà l'activitat en pista per a totes les categories. Els participants disposaran d'una hora per obtenir la millor posició possible en la graella de sortida.\nDesprés d'un descans per recuperar forces i preparar-se per a una prova d'aquestes característiques, a les 14 hores es donarà el tret de sortida a la carrera, per davant quedaran 3 hores de competició, on els equips ho donaran tot per obtenir la millor classificació final, i així tancar el campionat amb el màxim de punts.\nDurant aquesta jornada, el pilot Marc Márquez ens obsequiarà amb la seva presència, i per commemorar la consecució del Campionat del Món de 125cc, el Circuit d'Alcarràs, es realitzarà un acte d'homenatge al pilot de Cervera. Per completar la jornada, tots els assistents a la prova que acudeixin al circuit amb moto seran obsequiats amb un esmorzar, prèvia inscripció. Tot està preparat per viure en el Circuit d'Alcarràs, de la mà de Rodi una gran festa del motociclisme.


La Botiga al Carrer funciona en un dissabte on el temps acompanya i els comerciants acaben, en general, satisfets amb la jornada -Olot Televisió-Olot Televisió\nÚltima actualització 30 ag. 2015\nEls carrers del centre de la ciutat d’Olot van gaudir de molt d’ambient aquest dissabte, especialment a darrera hora de la tarda, en motiu de la Botiga al Carrer organitzada per l’Associació de Comerciants d’Olot.\nCadascun dels carrers del nucli antic, des de la plaça del Carme fins a tocar de la plaça Clarà, va estar, com sempre, farcit d’ofertes que les botigues del centre van treure a l’exterior i van posar a disposició dels clients.\nLa majoria de productes estava rebaixat entre el 30 i el 50%. Hi va haver una bona afluència de gent que va aprofitar el bon temps de dissabte, tot i que en alguns moments del dia es va apaivagar una mica.\nLa majoria de comerciants es van veure beneficiats de la Botiga al carrer, que es fa dos cops l’any, tot i que hi havia diversitat d’opinions sobre la data en la que es va dur a terme, just el darrer cap de setmana d’agost.\n– Comerciants i compradors fan una lectura positiva de la ‘Botiga al carrer’


La proliferació d'enormes incendis forestals contribueix a l'escalfament del planeta | Sostenible\nSi bé la transformació de les condicions del clima pot contribuir a l'augment de "megaincendis" a tot el món, aquests al seu torn també poden ser un factor que contribueix a l'escalfament del planeta, així ho ha assenyalat la FAO en un informe presentat aquesta setmana a la 5a Conferència Internacional sobre Incendis Forestals, que es porta a terme a Sun City, Sud-àfrica.\nL'Organització ha fet una crida als països per a que apliquin estratègies més integrals de gestió d'incendis i millorin el seguiment de les emissions de carboni dels incendis, que contribueixen a l'escalfament del planeta.\n"Les causes dels megaincendis són antropogèniques principalment, i el canvi climàtic probablement els s'intensifica, però ara se sospita que també formen un cercle viciós que accelera l'escalfament del planeta-assenyala Pieter van Lierop, oficial forestal de la FAO-. Amb una freqüència cada vegada més gran de megaincendis, a més de les projeccions del clima que indiquen temporades d'incendis més calentes i més seques, aquesta qüestió està cobrant urgència", ha assenyalat.\nAlguns incendis colossals recents són la conflagració del Dissabte Negre de 2009, a Austràlia, en què van morir 173 persones i van cremar moltes ciutats, i els incendis forestals sense precedents que hi va haver a Rússia el 2010, on van morir 62 persones i es van cremar uns 2, 3 milions d'hectàrees a conseqüència de més de 32.000 incendis.