Ex-libris de Picasso pel premi nobel de literatura Camilio José Cela. Apareix a la web de la Fundación Cela en la sección El Legado Enllaços a llocs web que tracten sobre ex-libris o bookplates:\nConvocatòries de concursos internacionals d'ex-libris i pàgina de la Federació internacional. (en anglès):\nPròxim Congrès: Istanbul, del 25 al 29 d´agost de 2010\nRegles de la Competició Internacional d´Ex-Libris: Istanbul 2010\nDirectori internacional de Concursos i Competicions d'ex-libris\nF.I.S.A.E. - Federació Internacional de Societats d' Ex-Libris. Congressos\nEnllaç amb la web de l'Associació Catalana d'Exlibristes (*) que edita una excel·lent revista (en català), la darrera portada de la qual es reprodueix en aquesta pàgina.\nEn el juliol del 2.000 he descobert que a l'Argentina existeix un important focus actiu en la creació i divulgació d'ex-libris. Es tracta de la següent associació de gravadors, quina web mereix una detinguda visita (en castellà):\nLloc que recull 102 ex-libris elaborats per altres tants artistes contemporanis com a homenatge al filòsof berlinès Walter Benjamin (1.892-1.940) (En català, castellà i d'altres idiomes més):\nAquí trobareu abundant informació i enllaços sobre ex-libris i sobre bookplates heràldics. Té una secció en la que es llisten totes les associacions d'exlibristes del món amb enllaços a les que disposen de web (en anglès):\nUs presento dos llocs italians amb els autors de les quals he entaulat certa relació. Són tan encantadors com les seves webs:\nCol·lecció d'autors de diversos països\nWeb de la Sociedat britànica d'ex-libris (en anglès):\nCuriosa col·lecció d'ex-libris relacionats amb els escacs (en anglès):\nMostra 1, Mostra 2, Mostra 3, Mostra 4\nCol·lecció d'ex-libris hongaresos (1920-1930) que ens mostren des de Canadà:\nEnllaç amb un ex-webis molt singular:\nQuan ja tenia aquesta web publicada en fase d'acabats vaig consultar les sigles "ex webis" en el motor de recerca d'Altavista i no va sortir rés. A continuació vaig consultar exwebis i va aparèixer una única web una mica especial. Al entrar, només es presenta una sola pàgina que diu en lletres grans en castellà "Com tinc els dits fluixos i el cervell reblanit la he preparat i he esborrat les pàgines. Perdó. Repararé l'error en breu temps".\nD'immediat surt desde la part superior esquerra, en moviment cap el centre, una imatge d'una calavera alada amb l'indicació "Ex webis Vidal Gª MCMXCVII". Mentre no es demostri el contrari considero que es tracta del primer ex-webis conegut:\nEx-webis de Vidal García\nUns dies després (28-05-2000) he trobat en una altre direcció la web "esborrada en el seu dia pels dits fluixos de Vidal García". Un lloc curiós que tracta de literatura, tangos i receptes de paella, entre d'altres temes, i que manté el calavèric ex webis:\nEls primers nous ex-webis:\nUs presento el primer ex-webis creat i col·locat en un lloc web atenent la meva proposta. ¡BENVINGUT!. Ha estat elaborat i col·locat a la seva pàgina per José-Ramón Blanco, poeta i artista plàstic extremeny, qui en pocs dies s'ha guanyat la meva amistat:\nEl mes de setembre del 2.000 vaig inaugurar una galeria internacional d'artistes de l'ex-libris i de l'ex-webis a la que s'han anat incorporant artistes que ja es dedicaven a aquest art així com d'altres que s'han estrenat en el mateix, bé sigui realitzant el clàssic ex-libris com atrevint-se amb el nou ex-webis.\nA la galeria consta l'e-mail de cada artista així com un enllaç amb el seu lloc web, cas de tenir-lo i en tant sols tres mesos de vida ja hi participen en la mateixa més de 100 artistes de més de trenta països de Europa, d'Amèrica, d'Àsia i d'Oceania.\nGaleria d'ex-libris de mussols:\nPer a commemorar el primer aniversari de la creació d'aquesta web, en el mes de maig del 2.001, inauguro una nova galeria d'ex-libris, ex-webis i les seves variants amb el mussol com a tema.\nBonic exemplar que il·lustra la portada del lloc italià de Enrico & Cinzia.\nMostra d'ex-libris heràldic, elaborat per l'artista català A. de Riquer (1904) per a Alfons XIII, rei d'Espanya i que es troba en el excel·lent lloc The Art of the Ex Libris.\nPortada del número 21 de la revista de "L'Associació Catalana d'Exlibristes" amb seu a Barcelona.\nObra de Arcady Pugachevsky per a Luciano Pavarotti publicada a La Vanguardia el 26-4-2000.\nInici web Sobre els ex- libris Un ex-webis? Afloren els ex-webis Llibre de visites A dalt


Presentació 'La Feixa' - Coop Maresme\nPresentació ‘La Feixa’\n14 de març de 2020 @ 11:00 - 13:30\nLa Feixa, el projecte guanyador de l’ajut Pepa Maca 2019 impulsat per Coop Maresme, es presentarà el dissabte 14 de març a Cafè de Mar.\nUn supermercat que no pertanyi a una gran empresa, on els beneficis econòmics no siguin un objectiu i que proveeixi productes de proximitat i ecològics, produïts respectant el medi ambient i la salut de les persones i altres éssers vius. Això serà la Feixa: el primer supermercat cooperatiu de Mataró i el Maresme que neix amb l’objectiu de contribuir a un canvi de model de consum. És per això es constitueix com a cooperativa sense ànim de lucre on les sòcies seran les que tindran el poder de decisió i on els beneficis seran reinvertits en la pròpia cooperativa o en altres projectes socials.\nLa Feixa neix de la fusió de les dues associacions de consumidores mataronines: l’Estrella i l’Ecoopirativa. Situades a Can Fugarolas, des del 2018 treballen conjuntament per impulsar aquest projecte que finalment es presentarà el proper dissabte 14 de març a les 11h a Cafè de Mar, Mataró.\nFormació ‘Crea! Cooperativisime i economia social i solidària’\nFormació online | Eines virtuals en temps de confinament


majúscules o minúscules en enumeracions\nUna enumeració és un recurs que consisteix a agrupar successivament mots o grups de mots que exposen diversos aspectes d'un mateix tema, units mitjançant alguna forma de coordinació. Les enumeracions es poden presentar de diverses maneres, segons la llargada i la naturalesa dels elements que s'enumeren.\nEs tendeix a reservar la minúscula per a les enumeracions introduïdes per dos punts i que s'inicien o no amb una marca d'enumeració (guió, enumeració alfabètica o numèrica), formades per mots solts o seqüències breus, en què s'acostuma a ometre el signe de puntuació al final de cada element enumerat. Per exemple:\n— certificat d'inscripció al Registre Mercantil\n— document nacional d'identitat\nQuan una enumeració està formada per oracions o per sintagmes nominals llargs, cada element o punt comença amb majúscula inicial i s'acostuma a tancar amb un punt. Per exemple:\n3. Valoració de la proposta de contractació... aprovada per la Comissió Gestora.\nRecepta: Verat amb pastanaga i ceba\nPoseu oli en una paella i escalfeu-lo.\nTalleu la pastanaga i la ceba a làmines i quan l'oli sigui calent tireu-les a la paella. Deixeu-les 10 minuts i remeneu-les un parell de vegades.\nAfegiu-hi el verat. Deixeu-lo coure 10 minuts més.\nEn alguns documents administratius es poden trobar enumeracions encapçalades per formes del tipus atès que... o vist que..., separades en paràgrafs que acaben amb un punt i coma o una coma abans del verb principal. En aquest cas cada paràgraf comença amb majúscula inicial. Per exemple:\nAtès que els municipis on encara no s'han començat aquestes obres no consideren que siguin imprescindibles;\nAtès que els municipis on ja s'han iniciat consideren que no cal que s'executin segons el pla traçat;\nAtès que aquesta entitat compta amb un servei urbanístic de qualitat i ha assumit noves atribucions en matèria urbanística,\nEls municipis que signen aquest document...


Com saber qui no et segueix en Instagram | Consumer\nCom saber qui no et segueix en Instagram\nDiverses aplicacions web i apps de mòbil permeten tenir un control més exhaustiu sobre qui segueixen o no el nostre compte de la xarxa social de fotografia\nData de publicació: Dimecres, 07 de Setembre de 2016\nInstagram és la xarxa social de fotografia per excel·lència. Des del seu llançament a l’octubre de 2010 –aquesta és la primera foto que va pujar un dels fundadors-, la popular aplicació acumula estadístiques impressionants: més de 95 milions d’imatges i vídeos publicades al dia i més de 300 milions d’usuaris actius cada jornada, que reparteixen uns 4.200 milions de likes diaris. Però entre aquests nombres tan cridaners, hi ha una xifra que no està tan clara: la d’usuaris que deixen de seguir-nos (el que es coneix com “fer un unfollow“). En l’app d’Instagram és possible repassar la llista de les persones a les quals se segueix i de les quals segueixen el nostre perfil, però no es pot anar més enllà. Per saber qui no segueix el nostre compte en Instagram, és necessari usar altres aplicacions, com les quals es descriuen a continuació en aquest article.\nQui no et segueix en Instagram? Crowdfire ho sap\nExisteixen nombroses aplicacions online, així com apps de mòbil, per saber què persones a les quals seguim en Instagram no ens segueixen de tornada o fins i tot per comprovar si una persona en concret ens segueix o no.\nUna d’elles és Crowdfire. Aquesta eina nascuda en 2010 també compta amb apps per iPhone i per a mòbils Android. Pensada al principi per realitzar aquestes mateixes consultes amb els seguidors de Twitter, Crowdfire funciona ara també amb Instagram.\nPer usar-la, cal iniciar sessió al seu web amb les dades del perfil d’Instagram, de manera que ambdues eines quedin connectades. A partir d’aquest moment, és possible veure qui no han retornat el follow de la llista de la gent a la qual seguim, així com les persones que ens han començat a seguir o han deixat de fer-ho fa poc.\nCrowdfire també té una funció de “llista blanca” i “llista negra”. La primera inclouria a persones a les quals no es vol deixar de seguir (perquè l’aplicació no suggereixi fer-li un unfollow), mentre que la segona tindria a les quals no se’ls vol fer follow a cap moment, de nou per evitar la seva aparició en els suggeriments que faci l’app.\nFinalment, una funció molt interessant que ofereix Crowdfire és l’anomenat “Friend Check”, una eina que permet comprovar la relació entre el nostre compte i altres usuaris: ens seguim mútuament o, per contra, solament un segueix a un altre?\nCrowdfire es pot utilitzar gratis, encara que amb certes limitacions, com solament poder fer seguiment d’un compte o tenir les llistes blanca i negra limitades a 50 usuaris. Per accedir a funcions avançades, és necessari subscriure un pla de pagament.\nFollowers for Instagram per iPhone\nA més de les eines web, també hi ha una àmplia varietat d’aplicacions amb les quals es pot detectar als usuaris que no ens segueixen en Instagram. Per iPhone, una bona alternativa és Followers for Instagram.\nAquesta app, una vegada connectada amb el perfil d’Instagram, mostra als usuaris d’entre la llista de persones a les quals se segueix que no han retornat el follow. Així mateix, des de la seva engegada, aquesta aplicació registrarà tant els nous seguidors com els quals deixin de seguir el nostre compte, però, de nou, solament des del moment de començar a emprar aquesta app.\nFollowers for Instagram compta amb altres funcions interessants, com veure les fotos més populars o amb més likes del nostre compte o quins usuaris deixen més comentaris (tant si són seguidors o no), entre altres detalls. Aquestes funcions extra solament estan disponibles mitjançant el pagament d’una llicència.\nL’alternativa Android: InstaFollow per Instagram\nIgual que per iPhone, en Android també hi ha un ampli ventall d’apps centrades en Instagram i en la gestió de seguidors. Una bona opció és InstaFollow.\nCom en el cas anterior, també cal connectar l’aplicació amb el compte d’Instagram perquè pugui descarregar les dades. Així es tindrà accés a la llista de persones a les quals seguim, però no ens segueixen de tornada, juntament amb altres detalls.\nInstaFollow també dona accés a informació addicional sobre el rendiment de les fotos publicades en el compte o el nivell d’interacció amb els usuaris, però, com ocorre amb l’aplicació d’iPhone, aquestes opcions estan solament disponibles mitjançant una compra in-app.\nNo cal preocupar-se tant pels unfollows\nTret que es tracti del compte d’Instagram d’una gran empresa, el nombre de gent que deixa de seguir-nos no hauria de ser un motiu de preocupació excessiva.\nInstagram, com la resta de xarxes socials, està pensada per gaudir-la juntament amb els altres usuaris, en aquest cas compartint fotos. L’enfocament primari hauria de ser, per tant, el d’utilitzar-la com un canal d’expressió personal pròpia, i no fixar-se tant en si aquesta expressió genera o no reaccions en els seguidors.\nA tothom li agrada rebre likes per les seves instantànies, però en un compte de tipus personal el més important no hauria de ser això, sinó passar una estona divertida fent fotos, retocant-les i compartint-les amb els altres.\naplicacions instagram-ca xarxes socials


