Primera prova del concurs d’energia! – Al núvol\nPrimera prova del concurs d’energia!\n26 de setembre de 2015 per (profe)\nEn aquesta primera fase hi haurà dues proves de preguntes 🙂 ! Els dos grups que guanyin en cada classe podran escollir grup de treball per la segona fase, que hauran de ser mixtos. A més a més, tots els grups podran escollir treball (central energètica) i joc de l’energia per ordre de puntuació 8-) .\nLa primera prova de preguntes, com ja sabeu, es troba relacionada amb el joc electrocity. Ja has jugat 8-) ?\nLes preguntes per la vostra ciutat són les següents:\n1) Com pots fer que els teus ciutadans i ciutadanes estiguin contents o contentes? I que no ho estiguin?\n2) Com pots guanyar diners? I com pots arribar a perdre’ls?\n3) Que és millor apujar o abaixar els impostos? Per què?\n4) És important vendre carbó i/o gas natural? Per què?\n5) Com pots millorar l’aportació d’electricitat? I empitjorar-lo?\n6) Que pots fer per millorar el medi natural? I per empitjorar-lo?\n7) Penses que aquest simulador representa la realitat? Per què? (Valor doble)\nCada pregunta val 10 punts, excepte la 7 que val 20 punts. L’ortografia i l’expressió us donaran fins a 20 punts :) !\nLes respostes del vostre grup les heu d’enviar amb un comentari en aquesta entrada 😎 . Cal que poseu el nom del grup i els seus membres 😉 !\nCategories 2 ESO Aula, General Navegació per les entrades\nOn cerquem imatges per solucionar el nostre problema o necessitat? Copyrigt & Creative Commons…\nSegona prova del concurs d’energia! Comencem a utilitzar infografies!\n19 comentaris a “Primera prova del concurs d’energia!”\n2B. Anna B., Ariadna J., Paula E., Eva G.\n28 de setembre de 2015 a les 15:57 | Respon\nPROVA 1 Concurs d’energia\n1. Com pots fer que la gent de la ciutat estigui contenta? I que no ho estigui?\nPerquè la gent de la ciutat estigui contenta s’han de baixar els impostos, perquè a la gent no li agrada pagar massa. També va molt bé per enriquir la població, plantar boscos, construir alguna fabrica d’energia perquè a les cases arribi la llum, electricitat… i construir també alguns llocs turístics com termes, platges, muntanyes per escalar i fer caminades… tot ben proporcionat.\nPerquè la gent no estigui tant contenta hem de pujar els impostos i posar boscos, termes, centrals nuclears… de manera desproporcionada o simplement no posar res.\n2. Com pots guanyar diners? Com pots quedar-te sense?\nPer guanyar diners una de les coses més importants que podem fer és comprar i vendre gas i carbó i passar de torn, també has d’ intentar tindre prou població per que et paguin els impostos per pocs que siguin.\nI per quedar-se sense diners hauries de pujar els impostos, perquè la gent del poble sanes anant. Apart com em comprovat si no tens mínimament a la gent contenta van baixant els diners fins que arribes a nombres vermells, una altre manera de baixar els diners seria si tendre les barres d’electricitat i l de la naturalesa al color mes fosc.\n3. Que es millor pujar o baixar els impostos?\nNosaltres creiem que hauries de tindre els impostos baixos, perquè la gent no li agrada malgastar els seus diners amb impostos i llavors la gent se’n va anant poc a poc, i quantes menys persones tens menys diners et donen els habitants.\n4. Es important vendre carbó i gas natural al mercat?\nSí, perquè com em vist al passar el torn veus que t’han pujat una mica els diners i a mes a més va bé tindre’l i al vendre’ estem fen un be per als altres pobles o ciutats\n5. Com pots millorar el subministre de l’electricitat? I com pots empixonar-lo?\nPots millorar el suministre d’electricitat construint alguna fabrica energètica o d’electricitat i intentar no gastar tota la que tenim.\nPer empixonar-lo el que hauries de fer 1 o 2 fabriques d’electricitat i construir camps de futbol, fires… i tot de coses que consumeixen més electricitat de la que els teus recursos et poden oferir.\n6. Com pots millorar el medi natural? I com pots empixonar-lo?\nPer millorar el medi natural no tindries de treure els boscos i muntanyes que et venen al principi. A més, podries plantar un bosc d’aquells que serveixen per fer excursions.