\nL'informe, titulat Findings and Implications from a Coarse-Scale Global Assessment of Recent Selected Mega-Fires (Resultats i conseqüències d'una avaluació mundial a grans trets d'alguns megaincendis forestals), estudia incendis recents ocorreguts a Austràlia, Botswana, Brasil, Indonèsia, Israel, Grècia, Rússia i els Estats Units.\nCauses principals dels incendis formidables\nGairebé tots els grans incendis estudiats en aquesta avaluació van tenir un origen antropogènic. Moltes vegades es produeix intencionalment un incendi per obrir terrenys amb finalitats agrícoles o de construcció.\nEn tots, menys en un dels grans incendis examinats, va intervenir a més la sequera. En tots els casos hi va haver calor, sequera i vent. En els boscos tropicals, el que més propaga aquests incendis descomunals són les deixalles de fusta seca que deixen la tala i la obertura de terrenys per a les plantacions i la producció agrícola.\nFalten estratègies equilibrades de protecció contra els incendis\nTot i que moltes vegades s'atribueix a la sequera la propagació descontrolada dels grans incendis, Florida i Austràlia Occidental ofereixen dos exemples en els quals, no obstant haver experimentat una prolongada i intensa sequera, els costos dels incendis forestals, les pèrdues i els danys que van causar semblen molt menors que en altres llocs. Aquests programes reflecteixen enfocaments més equilibrats de prevenció, atenuació i extinció.\nA Florida, el Servei Forestal dels Estats Units i l'estat de Florida tenen al voltant de 800.000 hectàrees. Cada any les dues organitzacions incendien entre el 10% i el 20% dels seus boscos de forma controlada. Els incendis controlats es produeixen amb una rotació de dos a quatre anys i tenen un cost de 10 a 30 dòlars americans per hectàrea. En els boscos que no reben tractament, els costos de l'extinció d'incendis moltes vegades poden ser de molts centenars i fins a milers de dòlars per hectàrea, sense comptar les pèrdues i els danys addicionals que poden produir-se.\nAl sud-oest d'Austràlia Occidental, el Departament de Medi Ambient i Conservació protegeix un territori de prop de 2,5 milions d'hectàrees. Habitualment realitza incendis controlats per tractar al voltant del 8% -9% dels seus terrenys, amb un objectiu de cobertura dels incendis del 70% -90%. Els costos, les pèrdues i els danys dels incendis forestals s'han reduït molt des de l'inici del programa d'incendis controlats.\nL'informe conclou que a algunes zones hi ha en curs iniciatives comunitàries de gestió dels incendis. Aquests models, executats conjuntament per propietaris de terres privats i públics, reconcilien interessos i ofereixen boscos propensos als incendis més segurs i amb més resiliència, a escala de paisatge.


Nova parada de busos davant de Les Arenes\nLes línies de bus 9 i 56 ténen una nova parada davant del centre comercial de Les Arenes.\nDesprés de 7 anys d’obres, la ciutat recupera la plaça de toros de Les Arenes, convertida ara en un complex comercial i d’oci. L’espectacular arquitectura i l’oferta variada han despertat la curiositat entre els barcelonins.\nGayxample, una sèrie gay online ambientada a Barcelona\nLa sèrie recull moments de la vida quotidiana de l’ambient homosexual i lèsbic. Té deu capítols de 12 minuts cadascun, que es penjaran un per setmana a la xarxa. Els promotors han triat Barcelona per ser una ciutat oberta i tolerant i ja pensen en una segona part. Ha costat 30.000 euros.\nLa urbanització al voltant de Les Arenes a punt\nLes Arenes tornen a estar connectades a la ciutat. En diferents fases s’ha arranjat la vorera mar de la Gran Via amb el carrer de Llançà i s’ha pavimentat l’encreuament, s’ha senyalitzat en horitzontal i s’han fet treballs en la rasa del carril bus del lateral mar. Les obres, que no han afectat els accessos a la comissaria de policia de la plaça d’Espanya ni al metro, han provocat algunes restriccions de circulació.