Quatre voluntaris es formen per ensenyar informàtica a la gent gran | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nQuatre voluntaris es formen per ensenyar informàtica a la gent gran\nJuanita Gallardo, Conchi Muñoz, Teo Hernando i Sergio Rodríguez són quatre voluntaris de Palau-solità i Plegamans que acaben d’enllestir un curs de 12 sessions perquè puguin ensenyar informàtica als usuaris i usuàries del Casal de la Gent Gran. Aquest curs ha estat possible perquè l’Ajuntament s’ha acollit al programa I tu, per què no?, que ofereix la Diputació de Barcelona. A banda de proporcionar la professora dels voluntaris, la Diputació ha donat quatre ordinadors i una impressora al Casal de la Gent Gran del municipi. Així, els seus usuaris podran disposar de les eines imprescindibles per utilitzar la informàtica.\nLa regidora de Gent Gran, Carme Sanz, va acudir divendres passat, 30 de novembre, a la darrera sessió de formació als voluntaris, ocasió que va aprofitar per agrair-los el fet que dediquin “el seu temps per aprendre, i fer-ho amb l’objectiu de traslladar els coneixements adquirits a la gent gran del poble”. De fet, l’objectiu del programa és reduir en el possible l’anomenada fractura digital entre les persones grans i les noves tecnologies de la informació i la comunicació.\nAixí, els continguts que han après els voluntaris i que després traslladaran són els bàsics per cercar informació i comunicar-se, habilitats molt útils per a tothom, també per a la gent gran. Els nous professors no són persones expertes en informàtica, o tenien molt pocs coneixements en aquest camp, tal i com es requeria en el programa. D’aquesta manera poden ensenyar la gent gran des d’una perspectiva molt semblant en aquest sentit.\nEntre els continguts tractats hi ha la identificació dels components d’un ordinador i com utilitzar-los; una introducció als programes informàtics més habituals; com desar i recuperar documents; què és Internet, quines utilitats té i com cercar-hi informació; com crear una adreça de correu electrònic i com utilitzar-lo per comunicar-se; o com preparar i dur a terme accions formatives.\nUn cop els voluntaris han après aquestes qüestions ara només resta que es coordinin amb el Casal de la Gent Gran per programar les classes en les que ells faran de professors. Tots quatre es mostren molt satisfets amb la formació que han culminat. Teo Hernando, per exemple, destaca que “és una experiència molt enriquidora, molt interessant, que m’ha permès aprendre coses noves”. Conchi Muñoz subratlla el fet que “a més a més d’aprendre, aquest programa em permet ajudar altres persones”. Juanita Gallardo coincideix amb la seva companya, sobre tot pel que fa a “la satisfacció de poder traslladar els teus coneixements als demés”. Per últim, Sergio Rodríguez, el més jove del grup és també un dels qui es mostra més motivat a l’hora de fer de mestre voluntari: “Amb aquest curs he pogut perfeccionar els meus coneixements, i això em permet ensenyar-los en la meva primera experiència com a professor”.\nEls quatre voluntaris, asseguts a la taula, amb una tècnica de l'Ajuntament, la regidora Sanz i la docent de la Diputació\nLa impressora i un dels ordinadors que la Diputació ha donat al Casal de la Gent Gran


Els joves enginyers de la URV busquen solucions a problemes que arribaran d'aquí a 60 anys\nEl Circ Ciutat divendres, 09 de juny de 2017\n“Eficiència energètica”, era el títol i també l’objectiu dels estudiants del primer curs d’Enginyeria Mecànica que han participat al XIV Concurs de Mòbils Autopropulsats, que s'ha fet aquesta setmana al campus Sescelades de la URV. Els concursants tenien un repte: any 2079. El combustible i l’energia estan essent uns dels principals problemes pels enginyers. Els recursos s’esgoten i cal ser eficients.\nPer superar-lo, han hagut d’aplicar els coneixements adquirits a l’assignatura Projecte Integrador i col·laborar entre ells per fer el disseny, el càlcul i la construcció d’un vehicle que recorri 10 metres amb la mínima energia possible per al seu desplaçament.\nL’equip guanyador d’aquest repte ha estat Proyecto Lenteja, que ha dissenyat un prototip capaç de recórrer la distància marcada amb només 1,5 Joules. En segon lloc han quedat Campesins, que han necessitat 2.5 Joules i els tercers han estat Los Bujías, amb un prototip que ha fet servir 3.1 joules per finalitzar el recorregur marcat.\nEls equips han hagur de treballar amb la precisió necessària per no col·lidir amb cap objecte, amb la dificultat afegida de que el vehicle havia de transportar de forma segura els seus passatgers.\nAquest concurs està organitzat per l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria Química, amb la col·laboració del Col·legi d’Enginyers Tècnics Industrials de Tarragona.