\n7. Penses que aquest simulador representa la realitat?\nNosaltres creiem que mes o menys representa la realitat, ja que en el joc es troben els impostos, pots fer llocs o activitats per turistes… Es un bon joc que sembla real i que es molt divertit.\nEva G., Anna B., Paula E., Ariadna J.\n2A T.G. (Kike, Pol, Biel i Andreu)\n28 de setembre de 2015 a les 16:40 | Respon\n1. En la teva ciutat, com pots fer que la gent estigui contenta? I com no?\nPodem fer espais públics d’oci com per exemple, un parc aquàtic, i també no contaminar gaire, fent boscos, i parcs naturals. Pots no fer-ho posant molta central elèctrica, produint molta contaminació, i no posant cap espai públic d’oci.\n2. Com pots guanyar diners? Com pots arribar a números vermells?\nPots guanyar diners fent pagar més impostos a la gent, i fent una economia sostenible. Pots arribar a números vermells gastant molt i produint poc, llavors hauràs de pagar el que et falta i t’aniran baixant els diners.\n3. Què és millor, pujar o baixar els impostos?\nÉs millor abaixar-los, però no al zero, perquè si no entres en bancarrota. Si els baixes la gent està més contenta i augmenta la població, per tant, més gent que pagarà impostos i pots arribar a guanyar més.\n4. És important vendre carbó i gas natural? Perquè?\nÉs important vendre’n però sempre t’has d’assegurar que en tinguis suficient per a la teva ciutat i que baixi el preu al mercat.\n5. Com pots millorar el teu subministre d’electricitat? I com pots empitjorar-lo?\nEls teus subministres d’electricitat els pots millorar posant-hi més i més potents centrals elèctriques, i alhora gastant-ne poca. Pots empitjorar-lo no construint cap central i gastant-ne molta.\n6. Com pots millorar el medi natural? I com pots empitjorar-lo?\nPots millorar-lo sense construir cap central energètica contaminant (com la nuclear, o la de gas) i construint parcs naturals, i granges; equilibrant-ho tot. Pots empitjorar-lo contaminant la ciutat, o sigui, construint fàbriques i centrals elèctriques contaminants i sense construir cap parc natural o granja.\nNo l’acaba de representar del tot, però s’hi acosta.\nEls punts “febles” d’aquest joc són: el canvi de torns tan brusc que es pot fer, el canvi del medi natural o l’electricitat en respecte als dies que passen i que no és tan fàcil equilibrar una ciutat.\nPer tant, nosaltres creiem que és un intent de conscienciar-nos de la contaminació que els humans provoquem i el mal que estem fent al medi ambient per cobrir les nostres necessitats.\n2B Tic tecnològic\n28 de setembre de 2015 a les 20:01 | Respon\nMembres: Eulàlia C. Ona G. Arnau A. Joan S.\n1- Com pots fer que la gent de la teva ciutat estigui contenta? I com que no ho estiguin? (10 punts)\n2- Com pots guanyar diners? I com pots arribar als números vermells?\n3- Que és millor, apujar o abaixar impostos? Per què?\n4- És important vendre carbó i gas al mercat? Per què?\n5- Com pots millorar el subministri d’electricitat? I com empitjorar-lo?\n6- Com pots millorar el medi natural? I com pots empitjorar-lo?\n7- Penses que aquest simulador representa la realitat? Per què?\n1- Per aconseguir que la gent de la ciutat estigui contenta hauríem de rebaixar impostos però no d’una manera excesiva, ja que sinó en quedaríem en nombres vermells, és a dir sense beneficis. També hauríem de preocupar-nos pels serveis de la ciutat: sanitat, llum, gas, educació…\nI finalment intentar tenir sempre una neta agradable i divertida (activitats d’oci i turisme).\nPer aconseguir que no ho estiguin podríem dir que s’hauria de fer tot el contrari: apujar impostos, no preocupar-nos pels serveis de la ciutat, tenir-la contaminada, no respectar la natura…\n2- Podem guanyar diners construint locals d’oci i turisme perquè d’aquesta manera guanyarem grans beneficis. Una altra manera d’aconseguir-ne és apujant els impostos. També adquirir beneficis mitjançant les nostres centrals d’energia, veren el producte que hem aconseguit\nPer arribar als números vermells, hauríem de tenir centrals que no cobrissin les despeses. I no gastar els diners d’una forma accessible, sempre controlant.