Jornades del Patrimoni als Museus de Sabadell - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Cultura » Jornades del Patrimoni als Museus de Sabadell\n25 Setembre 2013 a 12:31\nJornades del Patrimoni als Museus de Sabadell\nS’oferiran activitats i visites per conèixer el patrimoni de la ciutat\nAquest cap de setmana se celebraran les Jornades del Patrimoni als museus de la ciutat. Aquestes jornades se celebren des de l’any 1991 organitzades per la Direcció General d’Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni. A tot Catalunya es faran unes 380 activitats culturals durant els dies 27, 28 i 29 de setembre.\nAl Museu d’Art de Sabadell es farà especial atenció al públic familiar oferint guies amb monitor per conèixer l’exposició permanent Col·lecció 1878-1936 i l’exposició temporal Xavier Oriach. Cartografia pictòrica 1941-2013. D’aquesta manera, grans i petits poden observar les obres, parlar-ne i gaudir conjuntament de la visita i de l’art.\nL’activitat del diumenge 29 es farà a partir de les 12h amb la visita dinamitzada per a famílies de l’exposició permanent. Durarà una hora, l’entrada és gratuïta, però les places limitades. A partir de les 13h es farà la visita dinamitzada a l’exposició temporal. Tindrà la mateixa duració, entrada gratuïta i places limitades.\nA l’espai Familia’RT es podran fer treballs i jocs al voltant de la Casa fàbrica Turull, la Col·lecció 1875-1936 i l’exposició temporal Xavier Oriach. Cartografia pictòrica 1941-2013. L’horari és l’habitual del Museu d’Art, de dimarts a dissabte de 15h a 20h. Diumenges i festius, d’11h a 14h i dilluns tancat.\nD’altra banda, al Museu d’Història es farà un itinerari guiat pel Parc Catalunya. De les 11h a les 13h es farà aquesta activitat gratuïta on cal inscripció prèvia trucant al 93 727 85 55 (de els 17h a les 20h). Es podrà conèixer com era l’espai abans de la implantació del parc, com ara la Masia Can Rull o la Riereta. S’explicarà la final implantació del parc des del projectes, fins a les reivindicacions ciutadanes dels anys setanta.\n#historia #jornades #museu #museu d'història #patrimoni #Sabadell\nEl Museu d’Història de Sabadell acollirà l’exposició “Què ens queda de 1714?”\nJosep Ayuso publica les seves dades de renda i patrimoni\nCerdanyola del Vallès celebra les Jornades Europees del Patrimoni\nLast reply was 25 Setembre 2013\nView 25 Setembre 2013\nJornades del Patrimoni als Museus de Sabadell http://t.co/LgnMjVOZmS #SI #Sabadell


Com arribar a Servei d'Immigració a Les Escaldes amb Bus\nCom arribar a Servei d'Immigració a Les Escaldes amb Bus?\nMira Servei d'Immigració, Les Escaldes al mapa\nIndicacions a Servei d'Immigració de Les Escaldes amb transport públic\nLes següents vies de trànsit tenen rutes que passen a prop de Servei d'Immigració\nCom arribar a Servei d'Immigració amb Bus?\nEstacions de Bus a prop de Servei d'Immigració a Les Escaldes\nBus línies a Servei d'Immigració a Les Escaldes\nQuines són les estacions més properes a Servei d'Immigració?\nLes estacions més properes a Servei d'Immigració són:\nPlaça Coprínceps és a 208 metres de distància, 3 minuts caminant.\nLa Unió és a 441 metres de distància, 6 minuts caminant.\nEsteve Albert és a 552 metres de distància, 8 minuts caminant.\nQuines Bus línies paren a prop de Servei d'Immigració?\nAquestesBus línies paren a prop de Servei d'Immigració: L1, L2, L4.\nTransport Públic fins a Servei d'Immigració a Les Escaldes\nEt preguntes com arribar a Servei d'Immigració dins de Les Escaldes, Andorra? Moovit t'ajuda a trobar la millor manera d'arribar a Servei d'Immigració amb indicacions pas a pas des de l'estació de trànsit més propera.\nMoovit proporciona mapes gratuïts i indicacions en directe per ajudar-te a navegar per la teva ciutat. Consulta horaris, rutes, horaris i esbrina quant triga a arribar a Servei d'Immigració en temps real.\nBusques la parada o l'estació més propera a Servei d'Immigració? Consulta aquesta llista de parades més properes al teu destí: Plaça Coprínceps; La Drecera; La Unió; Esteve Albert.\nPots obtenir Servei d'Immigració per a Bus. Aquestes són les línies i rutes que tenen parades properes - Bus: L1, L2, L4\nVols veure si hi ha una altra ruta que t'hi porti en un moment? Moovit t'ajuda a trobar rutes o horaris alternatius. Aconsegueix direccions des de Servei d'Immigració fàcilment des de l'aplicació o lloc web de Moovit.\nFem fàcil anar a Servei d'Immigració, és per això que més de 930 milions d'usuaris, inclosos els de Les Escaldes, confien en Moovit com la millor aplicació per al transport públic. No et cal baixar cap aplicació d'autobús o tren, Moovit és la teva aplicació de transport tot en un que t'ajudarà a trobar el millor horari d'autobús o tren disponible.\nLlocs d'interès pròxims a Servei d'Immigració a Les Escaldes\nLínies de transport públic amb estacions més properes a Servei d'Immigració a Les Escaldes\nLínies Bus amb estacions més properes a Servei d'Immigració a Les Escaldes\nMés fàcil arribar a Servei d'Immigració amb l' app!