Vall-de-roures, capital del Matarranya | Sortides amb gràcia\nLa procedència del nom de la població no té gaires secrets, tot i això, veiem com ho explica l’historiador Joaquim Monclús a El Matarranya. Crònica d’un viatge: “L’etimologia del topònim és molt clara (una vall on el roure abundava molt), però en castellanitzar-lo durant molts anys coexistiren diverses formes, com Valderrobles, Valdarrobres i Valderrobres; aquesta darrera és la que ha sobreviscut en castellà fins al dia d’avui”. Nosaltres, però, utilitzarem el nom català, Vall-de-roures.\nLa plaça amb l’Ajuntament i la fonda, a l’esquerra.\nEl nucli antic de la població queda entre el riu Matarranya i un turó al capdamunt del qual hi ha l’església i el castell i entre un i altres hi ha un munt de carrerons estrets, la majoria amb escales força rústiques. No hi ha gaires punts on es pugui accedir amb cotxe, excepte el carrer Major i la seva continuació, el carrer La Pau, que van paral·lels al riu i la Plaça –és la plaça major i oficialment és diu plaça Espanya, però tothom la coneix per la Plaça-, i de fet, per accedir a l’església i al castell amb cotxe cal sortir de la població i tornar enrere tot resseguint la carena del turó.\nPati superior del castell amb la roca i els bassaments d’un claustre.\nVeiem què ens en diu Joaquim Monclús de la història de la població: “la vila de Vall-de-roures, com tota la comarca, passà a mans cristianes vers l’any 1160, després que el comte Ramon Berenguer IV hagués conquerit les principals places dels voltants, entre d’altres, Tortosa i Alcanyís. Possiblement, un cavaller anomenat Asnarlagaia, vassall dels senyors de Torroja, cercant glòria i botí, fou el conqueridor de la vila, i per aquesta raó en els primers documents el territori apareix anomenat com la Pena d’Asnarlagaia”. Ben a prop del nucli de Vall-de-roures hi ha l’anomenada penya d’Aznar Lagaya, també coneguda, per la seva forma, com La Caixa, i el pantà de Pena.\nUn dels carrers transversals.\nUn altre autor, Joan Lluís Camps, ens explica, al llibre Lledó, Arenys, Calaceit i Queretes: quatre pobles aragonesos al Bisbat de Tortosa, com la repoblació d’aquestes terres un cop conquerides no va ser fàcil: “fou necessari donar molt bones condicions per tal que agricultors i ramaders, <<lliures>> o adscrits als territoris dels nous senyors, vinguessin a repoblar les terres que acabaven de deixar els sarraïns, que probablement encara estaven expectants des de les terres de Morella, tot esperant un possible retorn. Aquest era l’objectiu de les cartes de poblament: estipular un conjunt de normes bàsiques molt favorables per a regular les relacions socials i econòmiques dels nouvinguts”. A Vall-de-roures consten dues cartes de poblament els anys 1183 i 1187.\nPati d’armes i façana del castell.\nAquesta zona del territori va quedar repartida entre l’Orde del Temple, amb els punts forts als castells de Miravet i la Suda de Tortosa; la castellana Orde de Calatrava, amb el castell d’Alcanyís, i Vall-de-roures i part de la comarca del Matarranya van quedar a mans del bisbat de Saragossa. Així ens ho explica Joaquim Monclús: “el 24 de juliol de 1175, Alfons el Cast, fill i successor de Ramon Berenguer IV, donava al bisbe de Saragossa, Pere de Torroja, pels serveis prestats i amb el fur de Barcelona, la Pena d’Asnarlagaia, que comprenia els termes de Vall-de-roures, Fondespatla i Mesquí”.\nCavallerisses del castell condicionades com a sala d’exposicions.\nAixí, doncs, el senyor feudal de la zona de Vall-de-roures era el bisbe de Saragossa, i foren dos bisbes els principals artífexs de la construcció del conjunt monumental que formen el castell i l’església de Santa Maria la Major. El primer, i segurament el més important, fou García Fernández de Heredia, qui, a final del segle XIV, va iniciar la transformació d’un antic castell de defensa en un palau episcopal. Per tot el castell hi ha el seu escut heràldic, tant a l’exterior, com a les estances interiors. Fernández de Heredia va fer reconstruir la planta baixa i la primera planta. Després de la seva mort, l’any 1411, el seu successor, Dalmau de Mur, va continuar la reconstrucció del castell. A ell es deuen la segona planta i la part alta de l’edifici.\nA la part superior del castell hi ha un espai obert on es poden veure els basaments de les columnes del que sembla un antic claustre i també hi ha la punta de la roca al voltant de la qual es va construir l’edificació original, que sembla que podria ser anterior, fins i tot, al segle XII, tot i que, ara per ara, no hi ha una datació exacta. Cap al darrer terç del segle XVI, els bisbes de Saragossa van deixar de tenir interès per Vall-de-roures i les lleis de desamortització del segle XIX van fer que el castell passes a mans de l’Estat, que no se’n va cuidar i va quedar pràcticament abandonat, fins que ja en època democràtica, entre final de la dècada de 1970 i els primers anys de la dècada de 1980, va iniciar-se la restauració i va recuperar-se per a usos culturals.\nUna de les galeries de la planta superior.\nAvui es pot visitar tot seguint un itinerari que comença a partir de l’entrada que utilitzaven els nobles. A la planta baixa es pot veure el rebedor, les cavallerisses –convertides en sala d’exposicions-, i la sala capitular; al primer pis hi ha un distribuïdor, amb una porxada, els salons de les Xemeneies i del Sud, la cuina i el rebost i, també, unes latrines; a la segona planta hi trobem el pati, on hi ha les restes d’un antic claustre i la punta de la roca a l’entorn de la qual es va aixecar la primitiva edificació i, des d’aquí, es pot accedir a les galeries que hi ha a les plantes superiors. De baixada, es pot veure la zona encara no restaurada de castell i, finalment, s’arriba de nou a la planta baixa, on es poden veure l’entrada l’antiga masmorra, amb llegenda inclosa, l’accés al passadís que unia el castell amb l’església i les bodegues.\nPortalada de Santa Maria la Major.\nAl costat del castell hi ha l’església de Santa Maria la Major, d’estil gòtic mediterrani o llevantí. L’edifici és d’una sola nau, amb capelles laterals, arcs apuntats i voltes de creueria acabades, òbviament, per claus de volta decorades. Al cantó dret de la capçalera hi ha una finestra coberta per la torre campanar que es va aixecar amb posterioritat. La portalada és molt bonica. Està formada per onze arquivoltes en degradació. Els capitells estan decorats amb relleus sobre la història dels profetes i un de molt bonic sobre la història de Noé amb una imatge de l’arca. Sobre la portalada hi ha un gran rosetó d’uns vuit metres de diàmetre i a la part exterior de les columnes de la porta hi ha quatre grans imatges que representen l’Anunciació i els donants, que van ser decapitades durant la Guerra Civil i els caps van ser refets i reposats amb posterioritat. Una de les capelles de l’església, s’ha condicionat com a petit museu. Entre altres coses hi podem veure els dos lleons que guardaven la porta de Sant Roc, al pont de pedra i que van haver de ser retirats fa uns anys a causa del vandalisme.\nNau de Santa Maria la Major.\nA banda d’aquest impressionant conjunt, Vall-de-roures té diversos atractius. Un són els carrers estrets i torts que uneixen el castell i l’església amb el carrer Major, que porta oficialment el nom de Santiago Hernández Ruiz i la Plaça. El carrer Major és porticat al cantó més proper al riu Matarranya i és ple de bars de tapes i restaurants. La plaça Major, oficialment plaça Espanya i popularment, la Plaça, és el centre neuràlgic del nucli antic, i és envoltada de diversos edificis d’interès. Nosaltres en destacarem un parell. Tots dos són a la banda del riu i formen, per la part exterior, la porta de Sant Roc que s’obre al pont de pedra.\nUn dels edificis és l’Ajuntament, un casalot d’estil renaixentista amb una llotja a la part inferior. Aquesta és una característica que uneix la majoria de les poblacions de la comarca del Matarranya i que deixa molt clar que cap al segle XVI van viure una època de bonança. A gairebé totes les poblacions de la zona la seu de l’Ajuntament té una llotja a la planta baixa de l’edifici. Ho podem veure, entre altres a La Freixneda, a Massalió, a Mont-roig, a Calaceit…\nAjuntament de Vall-de-roures.\nLa seu de l’Ajuntament de Vall-de-roures va enllestir-se l’any 1599 i és de planta baixa i dos pisos. El primer és la planta noble, cosa que queda clara des de l’exterior pel doble balcó i la finestra amb frisos decorats. A la planta superior hi ha la típica galeria de la zona amb petites finestres amb arcs de mig punt. Un ràfec de fusta treballada remata la coberta. A un cantó de la façana principal hi ha una pintura força malmesa que data de principi del segle XVIII i que és una al·legoria a la pau, la unió i la llibertat. Va encarregar-la l’any 1847 un alcalde de l’època, com a reacció a una de les carlinades. Val a dir que els barcelonins podem veure una reproducció d’aquest edifici des de Barcelona estant, només cal que ens acostem a la plaça Major del Poble Español a Montjuïc.\nPintura al·legòrica a la pau, la unió i la llibertat a la façana de l’Ajuntament.\nDavant la façana lateral de l’Ajuntament hi ha un edifici amb uns curiosos merlets. És la Fonda la Plaza, aixecada el segle XIV i que és una de les fondes més antigues de l’estat espanyol i, probablement, d’Europa. I a tocar tenim un altre dels punts d’interès d’aquesta població, el pont de pedra sobre el riu Matarranya amb la porta de Sant Roc que donava accés al nucli antic. Les figures de dos lleons que hi ha banda i banda de la porta són reproduccions, els originals, com hem vist abans, van haver de ser portats fa uns anys a l’interior de l’església a causa dels actes vandàlics que van patir.\nAcabarem la nostra sortida a Vall-de-roures amb algunes recomanacions. Tot i que podeu passejar tranquil·lament pels carrers, carrerons i costes, com li diuen allà, no és mala idea apuntar-se a les visites guiades que organitza Turismomatarraña, una iniciativa de tres joves emprenedors que, a més de explicar-vos la història i el patrimoni de Vall-de-roures amb visita inclosa al castell i a l’església i amb un petit refrigeri final, us poden oferir també productes de la zona i altres visites a la comarca, amb itineraris amb 4×4 o una sortida a veure menjar els voltors. Els podeu trobar a la Plaça, davant mateix de l’Ajuntament.\nDetall dels capitells amb l’arca de Noé.\nSi teniu ganes d’aprofundir sobre la història i la realitat de la comarca, no en dubteu, acosteu-vos a la llibreria Serret, a l’avinguda Hispanitat, 21. Us recomanaran les millors obres i, a més, hi trobareu tota mena de llibres. És un important punt de difusió i d’activisme cultural de la comarca. El seu propietari, Octavi Serret, va ser distingit l’any 2009 amb el Premi Nacional a la Projecció Social de la Llengua Catalana per la Generalitat de Catalunya. I, ara si, per acabar, Vall-de-roures té diversos hotels i restaurants, entre els quals el citat, més que centenari, La Plaza. Un dels que hi ha, és un hotel familiar, amb bona cuina i preu força ajustat, és El Salt, que té habitacions amb un petit balcó amb vista directa al riu i al conjunt del castell i l’església. Ah! Si us agrada la novel·la policíaca, fa un parell d’anys va publicar-se Los crímenes del Matarraña, d’Isidro Garrido, un autor novell que situa l’acció de la novel·la a la població de Vall-de-roures.\nEmès a Ràdio Gràcia el 22 d’abril de 2014\nPont de pedra amb la porta de Sant Roc i, sobressortint, el castell i el campanar.\nTelèfon: 978 890 886\nGARRIDO, Isidro. Los crímenes del Matarraña. Autoedició. 2012.\nL'entrada va ser publicada el Arquitectura, Esglésies i monestirs, Franja ponent i etiquetada Arquitectura, Franja ponent, Gòtic, gòtic llevantí, Matarranya, Vall-de-roures per jafrigola. Guarda l'enllaç permanent.\n5 pensaments sobre “Vall-de-roures, capital del Matarranya”


Presentació de candidatures d’estudiants al Claustre i a les juntes de centre. Sessions informatives\nEl proper dijous 18 de novembre de 2021 se celebraran eleccions de representants dels estudiants al Claustre de la Universitat de València i a les juntes de centre.\nEl termini de presentació de candidatures comença el 28 d’octubre i romandrà obert fins al 4 de novembre de 2021. A més, les candidatures d’estudiants al Claustre podran sol·licitar les ajudes per a la campanya electoral que es gestionen des del Sedi.\nEl Servei d’Informació i Dinamització (Sedi) ha organitzat sessions informatives als campus per a donar suport a la presentació de candidatures d’estudiants. En aquestes sessions es proporcionarà informació general sobre el procés electoral i es podran preguntar dubtes.\nLes sessions informatives se celebraran durant tres jornades:\nDilluns 25 d’octubre de 2021, a les 12:30 h, a l’oficina del Sedi de Burjassot (accés a la Biblioteca Eduard Boscà).\nDimecres 27 d’octubre de 2021, a les 12:30, a l’oficina del Sedi dels Tarongers (Aulari Nord, planta baixa).\nDivendres 29 d’octubre de 2021, a les 12:30, a l’oficina del Sedi de Blasco Ibáñez (Aulari III, 1r pis).\nMés informació sobre la presentació de candidatures


10 consells bàsics per deixar de fumar - Farmàcia Ortopèdia Torres\n1. Fixa't una data i mantingues-la. El motiu ja el tens: mantenir-te sa.\n2. Notifica al teu entorn que deixaràs de fumar (amics, familiars, etc.) i busca el seu suport.\n3. Llença a les escombraries totes les caixes de cigarrets, els cendrers i els encenedors.\n4. Escriu la llista dels beneficis de deixar de fumar.\n5. Demana consell al teu farmacèutic, et pot fer seguiment de tot el procés i, a més, recomanar productes que poden multiplicar les possibilitats d'èxit.\n6. Canvia les rutines. Deixa de fer allò que provocava l'hàbit de fumar.\n7. Demana a les persones que t'envolten que no fumin davant teu i, les primeres setmanes, evita els llocs on es fuma habitualment.\n8. Fes activitats que et diverteixin per contrarestar el desig urgent de fumar (que dura 3-5 minuts), cal esperar que passi.\n9. Estiguis orgullós de no fumar.\n10. Evita en tot moment agafar un cigarret, després d'haver deixat de fumar. No facis ni tan sols una calada: el risc de recaiguda és molt alt.