\n3- És millor abaixar els impostos. Perquè d’aquesta manera tenim els habitants contents, ja que tenim altres edificis que ens aporten beneficis. A vegades si estem escassos de diners els podem apujar i després tornar-los a baixar.\n4- Sí que és important vendre gas i carbó al mercat perquè ens pagues a molt bon preu i d’aquesta manera cobreixes les despeses de les centrals que em utilitzat per trobar aquests productes.\n5- El subministri d’electricitat es pot millorar construint centrals d’energia eòlica, hidroelèctrica i nuclear (encara que contamina molt). Podem empitjorar el subministri d’electricitat no construint centrals generadors d’electricitat.\n6- Podem millorar el medi natural construint boscos, camps naturals i tractar de no pesarós amb la construcció de edifici contaminants.\n7- Nosaltres creiem que sí, representa un simulador de la realitat, per què una ciutat o poble o país… necessiten: energia, natura, parcs, centres, càmpings… per què la gent vagi allà. Però la gent no vol pagar una alta quantitat d’impostos, per això han de pensar que fer per què la gent estigui agust.\n2A Laura B., Berta Q. i Marc T.\n28 de setembre de 2015 a les 20:39 | Respon\n1. Com pots fer que la gent estigui contenta en la teva ciutat? I com que no ho estiguin?\nEl que podem fer és baixar els impostos, trobar: gas i carbó, tenir fàbriques i natura a la vegada.\n2. Com pots guanyar diners i com pots arribar a els números vermells?\nPots guanyar diners trobant gas i carbó i venen-lo, també tenint els impostos a la meitat perquè la gent no marxi però també pagui una xifra raonable.\n3. Que es millor pujar o baixar els impostos? Per què?\nÉs millor que baixem els impostos, perquè així vindrà més gent encara que paguin poc, però quanta més gen més diners.\n4. És important vendre carbó i gas natural al mercat? Per què?\nÉs important vendre carbó i gas natural al mercat, sempre i quan tinguis suficient per la teva ciutat. Però sempre mirant que no baixi el preu al mercat.\n5. Com pot millorar el teu subministre de electricitat? I com empitjorar-lo?\nPodem millorar-lo construint fàbriques i empitjorar-lo sense ficar cap lloc amb maquinària.\nPer millorar-lo hem de construir fàbriques i per empitjorar-lo no hem de ficar cap, ni buscar gas ni carbó.\nEl medi ambient es pot millor afegint-hi boscos i podem empitjorar-lo de manera que no quedi cap bosc ni riu.\n7. Penses aquest simulador representa la realitat?\nSi, perquè la gent està contenta o trista per coses que en la realitat tampoc t’agraden i actuaries igual.\n2A Monstruos. S.A\n29 de setembre de 2015 a les 9:32 | Respon\nConstruint, reformant, rebaixant les taxes… I perquè no estiguin contents no hem de construir res, pujar molt les taxes…\nSene reformar les diferents parts del joc pujant les taxes.\nPots aribar a la “bancarrota” pujant molts dels impostos. I si els baixem, al passar de nivell, no guanyes tant, però tothom està content i tens més població.\n4) És important vendre carbó i/o gas natural? Per què? Creiem que sí, ja que així pots guanyar més diners al mercat.\nConstruint centrals elèctriques. I empitjorar-lo no construint ninguna, i destruirles.\nPlantar algun bosc, llocs que fonementin la natura. I per empitjorar-ho has de tallar tots els boscos, construir edificis en llocs naturals (en mig del riu)…\n7) Penses que aquest simulador representa la realitat? Per què?\nSí, ja que t’ensenya a que la natura i la electricitat són dos punts molt importants al construir una ciutat. I t’ensenya ambè que si vols guanyar diners, no fa falta pujar tant les taxes perquè així tu pots ser ric, has de baixar-les perquè la gent estigui contenta i augmenti la població de la teva ciutat.\n29 de setembre de 2015 a les 14:12 | Respon\n1.Com pots fer que la gent de la teva ciutat estigui contenta i com que no ho estigui.\nLa manera que estiguin contents es fer activitats,tinguin zones de turisme,boscos per gaudir,tirar-se en parapent,i la manera que no ho estiguin es posar moltes centrals nuclears,repetin molt les activitats ,pujan molt els impostos,\n2.Com pots guanyar diners i com pots entrar en numeros vermells.\nPots guanyar diners venent petroli i gas, pujant els impostos, contruint platjes per guanyar turisme, fent activitats.