Intervenen deu quilos de corall vermell extret il·legalment - Diari de Girona\nIntervenen deu quilos de corall vermell extret il·legalment\nEl material va ser confiscat a tres corallers de Roses i Cadaqués\nacn 16.08.2012 | 15:40\nImatge del corall intervingut. ACN/Agents Rurals\nEl Cos d'Agents Rurals, amb la col·laboració dels Mossos d'Esquadra de Roses, van portar a terme dimarts passat dues intervencions a Roses i Cadaquès (Alt Empordà) contra la pesca il·legal de coral vermell que van suposar la intervenció de deu quilos de material a tres corallers. Malgrat que els corallers intervinguts disposaven de la llicència per a realitzar aquestes activitats havien comès diverses infraccions com la d'efectuar immersió en solitari o pescar corall de talla antireglamentària. La actual normativa estableix una tolerància de corall de mida inferior a set mil·límetres d'un cinc per cent del total del pes.\nEn aquestes intervencions s'ha comprovat que la quantitat de corall de talla antireglamentària era molt superior, arribant al noranta per cent en un dels comisos i superior al cinquanta per cent en els altres dos casos.\nLa taxa de creixement del corall vermell és molt baixa, és calcula que és de l'ordre d'uns 0,25 mm l'any en diàmetre i una bona part d'aquest corall s'ha extret conjuntament amb la base de roca que el manté adherit al substrat, la qual cosa dificulta la seva recuperació.


L'Escola Marta Mata començarà el curs amb els problemes de calefacció\nAlumnes manifestant-se pel fred a les aules, el curs passat.\nSOM POBLE EL VENDRELL\nEls treballs per solucionar les mancances han sortit a licitació i podrien començar durant el primer trimestre del curs\nActualitzada 30/07/2018 a les 21:04\nEls problemes del sistema de calefacció i d’aïllament que l’Escola Marta Mata del Vendrell arrossega des de fa temps seguiran presents quan comenci el curs, el proper mes de setembre. La previsió era poder solucionar la problemàtica aquest estiu, però els terminis s’han allargat i les obres de reforma i ampliació de la instal·lació de la calefacció i actuacions sobre l’aïllament del centre no han sortit a licitació fins aquest mes de juliol, amb un valor de 377.569,32 euros (IVA inclòs).\nEl termini perquè les empreses interessades presentin la seva proposta finalitza el tres de setembre. Posteriorment, s’haurà d’adjudicar el projecte i l’empresa guanyadora del concurs disposarà, llavors, de tres mesos per executar els treballs. Amb aquest calendari, les obres no estarien finalitzades fins a finals d’any o inicis del següent, per la qual cosa, els alumnes seguiran amb la mateixa situació durant la propera tardor.\nTal com es va acordar el passat mes de gener, el cost dels treballs els assumeix el Departament d’Ensenyament, una execució que es fa de forma subsidiària. I és que se n’havia de fer càrrec l’empresa que va projectar i construir l’escola –Teyco SL–, però aquesta va comunicar el setembre del 2017 la seva situació econòmica de concurs de creditors, per la qual cosa no faria cap actuació.\nEl regidor d’Educació de l’Ajuntament del Vendrell, Kenneth Martínez, valora positivament el compromís d’Ensenyament i, tot i que «el període òptim per fer obres a una escola són els mesos d’estiu», remarca que «el projecte tira endavant amb la licitació i amb la llicència d’obres ja aprovada» i que cara els mesos freds «el problema ja estarà solucionat». Els treballs es realitzaran amb les classes ja iniciades, «però les obres no s’han de fer dins de les aules, així que esperem que molestin el mínim possible als alumnes», afegeix Kenneth Martínez.\nEls escolars es queixen del sistema de climatització de l’escola des de fa cinc anys, quan els 2013 es va construir el centre. Segons una auditoria encarregada pel Departament d’Ensenyament, el sistema de calefacció pateix manca de potència i, a més a més, l’edifici té problemes d’aïllament.