Les cookies es classifiquen segons l’entitat que les gestiona, a www.guineubeer.com utilitzem cookies pròpies i de tercers. Amb aquesta informació podem realitzar anàlisis d’ús i mesurament del web per assegurar-nos que funciona correctament i millorar els nostres serveis. A continuació es detallen les cookies que utilitzem:\nUtilitzem Google Analytics per fer anàlisis estadístics d’ús de la pàgina, rutes de navegació i interaccions. Aquesta informació ens permet entendre amb més precisió els comportaments i necessitats dels usuaris. Aquestes cookies són servides per Google Analytics per recollir informació sobre la navegació del usuari pel nostre web. Les cookies _ga i _gat són servides per lightwidget.com per tal de recollir informació referent al widget d’Instagram que es troba a la pàgina d’inici. L’usuari pot bloquejar les cookies mitjançant el navegador o utilitzar el complement facilitat per Google per desactivar el servei de Google Analytics en les seves visites.


L’Ajuntament premia la tasca dels esportistes de la vila – Comarques de Ponent\nL’Ajuntament premia la tasca dels esportistes de la vila\nEl proper dissabte, 16 de desembre, tindrà lloc un acte de reconeixement als esportistes i equips agramuntins que durant la última temporada hagin protagonitzat promocions de categoria o resultats destacats dins de les seves competicions. L’acte, que s’iniciarà a les 12.00 hores a la Sala de plens de lAjuntament, comptarà amb la presència de l’alcalde, Ramon Muixí i la regidora d’Esports, Josefina Verni així com altres membres del consistori. Durant el trascurs de l’acte tindran una menció especial l’equip d’handbol sènior masculí (Club Handbol Agramunt) per l’ascens a la Segona Divisió Catalana durant la temporada 2005/06, l’equip de futbol sala sènior masculí (Club Handbol Agramunt) per l’ascens a la Divisió Preferent Catalana durant la temporada 2005/06 i l’esportista Francesc Recio (Club Handbol Agramunt) per la primera posició al Campionat d’Espanya de Trial. Una trajectria que finalitza El moment més emotiu serà el reconeixement a la trajectria esportiva d’Estel Gatell i Novell, que aquest any es retira de l’activitat esportiva de competició després de protagonitzar un dilatada i destacada carrera dins del món de l’handbol femení. Jugadora de LAssociació Lleidatana d’Handbol de la Divisió d’Honor Femenina, ha estat capitana de la selecció catalana i una de les esportistes agramuntines més destacades dels darrers anys.


La UE i el Canadà firmen l'acord de lliure comerç\nLa Unió Europea (UE) i el Canadà han firmat un acord de lliure comerç dissenyat per impulsar el creixement i l'ocupació, tot i que encara ha de ser aprovat per uns 40 parlaments regionals i nacionals d'Europa per entrar completament en vigor. El primer ministre canadenc, Justin Trudeau, ha firmat amb els caps de les institucions de la UE el tractat que hauria de fer més fàcil el camí perquè entri parcialment en vigor a començament del 2017 amb l'eliminació de la majoria dels aranzels en les importacions.\nL'aprovació de l'Acord Integral d'Economia i Comerç (CETA, per la sigla en anglès) no ha estat fàcil. Els francòfons del sud de Bèlgica, que suposen menys d'un 1 per cent dels 508 milions de consumidors de la UE que probablement estaran afectats pel CETA, van manifestar objeccions, que van paralitzar l'acord durant dijous. L'endèmà, però, va quedar reprès pels vots de parlaments regionals.\n"Tenim 20 negociacions en curs i avui estem fixant els estàndards globals que la UE i la Comissió Europea volen que acceptin d'altres", ha comentat el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker.\nUn trampolí cap al TTIP\nL'acord amb el Canadà és considerat com un trampolí per a un pacte més gran de la Unió Europea amb els Estats Units, conegut com l'Associació Transatlàntica de Comerç i Inversió (TTIP, per la sigla en anglès), que ha estat criticat per sindicats, grups ambientalistes i d'altres.\nLa comissionada de Comerç de la UE, Cecilia Malmström, ha explicat que les negociacions per al TTIP no estaven mortes, al contrari del que han dit alguns polítics a Alemanya i França, però que es reprendran només després que el pròxim president dels Estats Units assumeixi el seu mandat al gener. Els partidaris asseguren que el CETA augmentarà el comerç entre el Canadà i la Unió Europea un 20 per cent i que impulsarà l'economia del bloc en 12.000 milions d'euros l'any i la del Canadà en 12.000 milions de dòlars canadencs, cosa que equival a 9.000 milions de dòlars dels EUA.\nPer al Canadà, l'acord és important per reduir la dependència respecte al seu veí nord-americà com a mercat per a les exportacions. Mentre que, per a la UE, és el primer pacte comercial amb un país del G-7 i li infon credibilitat després d'haver estat durament colpejada pel Brexit. 43 anys després, el Regne Unit abandonarà la UE.\nEn última instància, convé destacar que al voltant de 100 manifestants contra la globalització s'han enfrontat amb la policia fora del lloc on s'ha firmat l'acord a Brussel·les.\nEconomia Primera sentència espanyola contra Volkswagen pel Dieselgate Víctor Costa\nCartes Juncker felicita Rajoy: "L'elecció es produeix en un moment crucial" Víctor Costa


Teclejant més eficientment: disposició de teclat DVORAK – GNULinux||||CAT\nDisposició de teclat DVORAK dels EUA general\nHa estat demostrat que aquesta nova disposició de teclat (bé, nova… dels anys trenta) redueix les lesions de mà produides pels teclats QWERTY, ja que aquests demanen un moviment continu intens de mans a l’escriure. A més a més, gràcies a això, també ens permet teclejar més ràpid.\nA més a més, en tenim unes variants molt interessants, com la versió per a programadors informàtics. Aquesta no canvia la disposició de les lletres, però canvia la dels signes radicalment. El que fa és posar a l’abast els signes més utilitzats pels llenguatges de programació, així com C, C++, Java, CSS, XML i codi font, entre altres.\nDisposició de teclat DVORAK dels EUA per a programadors\nNo cal dir que les persones que són les més ràpides escrivint del món utilitzen teclats DVORAK, així com molts dels més famosos programadors del món.\nCom instal·lar-lo? Primer de tot, no necessiteu canviar de teclar. Podeu comprar unes enganxines transparents, que porten les tecles DVORAK i deixen entreveure les tecles que ja tinguem al nostre teclat. En podeu aconseguir a amazon.com per dos euros (més cost d’enviament), ja siguin DVORAK general o DVORAK per a programadors.\nEnganxines transparents DVORAK\nUn cop tinguem les enganxines, només caldrà canviar la configuració del teclat en el nostre sistema. Ho podem fer o bé a Sistema – Preferències – Teclat o escrivint el següent dins un terminal (Aplicacions – Accessoris – Terminal):\nEn l’opció del terminal, després de sel·leccionar el model de teclat, cal anar a «Altres» dins Disposició de teclat, buscar els Estats Units d’Amèrica (ja que les enganxines són per a la versió dels EUA), i sel·leccionar un dels DVORAK que ens convingui. Hi ha una versió Espanyola, però els canvis són mínims.\nMagento, un CMS lliure per crear botigues virtuals\nComparada amb l'Ubuntu 10.10, la versió 11.04 amb el nucli 2.6.38 redueix, en el millors dels casos, un 10% el temps de durada de la bateria. En alguns casos arriba al 25%.\nadam on 22 d'abril de 2011 at 16:51\nuff, vols dir que és més ràpid? quan et costa adpatar-te al nou teclat?\nDaniel on 22 d'abril de 2011 at 17:12\nSí que és més ràpid, sí. La distribució de les lletres està pensada per això.\nI adaptar-s’hi, és costum. Jo ja m’he comprat quatre paquets d’enganxines per a la versió de programadors, i ho provaré. No crec que costi gaire, amb una mica de temps.\nakjode on 22 d'abril de 2011 at 17:35\nla veritat es que si que son mes rapids de escriure, i adaptarse al nou teclat? cuant trigues en apendre a utilitzar els nous telefons? segur que sempre que en comprabes un els menus eren diferents, amb similitud pero diferents, el mateix passa amb el teclat, el pitjor que et pot passar es que t’acostumis i canviis molt sovint de equip, per la rao que sia\nRuben on 22 d'abril de 2011 at 20:36\nSi no saps mecanografía es possible que t’acostumis al dvorak, pero si has estudiat mecanografia 4 anys (jo, per exemple) i escrius a 450 pulsacions per minut, el dvorak es una P.U.T.A.D.A Has de començar un altre cop desde 0.\nDaniel on 22 d'abril de 2011 at 21:39\nHome, jo porto cinc anys amb mecanografia QWERTY i ho trobo molt bé. Ara n’estic aprenent i, a poc a poc, vaig fent.\nvictorpv on 23 d'abril de 2011 at 01:12\nEm crec que sigui més eficient i que a la llarga els desplaçaments de la mà es vegin reduïts i tot, però clar, a nivell personal no em resulta pràctic.\nAmb QWERTY ja escric tan aviat com he de menester escriure, i pel que escric… em resulta utòpic pensar en els dits fatigats, mai els hi he tengut!\nNo ho dubt, que avesar-se a una disposició nova al final no és tan difícil (com el que deis dels teclats dels mòbils) però a part del que ja he esmentat, encara em trobaria amb un problema afegit: cada vegada que hagués de fer servir un teclat que no fos meu tornaria boig! (de fet, a vegades ja hi torn segons el teclat baldament coincidesqui la disposició!)\nMarc Poch on 23 d'abril de 2011 at 12:50\nJo ja fa més de dos mesos que vaig amb dvorak i la mar de content. Al començament, hi ha vegades que és desesperant, però si insisteixes la cosa ja torna a la normalitat.\nDesprés, un mal de cap és el canvi de teclat cap a qwerty. Però per sort per a mi és estrany que hagi d’utilitzar altre cop un teclat Qwerty. Encara que suposo que si has de fer el canvi a diari ja seria com un canvi d’idioma i ja està.\nLa manera que en que he fet el canvi de teclat ha estat agafant les tecles (físiques) del teclat i reorganitzant-les. I amb la comanda:\nI amb un script l’executo sempre que s’inicia sessió, ja tinc el teclat Dvorak sense enganxines vingudes d’ultramar. És la disposició espanyola de la que parla en Daniel. Doncs amb la versió americana com fas els accents, les dièresis, la Ç i demés?\nDaniel on 23 d'abril de 2011 at 12:54\nDoncs jo faig servir el mateix comandament dins Fluxbox per canviar entre qwerty espanyol i dvorak americà per a programadors.\nEl que tu dius dels accents, tens raó. Però si fes servir dvorak espanyol i dvorak americà per programadors, llavors oblidaria el qwerty i no podria fer servir cap altre màquina. El que faré serà fer servir qwerty pel català i castellà i dvorak per programadors per l’anglès i programació, ja que aquest ha estat reorganitzat pensant en l’anglès i els llenguatges de programació.\nNo sé si ho podré fer, lo de saber els dos alhora. De moment vaig avançant amb el dvorak, i encara escric perfectament amb el qwerty. Ja veurem.\nMarc Poch on 23 d'abril de 2011 at 13:11\nHome, sempre pots dir: a l’ordinador de casa Dvorak i a la resta d’ordinadors Qwerty. Que canviar de configuració cada dos per quatre et faràs un cacao mental terrible.