\nEt pots quedar sense diners no tenint impostos, no tenint elecricitat, gas i petroli,\n3.Que es millor pujar o baixar els impostos perque?\nEs millor tenir els impostos moderats ja que sino els ciutadans es queixen i si el tens molt baixos entres en numeros vermells\n4.es important vendre i comprar carbó i gas natural.Si perquè aixi pot haber un bon funcionament de la ciutat,amb el carbó es pot produir electricitat i amb el gas natural poden realitzar tasques de casa els ciutadans.\n5.com puc millorar la electricitat.La pots millorar contruint veniladors de vent o una central elèctrica\n6.compots millorar i empitjorar el medi.El pots millorar construint boscos,camps de conreu.. i empitjorar-lo construint centrals nuclears,electricas,de gas…\n7.penses que aquest simulador es real?Si perquè és com una ciutat analògica on pots construir edificis,centrals,campings…és com a una ciutat real.\n2B Grup el pescao\n29 de setembre de 2015 a les 17:25 | Respon\nEl grup del pescao està format per Ferran, Alex, Miguel, Jan i Pau\n1. Jan i Ferran: Per fer que la gent de la ciutat estigui contenta tenim que mantenir els impostos baixos, mantenir la energia alta pero de manera que no afecti al medi ambient. Això es pot aconseguir fents parcs eòlics, que mante el medi ambient, produeix energia i guanyes diners.\nPer fer que la gent estigui enfadada només hem de pujar els impostos i contruir edificis contaminants o bé destuir el boscos.\n2. Per guanyar diners de manera cruel es pujar els impostos al maxim i fer fabriques per tots els llocs posibles i aprofitan les fabriques, vendre gas i petroli i per acabar amb banca rota, podries gastar inconscienment en edificis i no construir coses que et donessin diners, i per tant, cada torn, perdries diners\n3. És millor baixar els impostos, i trobar altres fonts d’ingressos\n4. No es necessita vendre gas o carbó, i posar en risc els nivells d’energia de la teva ciutat. Només has de tenir una bona economia, fent parcs eòlics, fomentant el turisme…etc\n5. Per millorar el subministre d’electricitat, tindries que fer parcs eòlics, plantes de carbó, i posar plantes per extreure gas o carbó, allà on es detecti. Per empitjorar-lo, tindries que, destruir els parcs eòlics, no construir plantes que produissin energia, i no construir plantes d’extracció de gas o carbó\n6. Com pot millorar el medi natural, i com empitjorar-lo (10 punts)\nPer poder millorar el medi natural, podriem plantar boscos, i fer parcs eòlics, ja que així a més a més, produiries energia. Per empitjorar-lo, podries talar tots els boscos, construir una central nuclear, podries destruir totes els hivernacles, i podres construir altres edificis que contaminin.\n7. No representa la realitat, ja que, els edificis no es construeixen tan ràpid, no costen tant poc, per dirigir una ciutat has de construir, i decidir altres coses, per talar arbres o boscos sencers has de tenir la opinió de la gent, hi haurien d’haver eleccions, hi hauria d’aver un parlament…i altres coses que no concorden amb la realitat.\nPerò d’altra banda, hi ha algunes coses que, són certes, com per exemple, que has de tenir la població contenta, has de vigilar els diners, has de mirar de tenir recursos suficients, pots crear events. Aquests detalls són els que fan que tot sigui un pél de re més real\nGrup el pescao\n29 de setembre de 2015 a les 17:26 | Respon\nProjecte de Pau M., Xavier R., Guillem P., Héctor S. Miguel A.\n29 de setembre de 2015 a les 18:57 | Respon\nLes fases del procés tecnològic:\nAbans de començar les fases del procés tecnològic cal saber perfectament la necessitat:\nDescripció i anàlisi del problema corresponent\ncal buscar informació sobre el tema corresponent i aplicar-ho al tema del qual estiguem treballant.\nGeneració i selecció d’idees. Hem d’agafar apunts de tota la informació que ens sembla pertinent i intentem trobar la millor de les quals hem escollit.\nHem de discutir les parts de totes les fases del treball pensar-so bé i respondre amb el consentiment de tot el grup\nrepassar el treball que s’ha fet i comprovar que el contingut i l’ortografia siguin correctes i si no és aixir cal repetir el procés tecnològic per millorar-ho.\nProjecte de Pau M. , Xavier R. , Guillem P. , Héctor S. Miguel A.