\nAmb aquest diagnòstic, l’objecte dels treballs que es realitzaran properament és el tancament perimetral de l’espai de sota coberta i la instal·lació d’un nou sistema de climatització a les aules amb l’objectiu de dotar l’edifici de temperatura de confort. Segons la memòria del projecte, per tal de pal·liar l’actual funcionament incorrecte, s’ajustaran els paràmetres de temperatura i cabal i es complementarà amb un sistema VRV, amb regulació individual per a cada una de les aules.\nComenta el contingut : L'Escola Marta Mata començarà el curs amb els problemes de calefacció


Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” | Román Martínez | barcelona | Espanyol | L'Esportiu de Catalunya\nBorja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” + Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” E-mail\nbarcelona - 20 maig 2019 11.52 h\nEspanyol. Ha de gestionar com mantenir la continuïtat del seu màxim golejador, peça cobejada en el mercat, el gallec es declara “feliç” i no descarta seguir com a blanc-i-blau\nBorja Iglesias en un moment de les celebracions , arran de gespa, dissabte al RCDE Stadium. EFE / ALBERTO ESTÉVEZ.\nBorja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” Borja Iglesias: “Una millora de contracte? Estic obert a tot” E-mail\nBorja Iglesias ha estat un dels futbolistes claus en la classificació europea de l’Espanyol. El gallec ha acabat la temporada amb 17 gols en lliga (més tres a la copa). Unes prestacions magnífiques en la seva estrena a primera. Ara tothom mira amb por el futur del davanter. El panda només té una clàusula de 28 milions d’euros. Un preu baix vist els preus que es mouen en el mercat per aquesta tipologia de golejadors. La premier fa temps que li segueix la pista i veure si continua a l’Espanyol on té encara té tres anys de contracte. De moment el jugador encara té molt present el viscut al final del partit davant la Real Sociedad. “És difícil valorar el que es va viure dissabte al camp, és el millor moment de la meva carrera esportiva”, ha reflexionat aquest matí Borja Iglesias en una entrevista a l’espai El món a RAC1. Tot i això, el que més inquieta és el que passarà amb el seu futur.”En el futbol passa de tot i hem vist coses pitjors, però ara mateix no penso en una altra cosa. Si pot haver-hi una millora de contracte? Pot ser, mai se sap què pot passar, ara estic feliç amb el que hem aconseguit, a la ciutat i el club, i estic obert a tot”. El gallec ha destacat el paper de Joan Francesc Ferrer ’Rubi’ en com ha anat la temporada.”És fonamental en la idea de joc, en com ho transmet, en com has de creure en situacions que han de passar i els has de buscar, no tenir por en seguir buscant-lo en el moment en què no sortien els resultats, ho ha gestionat molt bé”. La classificació per Europa també canviarà la planificació esportiva i el període de vacances de la plantilla. “Per ara no ho he trobat, per ara tot son coses positives, és quelcom increïble i ho hem d’aprofitar... El primer que es retoca és el temps de vacances però és un moment important i tenim ganes de jugar-ho, no hem pensat en què perdrem des de vacances i sí que gaudirem un moment esportiu com aquest”, ha reconegut el gallec. Ara la directiva, que planificarà aquests pròxims dies com afrontar el mercat de fitxatge i la manera en com reforçar la plantilla per afrontar tres competicions. La petició del gallec implica mantenir el grup. “No crec que hàgim de demanar massa, simplement que se segueix pensant com es pensa, van fer una gran gestió quan l’equip no guanyava de donar-nos el seu suport i dir que el camí era bo i donaria resultats, en pensar en el grup humà que hi ha i mantenir-lo”..