La sèrie, que torna a SYFY una vegada més, té una comunitat de fans molt mobilitzada que lluita per la seva renovació\n30 de de març del 2021. Actualitzada 01 de d’abril del 2021 a les 13:06\nMilers de sèries, grapats de plataformes en dura lluita per l’atenció de l’audiència i allà, en una espècie de poblet gal de l’Astèrix, s’ha mantingut ¿fins ara? La peculiar aposta de Wynonna Earp, un ‘western’ sobrenatural amb gran sentit de l’humor, dones fortes i personatges queer en l’elenc. Aquesta raresa ha sobreviscut a les graelles propulsada sobretot en les dues últimes temporades (se n’estrena ara la quarta) per un fenomen de fans sense precedents a la cadena SYFY i amb pocs referents en l’univers televisiu.\nWynonna Earp és un xou que «pretén ser realista en un entorn gens realista, un port segur, una bombolla d’amabilitat, sororitat, inclusivitat en un món que ho necessita més que mai», explica Kevin Bachelder, un dels creadors del ‘podcast’ insígnia de la sèrie, ‘Tales of the Black Badge’. Malgrat la seva modèstia ha aconseguit dos anys (2018 i 2020) ser elegida la millor sèrie als premis People’s Choice, en què el públic nord-americà tria les produccions preferides. També ha aconseguit premis i nominacions als Canadian Screen Awards.\nLa producció canadenca torna presumiblement per última vegada a les nostres pantalles aquest 1 d’abril, segons la mateixa SYFY Espanya indica als espots promocionals, tot i que els fans, que es coneixen com earpers, segueixen desplegant a través de la campanya #BringWynonnaHome #FightforWynonna i #FiveForWynonna una bateria d’iniciatives per trobar a la sèrie un canal que en garanteixi la continuïtat.\nEls fans (difícil conèixer l’audiència real del programa, però als EUA es calcula que cada temporada ha tingut mig milió d’espectadors) són el seu principal actiu. SYFY té a Espanya disponible les tres temporades de Wynonna Earp sota demanda a tots els operadors: Movistar+, Vodafone, Orange TV, Euskaltel, Telecable, R i Virgin.\n¿De què va la història? Una descendent del famós xèrif Wyatt Earp torna al seu poble natal, Purgatory, per intentar posar fi a una maledicció segons la qual l’hereva de la saga ha de passar-se la vida lluitant contra tots els esperits reencarnats dels malfactors que va matar Earp. Per a això només es pot valer d’una pistola sobrenatural, Peacemaker, que torna els «renascuts» a la tomba d’on no haurien d’haver sortit. Wynonna Earp té una germana, Waverly, que l’ajuda en la missió, i va sumant complicitats al poble i en una divisió especial del govern que investiga fenòmens paranormals com el que només es produeix a Purgatory. Un amic del seu antecessor, Doc Holliday, també està pres de la maledicció i té interès que triomfi Wynonna Earp.\nQue alguns dels personatges que formen part d’aquesta banda al voltant de la protagonista presentin la seva homosexualitat amb naturalitat és un dels elements que més ha impulsat el fenomen fan, i de fet el moviment queer ha recolzat amb entusiasme l’aposta. La guionista, ‘showrunner’ i ‘alma mater’ de la sèrie, Emily Andras, va voler agrair-los el seu recolzament incondicional després de salvar la renovació en la tercera temporada donant a la parella que formen la germana de la protagonista i l’agent de policia Nicole Haught més presència i pes en la trama.\nLa força de les fans\nParlen les fans. @Norte n’és una de les més actives a les xarxes a Espanya i explica que va començar a seguir la sèrie el 2018, quan ja havien estrenat les dues primeres temporades. A més de l’interès pel gènere, li van agradar els personatges. «Necessitem tenir referents en les sèries de televisió que ens mostrin altres realitats i que, a més, ho facin des d’una aproximació positiva», explica. Si Wynonna Earp és una dona «valenta i que s’enfronta al llegat de la seva família», d’altra banda, la representació LGTBIQ+ mitjançant els personatges de Waverly i Nicole normalitza diferents orientacions sexuals i una relació sana basada en l’acceptació d’un mateix i de l’altre, explica.\n@JayRyKK és una altra fan que es va enganxar a la sèrie per la seva barreja de gèneres, pel concepte de família, «amb o sense llaços de sang», pel «gir entre bons i dolents»..., idees que comparteix la Lindsey, una científica de Carolina del Nord, també aficionada, que, en resum, «convidaria la gent a conèixer la sèrie per la diversió i els dimonis, per després d’enganxar-s’hi pels seus personatges i els seus cors». La Lindsey feia temps que no veia sèries, i capítol a capítol, seguint l’experiència a les xarxes socials, ha compartit grans moments amb altres seguidors.\nEls actors, a les xarxes socials\nEls personatges tenen les seves pròpies identitats, brúixoles morals i antecedents curiosos, i un impacte en el desenvolupament de la trama. Jacinta Yanders, professora a la Universitat d’Ohio, ha portat a un estudi el fenomen que ha desencadenat Wynonna Earp. «El que distingeix notablement Wynonna Earp és la claredat, alta consideració i cura de les seves interaccions, que inclouen el repartiment i l’equip, i que arriben als fans fàcilment».\nEl paper d’Emily Andras és essencial en aquesta dinàmica: al marge del compte oficial de la sèrie, que interactua amb els fans personalment, Andras transmet també que aprecia les valoracions dels aficionats. Yanders destaca que el compte oficial de Twitter de Wynonna Earp «sovint comparteix art, joies i roba dissenyada pels fans», i així ho fa des del principi de la sèrie. «Les companyies d’entreteniment d’avui han d’estar centrades en els seguidors. I per continuar sent competitives, han d’utilitzar la tecnologia i les dades per atraure, retenir i involucrar els consumidors», destaca.\nJacinta Yanders posa èmfasi en el valor dels earpers. Aquesta necessitat de connexió emocional transpira en els comentaris, els tuits, les relacions que estableixen els fans entre ells abans, durant i després de veure els capítols de la sèrie: fins i tot el gat de l’agent Haught es diu Calamity Jane per un suggeriment d’un aficionat.\nEsther Palomo també és una fidel earper i defensa que «molta gent pot identificar-se amb cada personatge i la seva història en un moment de la sèrie. La protagonista «no és una superguerrera que arriba i ho soluciona tot a punta de pistola. Té un passat ple de dolor, pèrdua, abandonament, i no obstant assumeix una responsabilitat amb el món i continua sent la roca de tots els que l’envolten, personatges també vulnerables. Això és el que l’acosta a la gent».\nPalomo ha seguit els passos d’altres aficionades i després de connectar amb la sèrie es va interessar pel ‘podcast’ ‘Tales of The Black Badge’, va anar seguint els earpers que va trobar a Twitter i hi va connectar a través d’un Earpergreet. «Em van saludar i em van començar a seguir, és un fandom increïblement unit i inclusiu, amb molt respecte i generositat», adverteix. Ser un earper implica publicar amb les etiquetes per demanar la renovació, apunta, i també ha votat i ha promogut tota mena d’esdeveniments relacionats. «M’he subscrit a tot el que he trobat per participar en el que sigui que decideixin per aconseguir una nova temporada».\nEncara no ha comprat cap producte – n’hi ha marxandatge de tot tipus, des de samarretes fins a ninots Funko– però sí que s’ha unit al Fan Art fent algun dibuix digital i creant algun producte, que mostra al seu Etsy. Twitter, Discord, Telegram, Facebook, Youtube..., qualsevol xarxa social és una eina per estrènyer llaços en tota comunitat de fans, evidentment, també en aquesta.\nDivendres nit és «una espècie de gran festa earper» als EUA a Twitter, quan s’emeten els nous capítols. Les xarxes bullen amb comentaris en temps real de fans i fins i tot membres del repartiment. «Els actors estan molt implicats, la gent acudeix a Twitter per anar comentant tot el que passa amb els altres, i el repartiment és allà, veient el que es comenta, donant la seva opinió, responent als seguidors. Convertint el ‘nosaltres’ en un grup que els inclou a tots, fans i protagonistes, en una atmosfera de família. És molt estrany de veure», ens explica Kevin Bachelder, un dels creadors del ‘podcast’ ‘Tales of the Black Badge’. Han arribat a tenir 40.000 descàrregues d’un capítol. «Les xifres varien contínuament, a mesura que se suma gent a la sèrie i vol saber-ho tot des del principi», assenyala. «No hi ha res que s’assembli a aquest fenomen. He estat anant des de fa més de 15 anys a convencions de fans, com la de Dragon Con, la més important del sector al món, que se celebra el setembre a Atlanta, una convenció que celebra la cultura pop, la ciència-ficció i la fantasia, llibres, televisió, on pots conèixer famosos. Però això, això és totalment diferent».\n¿Hi haurà cinquena temporada? De moment, no. Però els aficionats no es rendeixen. Bachelder entén que ha de ser viable econòmicament, ha de trobar una plataforma, però els seguidors mantindran l’activitat social, «la visibilitat», emfatitza, cada un des de les seves possibilitats.\nFans per terra, mar i aire\nOrange Vodafone Movistar+ Sèries


Matgala: El problema de la setmana - l'últim de l'any\nen la primera hi ha una falta, no s'escriu fvjxy sinó fvzjxy\nGràcies per l'avís, .clash. No sé com m'ho faig, que sempre m'equivoco. Ara mateix ho arreglo. Ara, el que no sé és si t'hauré de donar els punts o no :-)\nD'altra banda, algú m'ha dit que podria fer que els total dels problemes fos de 100 punts, i així tot estaria més obert. Així que poso una enquesta, i acabat el termini, faré cas a l'opció més votada.\nHi voto a favor.