Llaurada estratègica i sembra directa. Primeres dades sobre l’establiment del cultiu i la humitat del sòl. – Agroecology\nLa gestió del sòl sense llaurada, amb sembra directa (NT), té molts avantatges, però es poden produir problemes potencials com l’acidificació subterrània, sòls superficials hidròfugs, estratificació de nutrients, algunes plagues i malalties transmeses pel sòl, com llimacs o nematodes, i es poden produir males herbes resistents als herbicides. La llaurada estratègica (ST, una aplicació puntual i oportuna de la llaurada) es pot utilitzar per pal·liar algunes d’aquestes limitacions. Tanmateix, no està clar si els beneficis compensen els efectes negatius de la llaurada.\nEl nostre equip ha implementat un estudi pilot per provar els efectes de la llaurada estratègica sobre la humitat del sòl i el rendiment dels cultius en un camp d’ordi situat a Rubió (Catalunya), comparant sembra directa amb una llaurada estratègica amb grada ràpida abans de la sembra. Hem estat avaluant els efectes a curt termini sobre la captura i emmagatzematge d’aigua del sòl a diferents profunditats del sòl, així com l’establiment de cultius i el control de males herbes.\nEls primers resultats indiquen que la llaurada estratègica té un efecte negatiu immediat sobre el contingut d’aigua del sòl de les capes superiors del sòl, però les diferències tendeixen a desaparèixer amb el pas del temps. L’establiment de cultius hivernals va ser significativament més alt en NT que en ST, però no es va observar cap diferència en la densitat de males herbes.\nAl llarg del projecte esperem millorar la nostra comprensió dels efectes de la llaurada estratègica, i comprovar, si malgrat les diferències inicials, aquest sistema de gestió pot superar algunes de les limitacions esmentades.\nTrobareu la informació completa, amb anglès, en el següent enllaç de la web del projecte ConServeTerra.\nJosé M Blanco Moreno2021-09-10T23:47:50+02:00


Neix el Summerfest Cerdanya amb Nil Moliner, Els Pets o Dani Martín - Primera Fila\nLa programació no només comptarà amb actuacions musicals\nClipper’s Live, organitzador de festivals com el Festival de Cap Roig, el Suite Festival o el CaixaBank Polo Music Festival, et presenta ara els artistes ja confirmats del cartell del Summerfest Cerdanya 2022.\nEl festival reunirà entre el 13 i el 27 d’agost els principals artistes del moment. Dani Martín, Antonio Orozco, Sergio Dalma, Lola Índigo, Taburete, Nil Moliner, Els Pets i El Pot Petit són els noms ja confirmats d’una programació que no només comptarà amb actuacions musicals. Summerfest Cerdanya també us portarà espectacles i activitats per a tota la família, nits temàtiques per gaudir amb amics, una gran oferta gastronòmica i un espai village, entre moltes altres sorpreses.\nAquest any, el festival Summerfest Cerdanya tindrà lloc a al municipi de Puigcerdà, capital comarcal de la Cerdanya. El públic podrà gaudir dels concerts i les activitats a l’aire lliure en un marc incomparable envoltat de natura i d’un paisatge idíl·lic.\nNo et quedis sense i compra ja les teves entrades per al Summerfest Cerdanya a la pàgina web del festival.


Andorra i Portugal es comprometen a revisar els convenis de Seguretat Social i d'Educació\nRebelo garanteix que amb l'aplicació del CDI desapareixerà la retenció del 10% a les pensions\nANA Andorra la Vella 07/09/2017 20:59\n651x366 Rebelo de Sousa signa en el llibre d'honor del Govern. / M. T. (ANA) Rebelo de Sousa signa en el llibre d'honor del Govern. / M. T. (ANA)\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí, i el president de Portugal, Marcelo Rebelo de Sousa, durant la roda de premsa al Govern. / M. T. (ANA) El cap de Govern, Toni Martí, i el president de Portugal, Marcelo Rebelo de Sousa, durant la roda de premsa al Govern. / M. T. (ANA)\nLa cara més política de la visita a Andorra del president de la República portuguesa, Marcelo Rebelo da Sousa, ha tingut lloc aquest dijous al vespre a l'edifici del Govern, en una roda de premsa conjunta amb el cap de Govern, Toni Martí, on han parlat de temes bilaterals i les diferents problemàtiques que afecten especialment la comunitat portuguesa.