Tornem a repensar la política d’estat – L'Opinió Socialdemòcrata\nEls estats nació, ha quedat demostrat que no Admeten solucions limitades a un territori. És el resultat de la globalització que impedeix resoldre els grans problemes a escala simplement nacional, com és el cas del crim organitzat, la protecció del medi ambient i la lluita contra les desigualtats.\nEls organismes internacionals tenen cada dia més influència en els comportaments polítics i socials, per regular tanmateix les crisis i reordenar la democràcia liberal.\nHan aparegut criteris alternatius a la sobirania nacional amb l’impuls de la revolució tecnològica i la connexió electrònica.\nEl fenomen migratori ha pres una dimensió social i política que ha topat amb el rebuig dels països europeus als moviments migratoris des del moment en que s’han implantat de fet altres cultures que neguen l’assimilació que significa acceptar principis constitucionals i cultures polítiques per a ells desconegudes.\nEls horitzons són per tant transnacionals i multiculturals. Ja ho fou a l’inici la creació de la Unió Europea. Però aquesta realitat no impedeix el reconeixement de les identitats nacionals, com la catalana, superant la intransigència del nacionalisme espanyol.\nL’Estat nacional dominador i hegemònic és un ens obsolet i superat per la política de la tolerància característica de les societats democràtiques.\nEl catalanisme ha evolucionat de tal manera que configurar una societat plural i diversa ha allunyat els fonamentalismes han impulsat la autoorganització social, l’associacionisme i la cooperació.\nL’Estat espanyol ha renunciat, però a la plurinacionalitat, negant el ple autogovern que confirma i consolida la diversitat. La posició negatòria els drets nacionals no espanyols converteixen la unió política en utopia.\nTant dolent és tancar-se a la evolució com restringir, com ha fet Espanya, la evolució dels pobles amb personalitat nacional pròpia.\nEscrit a General Tagged democràcia, estat, món, nacions, política\n← Cap al nou futur imperfecte


Descobreix la part submarina del Parc Natural amb nosaltres i gaudeix de la resta del Parc de forma respectuosa a través de les empreses adherides a la Carta Europea de Turisme Sostenible.\nLes Illes Medes i la Costa del Montgrí\nLa façana litoral és el millor exemple a Catalunya de costa rocosa calcària i alta. Els penya-segats mostren els fenòmens geològics que han afectat al massís.\nLes illes Medes les formen set illots que configuren un paisatge de gran bellesa, únic a Catalunya. El medi marí les fa excepcionals: en destaquen les parets amb coral·ligen, les praderies de posiòdina i les conves i els túnels submarins.\nAl fons marí, hi ha representats gairebé tots els ambients submarins de la Mediterrània occidental, i això dona un valor ecològic excepcional.\nÉs destacable la presència de grans peixos, com el mero, la milana, el corball, el sard imperial i la dorada. També són rellevants els depredadors pelàgics com els espets, la tonyina vermella i, de tant en tant, dels dofins mulars, atrets per l'abundància d'aliment.\nLes Illes Medes és una Reserva Natural Parcial, la figura de més protecció abans de prohibir tota activitat en un espai, per tant, és un espai molt protegit i regulat:\n◦ Per a cada immersió realitzada dintre de la Reserva Natural, s’ha de pagar una Taxa.\n◦ Les immersions s’han de realitzar seguint les instruccions donades pels centres d’immersió en el seu ecobriefing.\n◦ Els bussejadors Open Water Diver, 1* o equivalents, han de bussejar acompanyats d’un guia.\n◦ Les immersions estan planificades per a repartir els punts d’immersió entre els centres d’immersió autoritzats. El punt d’immersió canvia cada dia, matí i tarda.\n◦ Hi ha establert un límit anual de les immersions que es poden realitzar a cada una de les zones d’immersió segons la fragilitat del seu fons.\nDescobreix les característiques més importants de cada zona d'immersió fent click aquí.\nMés informació del Parc Natural, activitats i regulacions a la seva web i en els folletons del Parc:\nLa Carta Europea de Turisme Sostenible en Espais Naturals Protegits (CETS) és una iniciativa de la Federació EUROPARC que té com a objectiu global promoure el desenvolupament del turisme en clau de la sostenibilitat en els espais naturals protegits d’Europa. La CETS és un mètode i un compromís voluntari per a aplicar els principis de turisme sostenible, orientant als gestors dels espais naturals protegits i les empreses per a definir les seves estratègies de forma participativa.\nEl sistema d’adhesió de les empreses és voluntari i distingeix a aquelles empreses que més i millor s’esforcen per fer sostenible la seva activitat.\nAquest reconeixement és molt més que una nova marca de qualitat perquè, a més, garanteix una autèntica col·laboració entre l’empresa i l’espai protegit per a avançar en el desenvolupament del turisme sostenible.\nTres paisatges en un parc que, en realitat, en són uns quants més. El massís del Montgrí, les illes Medes i la plana del Baix Ter ens serveixen per introduir una constant d'aquest parc natural: la diversitat. De paisatges, d'espècies, d'hàbitats, de pobles, de possibilitats, de formes de conèixer el parc i d'estimar-lo.\nText: Guia del Parc Natural del Montgrí, les Illes Medes i el Baix Ter\nDescobreix aquesta diversitat a través de la gent del territori i les empreses de la CETS:\nPots trobar el llistat de totes les empreses acreditades fent click aquí.\nExplora el Parc Natural, rutes i serveis, a través de Natura Local fent click aquí.\nPaisatge 1 - La muntanya\nVistes panoràmiques de 360º viatjant pel nostre patrimoni històric i cultural.\nPaisatge 2 - La plana\nEl riu Ter, els aiguamolls i els arrossars.\nPaisatge 3 - La costa\nOn es troben la terra i el mar


Col·lapse per la gran demanda de tests a les farmàcies, que comencen a patir desabastiment - Canal Terrassa\nCada 5 segons, una farmàcia catalana realitza un test d’antígens supervisat a un membre de la comunitat educativa. Ho diu el Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya. I això està provocant una situació de col·lapse en molts establiments. Una situació de gran demanda que s’agreuja per la manca de tests.\nTot això s’afegeix a la feina del dia a dia de la farmàcia, en el marc d’una sisena onada on els farmacèutics han de continuar dispensant medicaments i atenent als usuaris amb tots els serveis habituals. També han de gestionar els equips, que, com tots els sectors, també estan patint baixes.\nJoan Brugueras, coordinador de les farmàcies del Vallès Occidental Oest, lamenta que el Govern no limités el preu dels tests abans de Nadal. Creu que la mesura ha arribat tard i ara es troben amb aquest desabastiment. Amb tot, confia que aviat es trobi una solució per garantir el subministrament.\nTags: butlletifarmàcia bruguerasJoan Bruguerasterrassatest d'antígens


L’art de transformar l’ADN humà en un quadre personalitzat - Diari de Girona\n| Projecte amb segell gironí.\nL’art de transformar l’ADN humà en un quadre personalitzat\n28·12·21 | 06:30 | Actualitzat a les 13:28\nL’investigador i metge Juan Roldán i un dels quadres d’ADN. | GENOMA23\nDe l’extracció d’una mostra de saliva a la impressió de la informació genètica per obtenir-ne un quadre personalitzat. Aquest és el procés que el metge i investigador mexicà, Juan Roldán, segueix per desenvolupar el seu projecte, Genoma 23, que té com a objectiu convertir l’ADN humà en obres d’art. «Fa setze o disset anys, vaig treballar en un projecte als Estats Units sobre models moleculars de malalties respiratòries. En l’estudi, analitzava l’ADN i de cop em va despertar un gran interès com a expressió artística. A més, vaig pensar que tots tenim una informació genètica diferent i que això plasmat en quadres, podia resultar molt interessant», explica Roldán a aquest diari, qui assegura que mai abans havia experimentat amb l’art. «De petit, acompanyava el meu pare a mirar galeries d’art, ja que li agradava col·leccionar quadres. Llavors se’m va despertar cert interès però no em vaig plantejar dedicar-m’hi fins més endavant».\nLa idea, doncs, parteix d'una mostra de saliva, un procediment gens invasiu, que el laboratori aïlla i seqüencia en petits fragments de 23 gens. Aquests conformen l'ADN i contenen informació específica de cada persona. Seguidament, s'introdueixen en un algorisme basat en models matemàtics, que ha estat desenvolupat per Roldán en col·laboració amb el grup de recerca Laboratori de Gràfics i Imatge (GILab) de la Universitat de Girona, i així obté la imatge digital única. S’utilitza el mètode d’impressió ultraviolada en LED, que consisteix a aplicar tinta sobre els materials amb la particularitat que l’assecat és gairebé immediat. En definitiva, cadascú tindria una obra d’art gràfic única i diferent que el representaria. «Fins i tot es poden fer quadres de persones que han mort. Al cap i a la fi, obtenir l’ADN és relativament senzill, ja que el trobem als cabells, per exemple», afirma l’investigador.\nJuan Roldán ha format part de diversos grups científics i és autor de diversos articles científics. En els darrers anys ha estat investigador principal de diferents projectes a l’hospital Germans Trias ia l’hospital de Santa Caterina de Girona. Actualment combina la direcció de Giromed Institute, a Girona, amb la investigació clínica, en què destaca el desenvolupament d’un dispositiu que evita els roncs, i amb el seu projecte personal, Genoma23. De fet, ja en té d’exposats en una galeria d’art gironina i està previst que participi en la Fira d’Art Contemporani de Madrid, l’any que ve.\nLa tècnica de Roldán segueix els paràmetres del bioart. Es tracta d’un corrent artístic que proposa la unió d’art, ciència i vida mitjançant la tecnologia. Els bioartistes utilitzen plantes, pell, insectes, gens, bacteris, fongs, cultius de teixits, transfusions de sang animal, ADN i fins i tot el seu propi cos, entre altres elements orgànics per crear les obres d’art. Va sorgir a la dècada dels 90 i cada vegada es va potenciant més.\nQui és Inmaculada Casal, la parella de María del Monte?\n«Patriotisme no ha de ser anar contra els veïns, sinó compartir»\nMaría del Monte revoluciona l’Orgull Gai de Sevilla amb la seva confessió


Els 'indignats' protesten al voltant del Congrés contra la reforma dels convenis\nUnes 200 persones han passat la nit a la porta de la cambra espanyola. El ple ha d'aprovar aquest matí el decret de la negociació col·lectiva\nAGÈNCIES Madrid Actualitzada el 22/06/2011 10:32\n260x366 'Indignats', davant el cordó policial desplegat al voltant del Congrés / EFE 'Indignats', davant el cordó policial desplegat al voltant del Congrés / EFE\nUn grup d'uns 200 indignats que han passat la nit a les proximitats del Congrés s'ha concentrat a la zona a primera hora del matí per dirigir les seves protestes als diputats que arribaven a la cambra per participar en el ple que aquest dimecres vota la reforma de la negociació. La Policia Nacional ha mantingut les barreres de vehicles instal·lades des d'ahir a la nit per impedir que els joves arribessin a la seu del Congrés, a la carrera de San Jerónimo, a la celebració de la sessió de control del govern espanyol, a la qual ha assistit el president, José Luis Rodríguez Zapatero. Poc després de les 10 h, els manifestants han marxat tranquil·lament i han dissolt la concentració. Algun ha dit que aniria a la plaça de Castilla, on hi ha els jutjats, per donar suport als detinguts dies enrere.\nEls manifestants, la majoria d'ells joves, ja han començat a recollir el seu improvisat campament, amb mantes i estores que els aïllaven del terra, mentre que un cotxe particular s'ha acostat per repartir cafè. Els indignats han instal·lat una pancarta de banda a banda del carrer en què es llegeix la paraula "respecte" i en to festiu llancen consignes com el ja reiterat "Que no, que no, que no ens representen", "Fora, fora" o "Aquesta crisi no la paguem".\nEl control d'accés al carrer del Congrés ha sigut molt estricte i des de la plaça de Neptuno la policia ha impedit l'accés a la zona llevat que es justifiqués que s'havia de passar. El cordó policial s'ha instal·lat a l'inici de la carrera de San Jerónimo, de manera que els manifestants s'han trobat a la cantonada de l'Hotel Palace i a l'entrada de l'aparcament del Congrés. La concentració de gent en aquest punt ha impedit el pas dels vehicles, que han hagut de donar una volta i entrar per un altre accés, passant per davant dels manifestants, que han xiulat quan pensaven que a l'interior del cotxe viatjava algun diputat.