\nLa necessitat de revisar i actualitzar l'actual conveni de la Seguretat Social entre els dos països, que tal com ha recordat Martí data de finals dels anys 80, ha estat un dels compromisos dels dos mandataris. "És raonable que el conveni es vulgui analitzar" per adaptar-lo a les necessitats actuals de protecció social de la població portuguesa que viu a Andorra, i també dels andorrans que visiten Portugal, ha plantejat Martí. No s'ha entrat a valorar, però, si dins aquesta renovació del conveni es treballarà per acabar amb els retards en els cobraments d’algunes pensions.\nL'altre compromís al que han arribat Rebelo i Martí fa referència a l'educació, i també al conveni en vigor. El president de Portugal ha demanat anar "més enllà del conveni" perquè la llengua portuguesa arribi realment a les aules de les escoles andorranes. Martí li ha donat la raó i ha assegurat que s'avaluarà la demanda que el portuguès s'imparteixi en horari lectiu, tot i que ha volgut ressaltar que en horari extraescolar també es va ampliar als alumnes de segona ensenyança malgrat el conveni no ho preveia. També es treballarà per avançar en el reconeixement de les titulacions i la presència del portuguès a la universitat.\nPel que fa a una de les queixes que la comunitat portuguesa havia expressat els darrers dies, i que fa referència a la retenció del 10% que s'aplica a les pensions de jubilació andorranes dels portuguesos, Rebelo ha garantit que aquesta desapareixerà l'1 de gener del 2018, quan s'apliqui el Conveni de no Doble Imposició entre els dos països.\nAixí mateix, ha assegurat que el CDI ajudarà a reforçar els vincles econòmics, i la primera mostra tindrà lloc aquest mateix mes de novembre en una trobada entre la Cambra de Comerç d'Andorra i la seva homòloga portuguesa. Per la seva part, Martí ha celebrat que es treballi per reforçar aquests lligams entre empreses, tenint en compte que hi ha a l'actualitat més de 100 empreses andorranes amb socis portuguesos.\nMarcelo Rebelo de Sousa ha anunciat el suport de Portugal a la candidatura d’Andorra per acollir la Cimera Iberoamericana 2020, així com també al futur acord d’associació amb la Unió Europea. Pel que fa a l'activitat consular, el president de Portugal ha celebrat el funcionament de l'actual consolat honorari malgrat l'absència d'una ambaixada al Principat. En aquest sentit, ha assegurat que, a vegades, una presència formal d'un ambaixador no aconsegueix resultats concrets, que sí que s'estan assolint actualment de manera menys formal.\nRebelo i Martí també han hagut d'afrontar la pregunta dels periodistes sobre si el país lusità traurà finalment Andorra de la llista 'negra' de països amb una fiscalitat baixa. Tot i no deixar-ho clar del tot, Rebelo sí que ha assegurat que "Portugal ho vol assolir", i que és el següent pas després de l'entrada en vigor del CDI, de manera que ha assegurat que estudiaran la qüestió a nivell tècnic, polític i administratiu i s'ha mostrat convençut que "arribarem a bon port". Martí ha parlat d'una "voluntat conjunta" i que així ho tractaran en una visita que té pendent de fer a Lisboa amb el primer ministre portuguès, António Costa.\nDurant la seva compareixença, el president de Portugal ha celebrat les relacions entre els dos països i la bona entesa. La comunitat que viu al Principat "se senten andorrans i portuguesos", i aquesta és "la força de la nostra fraternitat: ens sentim estats i pobles germans", ha manifestat.\nMartí es pronuncia sobre l'1-O\nFinalment, i preguntats pels periodistes sobre la valoració del moviment independentista que es viu a Catalunya i que té el punt culminant en el referèndum de l'1 d’octubre, Rebelo ha declinat fer qualsevol valoració, però sí que ho ha fet, sense posicionar-se, Martí. "Nosaltres hem de tenir un diàleg franc amb l'Estat espanyol, i un bon veïnatge amb la Generalitat de Catalunya i el poble català", ha plantejat. És a dir, les relacions i diàleg amb Espanya s'han de mantenir però també "volem conservar un molt bon veïnatge amb Catalunya".