Del 3 al 5 de març se celebrarà la segona edició del festival Titelles al Cabanyal, un projecte promogut pel Teatre El Musical i el Teatre La Estrella. Una trobada de titellaires, a nivell europeu, amb tres dies de programació per a tots els públics.\nEntre les propostes, hi trobem ‘Historieta de un abrazo’, de la companyia italiana Dromosofista, un espectacle musical que combina el teatre de text, d’ombres i de titelles, guanyador del Cantieri Di Strada, premi atorgat per la FNAS. Alauda Teatro ens presentarà ‘Cristóbal Purchinela’ entre sons de violoncel, serres i percussions, enmig d’un paisatge deliciós que evocarà l’obra de Hieronymus Bosch.\nD’altra banda, i per primera vegada, les cançons de Dani Miquel agafaran cos de titella per a ser representades en directe. També podrem veure els nous espectacles de Tanxarina Titeres i Titiriteros de Binéfar.\nPer a completar la programació hi haurà tallers, cercaviles i sessions especials per a escolars.\n3, 4 i 5 maig 2019\nTeatre El Musical / Teatre La Estrella\nEscèniques, Festivals, Menuts, Plans


Menorca serà present a la MITT de Moscou, la tercera fira de turisme més important del món\nEl president del Consell Insular de Menorca, Santiago Tadeo, i la consellera de Turisme, María Salomé Cabrera, juntament amb representants de Fundació Destí, es desplaçaran per primera vegada fins a Moscou aquesta setmana per participar en la Moscou International Travel & Tourism d’enguany, la tercera fira de turisme més important del món.\nLa delegació menorquina, que parteix dimarts i romandrà en aquest país fins divendres, ha treballat durant aquest darrer any, conjuntament amb ASHOME, Turespaña i el Govern balear, amb l'objectiu d’obrir aquest nou mercat emergent i per donar a conèixer l’illa.\nS'ha pogut observar que Menorca és una destinació que pot despertar interès en el mercat rus, i en aquest sentit, en el marc de la fira, s'han concertat trobades amb l’Oficina Espanyola de Turisme a Moscou i amb Turespaña, a més de reunions amb diferents agències de viatge majoristes soviètiques.\nMenorca és encara l’única illa de les Balears sense vols directes amb Moscou. «Bona part de la societat menorquina lligada al món del turisme reclama que Menorca ha de tenir presència en aquest mercat», explica la consellera de Turisme, que recorda que els russos tenen un gran poder adquisitiu, a més d’afavorir l’oferta complementària.\nLa consellera Cabrera recorda que l’objectiu de Fundació Destí és mantenir i potenciar els mercats tradicionals que visiten Menorca, alhora que també fa feina per obrir noves rutes com ara aquest col·lectiu.\nMaó, 17 de març de 2013


Notícies - El PSC es desmarca de la consellera Tura i reitera la necessitat de jutjats a Sant Cugat\nEl PSC es desmarca de la consellera Tura i reitera la necessitat de jutjats a Sant Cugat\nel 6/feb/07 Miquel Herrada Política PDF\nLa secció local del PSC reitera la demanda d'uns jutjats de primera instància i instrucció a Sant Cugat. El portaveu de la formació, Salvador Gausa, es desmarca així de les declaracions de la consellera Tura, que ha apostat per ampliar els jutjats de Rubí en comptes de crear dependències noves a la nostra ciutat.\nL'alcaldable del PSC, Salvador Gausa, confirma el compromís del grup municipal socialista amb la reclamació de jutjats propis. Un compromís que es va formalitzar el 2005 amb l'aprovació per unanimitat d'una moció al ple municipal.\nGausa es desmarca així de la posició de la consellera de Justícia, Montserrat Tura, que ha apostat per ampliar els jutjats de Rubí i evitar 'divisions' que, segons Tura, afectarien la qualitat del servei.\nEscoltem Salvador Gausa, en una intervenció a la tertúlia del magazín 'Sant Cugat a Fons'.\nSant Cugat ha de tenir jutjats. Tenim un problema que afecta la vida quotidiana. Estem disposats a contribuir en la resolució del conflicte.\nGausa ha demanat que la reclamació de jutjats propis no es redueixi a un encreuament de declaracions als mitjans de comunicació. El portaveu socialista ha apostat per continuar les negociacions amb la Generalitat per aconseguir l'objectiu, compartit per totes les formacions santcugatenques.\nDe la seva banda, el regidor de Relacions Institucionals, Jordi Puigneró, ha anunciat que l'equip de govern està preparant un plec de documentació per donar força a la petició santcugatenca. El dossier, que es presentarà a la conselleria de Justícia, inclou la moció institucional, les declaracions dels consellers Saura i Puigcercós favorables als jutjats i les reclamacions de tots els agents afectats.


Pere Aragonès ha abordat l'actual conflicte amb l'Estat i també les propostes per combatre les desigualtats en el seu primer discurs com a president en un debat de política general\n28/09/2021 - 15.49 Actualitzat 28/09/2021 - 22.53\nPrimer discurs de Pere Aragonès com a president en un debat de política general, una sessió en què arrenca el curs polític i que enguany es produeix enmig de discrepàncies profundes i recents entre els dos socis de govern, Esquerra i Junts.\nEl president de la Generalitat ha explicat com vol afrontar el conflicte polític amb l'Estat i quines mesures socials impulsarà. Ha recordat el "doble compromís inequívoc" amb què es va presentar a la investidura: treballar per la independència i iniciar "una nova etapa de transformació i canvi" per al país. Segons ha dit, el canvi ja ha començat:\n"La transformació del país que vam prometre en el debat d'investidura i en la constitució del nou Govern ja està en marxa. El canvi a Catalunya ha començat. I avui som ja en una nova etapa de la nostra història"\nEl president ha definit la negociació entre l'Estat espanyol i Catalunya com "una oportunitat històrica que hem de saber aprofitar".\n"No som ingenus", sobre la negociació amb l'Estat\nEl president de la Generalitat ha qualificat l'independentisme com "l'element polític més transformador i ambiciós que hi ha a Catalunya" i "a l'Europa actual". Ha incidit en la necessitat de "forçar una negociació" amb l'Estat i alhora "sumar més independentistes":\n"Vull que siguem la darrera generació que pateix la repressió, l'espoli i el menyspreu de l'Estat i treballaré com ningú perquè així sigui. Avui només hi ha una estratègia guanyadora per aconseguir-ho: forçar una negociació amb l'Estat i sumar més independentistes"\nHa reconegut que és "lògic" que hi hagi dirigents independentistes que diguin que són escèptics amb la negociació amb l'estat espanyol. "Coneixem la història i qui tenim al davant. No som ingenus. Ara bé, demano alçar la mirada i entendre que la situació és complexa", ha reblat.\nPer Aragonès, si l'Estat no aprofita la negociació, "pot acabar evidenciant a ulls d'aquells que se'l miren des de fora i des de dins que realment no té cap voluntat de fer una proposta de solució política a Catalunya". Per ell, l'estratègia de negociació "aglutina tota la societat catalana" i el resultat que se'n derivi "també haurà de comptar amb l'aval de tot el poble català, perquè la proposta que sorgeixi de la mesa serà referendada per la ciutadania".\nSegons el president, el diàleg és "només una fase de la negociació" i la força de l'independentisme és en la "unitat d'acció, mobilització cívica persistent i aritmètica en la dependència del govern de l'Estat dels vots independentistes al Congrés dels Diputats".\nHa alertat que hi ha molta gent que vol que la negociació descarrili: "l'extrema dreta espanyola, el "deep state espanyol", sectors del PSOE i hi ha gent a Catalunya que potser també ho vol".\nTambé ha afirmat que "és evident" que la detenció del president Puigdemont i altres processos contra independentistes que ha citat "no ajuden gens al procés de resolució". "Hi ha diferents poders de l'Estat, però tothom ha de fer la seva part", ha dit. "Si la repressió no s'acaba, serà molt difícil parlar de res", ha reblat.\nAragonès ha defensat que el referèndum "és la proposta més inclusiva" per al conflicte. "Cap projecte de futur es pot basar en la imposició o la negació", ha afirmat. Ha dit que el referèndum "recull el gran consens de la societat catalana" i s'ha preguntat "quina és la proposta de l'Estat espanyol".\nLa prefectura de Via Laietana, un centre de memòria\nAragonès ha dit que el govern vol convertir la Prefectura Superior de Policia de la Via Laietana en un centre d'interpretació de la memòria i de denúncia del franquisme. "Avui no és un símbol democràtic", ha dit. "Treballarem perquè sigui un espai de memòria perquè les tortures que s'hi van produir no es tornin a repetir", ha explicat.\nDiversos consellers del govern català, durant el debat de política general (ACN/Job Vermeulen)\nGratuïtat del darrer curs de l'escola bressol\nAragonès ha anunciat que, a partir del proper curs, el darrer curs de l'escola bressol serà gratuït. Es vol avançar cap a la gratuïtat de tota la bressol per garantir "l'equitat en l'accés a l'educació" i "la igualtat d'oportunitats". La gratuïtat de P2 es començarà a desplegar en els pressupostos del 2022.\nHa dit que cal garantir una oferta educativa "territorialment equilibrada" i que el govern aposta per oferir educació a l'etapa 0-3 a les escoles rurals com a mesura contra el despoblament. "Ens comprometem que cap escola bressol rural hagi de tancar per motius econòmics", ha dit.\nTambé ha dit que es treballarà per reduir ràtios a l'escola pública, amb nous equipaments o bé incloent a la xarxa pública els centres concertats o privats que ho demanin en llocs on faltin places.\nDistribució de productes menstruals\nAragonès ha anunciat que des d'aquest mateix curs escolar es distribuiran productes menstruals sostenibles a escoles i altres centres, per prioritzar l'accés a productes com la copa menstrual, que suposa un estalvi econòmic i de residus. Es calcula que cada dona es gasta uns 100 euros l'any en productes menstruals i que una de cada quatre dones ha de triar entre comprar-los o bé comprar altres productes bàsics, ha dit.\nTambé ha dit que es treballarà per evitar la revictimització per part dels poders públics de les dones víctimes de violència masclista, que es reforçaran els serveis de la xarxa d'atenció i recuperació integral a les dones que en pateixen i que s'implementarà un nou model d'abordatge de les violències sexuals.\nA més, ha explicat que es modificarà la llei d'igualtat de 2015 i ha anunciat un nou Pla per impulsar l'esport femení.\nEntre les mesures socials que ha explicat, també s'ha compromès a prioritzar la salut mental, a la qual el govern destinarà 80 milions d'euros. Es vol transformar la xarxa de salut mental, sobretot la infantil i juvenil.\nLa cinquena onada, "a contrapeu"\nAragonès ha fet una crida als joves a vacunar-se: "Si no ho fas per tu, fes-ho per la teva àvia". Així mateix, ha reconegut que la cinquena onada va agafar el govern "a contrapeu" perquè els indicadors no feien preveure una incidència com la que va tenir i ha admès errors.\nEl president ha dit que el govern vol "incrementar el pressupost de la sanitat pública en 5.000 milions d'euros addicionals al llarg dels pròxims cinc anys". També ha anunciat que destinaran el 25% del pressupost de Salut a l'atenció primària, "perquè esdevingui realment l'eix del sistema, així com a augmentar i estabilitzar la plantilla actual d'atenció primària". Ha dit que crearan un Pacte Nacional per a la Salut Mental.\nSobre el rescat social, Aragonès ha dit que estan desplegant un conjunt de mesures "que superen el compromís" que va assumir en la meva investidura de dotar-les amb 700 milions d'euros. També ha explicat que es vol crear una Agència d'Atenció Integrada Social i Sanitària com a eina gestora de recursos sociosanitaris.\nAixí mateix, s'augmentarà el pressupost de les polítiques d'habitatge fins als 1.000 milions d'euros aquesta legislatura. També ha anunciat l'augment del parc públic d'habitatge, amb "la recuperació del 100% dels 3.000 habitatges que la SAREB té a Catalunya i dels que són propietat de les entitats financeres".\nEl president ha explicat que el govern vol "transformar el model productiu de Catalunya" i que ho farà mitjançant els fons Next Generation. Per això s'impulsen projectes com el de la Vall de l'Hidrogen de Catalunya, la transformació del sector de l'automoció i el desenvolupament de xips a Catalunya, amb una inversió de prop de 400 milions d'euros.\nSobre els fons Next Generation, ha recriminat al govern espanyol que no deixi participar la Generalitat en la gestió:\n"És indispensable que la Generalitat gestioni directament la part dels fons europeus que ens correspon. El govern espanyol defuig clarament la cogestió d'aquests fons. Considerar la Generalitat com una gestoria i no deixar que hi participi és un greu error"\nAragonès ha anunciat un pla de xoc en polítiques actives d'ocupació, dotat amb 917 milions d'euros, "la inversió més gran de la nostra història", ha dit. Aquest pla ha de servir per afavorir la recuperació econòmica, però també per "ajudar les treballadores i els treballadors a preparar-se per a les noves realitats laborals". També ha apostat per un salari mínim de referència català que suposi un mínim del 60% del salari mitjà a Catalunya.\n"Els governs no ens podem limitar a ser correctors del mercat, hem de ser creadors de mercat", ha dit. Ha explicat que s'ha començat a treballar per un nou Pacte Nacional per la Indústria 2022-2025 a Catalunya, amb l'objectiu de concretar la política de reindustrialització amb tots els sectors implicats.\nHa dit que el govern té com a objectiu revertir el "dèficit fiscal i d'inversions endèmic" que pateix Catalunya. El fet que el govern espanyol hagi establert un objectiu de dèficit del 0,6% i no de l'1,1%, com demanava la Generalitat, "limita" la seva capacitat d'actuació econòmica:\n"85 de cada 100 euros que el Govern pot gastar en el nou pressupost ja estan assignats a despesa corrent per atendre serveis públics fonamentals. Per això a Catalunya l'estat del benestar és un estat del benestar català"\nSobre la llei de comunicació audiovisual estatal, ha dit que "pot ser una estocada o una oportunitat". Ha lloat la incidència política al Congrés que va permetre aturar-la. També ha explicat que el govern ha fet el primer pas per actualitzar la llei catalana de l'audiovisual, un marc legal vigent des del 2005 i ja obsolet. També s'ha referit a la renovació de la CCMA i del CAC, que considera "urgent".\nEl govern vol impulsar un Hub Audiovisual i del Videojoc, que sigui un "centre de referència del sud d'Europa".\nEl president de la Generalitat es dirigeix al faristol (ACN/Job Vermeulen)\nConsulta sobre els Jocs Olímpics d'Hivern l'any que ve\nHa incidit també en el suport a la candidatura per als Jocs Olímpics d'Hivern Pirineus-Barcelona i ha dit que es farà una consulta als pobles del Pirineu afectats l'any que ve. Ha dit que entén els Jocs "com a oportunitat en un marc ecològic, social i econòmic sostenible a partir d'un ampli consens social, territorial i polític".\nHa reclamat el traspàs de la gestió dels aeroports de Barcelona, Girona i Reus per "decidir el model aeroportuari i el model productiu que volem com a país". "Lamento que la política del govern de l'Estat hagi estat d'ultimàtums", ha dit. Ha defensat un model d'aeroport que "respongui a les necessitats de l'economia" però sigui "responsable davant del canvi climàtic".\nEl president ha anunciat la creació d'una energètica pública que permeti "influir" des de l'administració pública en el sector de l'energia. La companyia pública ajudarà a fomentar les renovables i entrarà a la gestió pública de les centrals hidroelèctriques de les quals en caduquin les concessions, entre d'altres accions.\nTambé ha apostat per "transformar el sistema de producció d'aliments" per "assolir un major grau d'autoabastiment d'aliments de qualitat, saludables i de proximitat". "Volem un sector agroalimentari sostenible econòmicament, socialment i mediambientalment", ha dit.\nEl discurs sencer de Pere Aragonès es pot veure aquí:\nRebuda institucional a Torra\nAbans de l'inici del debat, el Parlament havia preparat una rebuda institucional per al president Torra quan fa just un any que el Tribunal Suprem va ratificar la seva inhabilitació a un any i mig per no haver retirat les pancartes penjades a la Generalitat durant la campanya electoral.\nHomenatge a l'expresident Quim Torra al Parlament, aquest dimarts (ACN/Job Vermeulen)\nLa presidenta de la cambra, Laura Borràs, l'ha rebut a la porta del Parlament, i han anat al Despatx d'Audiències, on l'esperava també el president Pere Aragonès, el vicepresident Jordi Puigneró i els membres independentistes de la mesa.\nTorra ha assegurat que tornaria a fer mateix, i Aragonès ha demanat generositat, responsabilitat i unitat per defensar l'amnistia i el dret d'autodeterminació. Per la seva banda, Borràs ha afirmat que la inhabilitació del president Torra hauria de fer reflexionar sobre la importància de protegir les institucions.\nPere Aragonès Debat política general\nEl president Aragonès emplaça als socis de Junts i al govern de l'estat a aprofitar la taula de negociació\nJunts diu que en el discurs no s'ha vist reflectit del tot l'acord de govern pel que fa a la resolució del conflicte\nEl Parlament homenatja l'expresident de la Generalitat Quim Torra un any després de la seva inhabilitació


ᐅ Disseny web Malla - Disseny de pàgines web Malla\nDISSENY WEB MALLA 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Malla professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Malla\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Malla de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Malla a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Malla 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Malla parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Malla com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Malla. Experts en la creació de pàgines web Malla.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Malla és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Malla. Molts anys d'experiència en el disseny web Malla.\nTots els nostres dissenys web Malla compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web, sobretot Posicionament Google i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nDisseny web Malla. Oferim tot tipus de disseny web Malla.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Malla comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Malla final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Malla a mida del client.\nDisseny web Malla i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Malla.\nOpcions de disseny web Malla personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Malla, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Malla responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Malla que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Malla també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Malla.\nDins el màrketing on-line trobem diferents factors que fan que una web tingui èxit o no. Un d’ells és el posicionam… https://t.co/kgDpZSrl7H56fa uns minuts


El reciclatge dels residus orgànics arriba també a les comissions falleres\nLa regidora de Gestió de Residus Sòlids de l’Ajuntament de València, Pilar Soriano, ha enviat una carta a les comissions falleres dels barris de la ciutat on ja s’ha implantat la recollida selectiva de residus orgànics amb l’objectiu d’informar-los de l’enviament que rebran en els pròxims dies d’un kit per facilitar que col·laboren en el reciclatge d’eixe tipus de residus, tal com ja fan des de fa temps amb altres residus, com ara els de vidre.\nLes empreses concessionàries faran arribar als casals de vora 160 comissions falleres un kit format per un contenidor de 120 litres amb rodes i dos rotllos de bosses compostables. «Les falles conformen el teixit associatiu més important de la nostra ciutat i poden ser un exemple a seguir per la resta de la societat, com ja ocorre amb el reciclatge de vidre durant la campanya de La Reciclà, que any rere any realitzem amb Ecovidrio», ha explicat Soriano.\nAmb aquesta iniciativa el focus se situa també en els residus orgànics, que a València es començaren a recollir de forma selectiva en 2017 amb un projecte pilot per als domicilis dels barris de Sant Marcel·lí i Benimaclet i per a grans productors dels Poblats Marítims, mentre que als últims mesos de l’any passat l’Ajuntament va implantar de forma ja oficial aquest tipus de recollida pràcticament la meitat de la ciutat. «Els valencians i les valencianes demostren constantment que responen molt positivament a totes les iniciatives amb què facilitem la seua col·laboració i agraïm per avançat eixe suport que segur que tornem a trobar en les comissions falleres de la ciutat», ha afirmat Soriano.\nEl regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, també ha agraït al col·lectiu faller que assumira en la Mesa de Diàleg la recollida selectiva de residus orgànics i «el seu esforç i la seua col·laboració per tal de donar exemple i demostrar que es pot apostar per la sostenibilitat també al si de la festa».


L’alcalde i la directora general de Justícia visiten les noves instal·lacions del Jutjat de Pau - Altea Digital\nL’alcalde i la directora general de Justícia visiten les noves instal·lacions del Jutjat de Pau\nL’alcalde d’Altea, Jaume Llinares, i la directora general de Justícia, Verónica López, van cursar visita ahir al Jutjat de Pau que, des del passat 6 de maig, presta els seus serveis a les noves instal·lacions del passatge Llaurador, als baixos del Mercat Municipal, en ple centre urbà d’Altea. Van acompanyar a l’alcalde i la directora general una representació dels regidors i regidores de l’equip de govern.\nEn esta primera visita oficial, després d’haver acabat les obres, la comitiva va poder saludar als treballadors i treballadores del servei, encapçalats pel jutge de pau, Luis Soler. A més d’això, van comprovar de primera mà que el jutjat funciona a ple rendiment. Per a l’alcalde, esta nova ubicació ha suposat: ‘’apropar l’administració a la ciutadania’’.\nJaume Llinares, que va seguir de prop l’evolució de les obres, va afirmar estar ‘’molt satisfet’’ pel resultat de les mateixes. En este sentit, va posar l’accent en el fet que: ‘’un dels aspectes més destacats de la nova ubicació és que el local que acull ara el Jutjat de Pau reuneix tots els requisits d’accessibilitat’’.\nFinalment, l’alcalde manifestava que ‘’el trasllat a aquest nou immoble es feia necessari perquè el jutjat estava situat en un espai amb dificultats d’accessibilitat i altres mancances. Esta nova ubicació del servei redundarà en benefici de la ciutadania que podrà realitzar les seues tasques administratives amb més comoditat’’.