Pla municipal del Servei bibliotecari de la ciutat de Lleida 2020 — Cultura - Regidoria de Cultura, Ciutat i Transició Ecològica de l'Ajuntament de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Literatura › Pla del Servei bibliotecari de Lleida › Pla municipal del Servei bibliotecari de la ciutat de Lleida 2020\nEl passat 30 de desembre de 2020, en el decurs de la sessió del Ple municipal, es va aprovar, per unanimitat, el Pla municipal del Servei bibliotecari de la ciutat de Lleida 2020.\nEl Pla municipal preveu la creació de tres noves biblioteques en finques municipals amb la qualificació de zones d’equipament a les àrees nord, oest i sud-est de la ciutat.\nAquests tres nous equipaments es construiran d’acord amb els paràmetres del Mapa de Lectura Pública de Catalunya.\nCal destacar que les noves biblioteques es constituiran en potents nodes culturals distribuïts a la ciutat, en els quals, s’hi integraran diferents serveis.\nEl document recull les necessitats de la ciutat de Lleida i ha estat elaborat per tècnics i tècniques de la Paeria i de la Direcció General de Creació, Acció Territorial i Biblioteques del Departament de Cultura.\nActualment la ciutat de Lleida disposa de dues biblioteques públiques integrades al Sistema de Lectura Pública de Catalunya: la Biblioteca Pública de Lleida, que és la biblioteca central i gestionada pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i d’una biblioteca municipal ubicada al Centre Cívic de Pardinyes.\nEl cost de la posada en marxa de cadascun dels tres nous equipament es valora en 2 M€ per la qual cosa la inversió inicia total prevista seria de 6 M€.\nEl nou Pla municipal del Servei bibliotecari de la ciutat de Lleida proposa la creació d’una xarxa urbana bibliotecària que estaria formada per tres biblioteques locals de proximitat de nova construcció.\nAquestes pivotarien sobre la Biblioteca Pública de Lleida que actuaria com a biblioteca central urbana i el manteniment de les sales municipals de lectura, com podrien ser les de Sucs i Raïmat.\nAquest nou pla explica que l’organització de la xarxa urbana s’ha de basar, tal com s’exposa al Mapa de la Lectura Pública de Catalunya, en els principis de coordinació i cooperació. Si bé cada biblioteca mantindria una estructura pròpia i tindria capacitat de gestió i d’organització, a través de la biblioteca central urbana se li superposen un seguit de funcions comunes i un nivell de coordinació general.\nAquestes noves biblioteques es constituiran en potents nodes culturals distribuïts a la ciutat, en els quals s’hi integrarien diferents serveis.\nLes característiques i ubicació concreta de cada biblioteca es determinaran a partir dels plans funcionals que s’aniran elaborant a partir de l’aprovació d’aquest pla.\nSi us voleu descarregar el Pla municipal del Servei bibliotecari de la ciutat de Lleida 2020. Cliqueu\nAixí, la proposta d’estructuració del sistema de lectura pública local seria:\nBiblioteca central urbana: La Biblioteca Pública de Lleida es constitueix, a banda de les funcions que ha de complir com a biblioteca central comarcal i biblioteca provincial, en la biblioteca central urbana. A més, és la biblioteca que cobreix les necessitats com a biblioteca de proximitat de l’àrea central de la ciutat.\nPer a una millor operativitat, el pla estableix que és recomanable establir una política de recursos humans que faciliti que el conjunt de recursos d'una xarxa urbana es configurin com un mateix equip de treball. Així mateix, per a un millor rendiment dels recursos és recomanable entendre el conjunt de recursos d’informació de les diferents biblioteques com una única col·lecció i establir una política general per a tota la xarxa o sistema local: adquisicions, subscripcions a revistes, subscripcions a recursos electrònics, retirada de material obsolet, especialitzacions, redistribució de fons, acceptació de donatius, venda de llibres, entre d’altres.\nPer oferir un bon servei a la ciutadania es coordinarien els horaris dels diferents punts de servei a la ciutat, per garantir una franja de servei el més àmplia i adequada possible.\nBiblioteques locals de proximitat: Creació de 3 biblioteques a les àrees nord, oest i sud-est, respectivament. El pla proposa tres equipaments amb les següents característiques mínimes: uns 1.100 m2 de superfície, 23 punts públics d’accés informàtic, 110 punts de lectura, un fons total d’uns 25.000 exemplars i entre 5-7 treballadors.\nSales municipals de lectura: la gran extensió del terme municipal, amb nuclis de població molt allunyats del centre –entre ells, dos EMD: Raimat i Sucs – fa aconsellable el manteniment o l’establiment de punts satèl·lits d’informació i lectura en aquests nuclis.