\n2A BLM Berta Quer, Laura Borau, Marc Torrents. Quina versió és la bona?\n29 de setembre de 2015 a les 19:02 | Respon\nAquestes són les nostres respostes:\nEl que podem fer perquè la gent estigui contenta és baixar els impostos i cobrir les seves necessitats, llocs d’oci com la platja, parc natural i també cobrint l’electricitat, utilitzant energies renovables per no contaminar. Per què els nostres habitants no estiguin contents hauríem de pujar els impostos molt i fer coses com destruir la natura, posar centrals naturals al costat la ciutat que contaminen etc…\nPodem guanyar diners fent coses d’oci per els habitants pujant els impostos sempre i quan siguin raonables per que la gent no se’n vagi de la nostre ciutat. I podem arribar als números vermells construint coses no necessàries i coses que no donin benefici.\nEn part és millor baixa els imposts, encara que paguin menys, més gent vindrà i crec que, és millor més gent i que paguin poc però donant el mateix benefici que si hagués poc gent però paguen uns impostos altíssims.\nÉs important vendre carbó i gas natural al mercat, sempre i quan tinguis suficient per la teva ciutat. Però sempre mirant que no baixi el preu al mercat, ja que guanyaríem menys del que em invertit en tribar aquell producte.\nEl subministre d’electricitat és pot millor construint centrals hidràuliques, eòliques…, tot això són energies renovables que no contaminen. Per empitjorar-lo no hauriem de subministrar energia a la nostre població, osea no construir ni centrals hidràuliques ni eòliques etc.\nPodem millorar el medi ambient, no talant cap bosc i per exemple fent reserves naturals. Podem empitjorar-lo talant tos els boscos i construint fabriques de gas i mines.\nPenem que aquest simulador representa la realitat ja que depen de si tu puges o baixes impostos la gent estarà més contenta o menys, o per les coses que construeixes. Representa com si tu fossis l’alcalde d’aquell “terreny” i tinguessis que crear la teva propi ciutat.\n2A Joan A., Adrià S., Oriol V., Xavi Q\n29 de setembre de 2015 a les 20:53 | Respon\nAquest és l’enllaç del word on hi ha les respostes de les preguntes.\n2B Adrià C. Quina versió és la bona?\n29 de setembre de 2015 a les 20:54 | Respon\nGrup: Dalen, Mario, Sergi i Adrià\nCom pot fer perque la gent estigui contenta i com ho podem fer que s’emfadin.\nPerquè la gent estigui contenta has de construir parques de diversió i treure energia neta ademes de tenir boscus perquè i hagi fauna. Perquè s’enfadin hauríem de fer tot el contrari, com per exemple construir centrals nuclears i cobrar-lis molts impostus i destruir tota la vegetació.\nCom pots guanyar diners i com pots arribar a numeros vermells.\nPer poder guanyar diners as de construir centres d’oci per els turistes i fer mines. Per arribar a números vermells hauries de gastar-se tot en patis d’atranccio o fer moltes fabriques que necessiten molta energia.\nQue es millor pujar o baixar els impostos? Perque?\nEl millor seria mantenir-l’ós en un punt intermitx perquè així seria just per a totum i no estaríem en bancarrota.\nEs important vendre carbó i gas natural?\nSi perquè consegueixes diners extres per fer mes construccions\nCom pots millorar el suministre de electricitat? I com pots empichorar-los?\nPer millorar el suministre de electricitat hauríem construir centrals elèctriques, com centrals hidràuliques… I podríem empitjorar-lo construint molts edificis que utilitzin molta energia.\nCom pots millorar el medi natural? I com pots empichorar-lo?\nRespectan la natura i podríem empitjorar-ho construin centrals nuclears i derivant els boscus.\nPensés que aquest simulador simula la realita? Perque?\nSi, pensem que simula realitat ja que pots perdre diners si no guanyes el minim, i tambe estar en bancarrota si es van tots els ciutadans si tens els impostus molt alts. O que necesssites la suficient energia per mantenir la ciutat i els seus parks i fabriques.\n2B. Laia, Clàudia, Xènia, Carla\n29 de setembre de 2015 a les 22:15 | Respon\nAquestes són les respostes a les preguntes que hem pensat nosaltres:\n1) Pots fer que estiguin contents baixant els impostos i construint coses per què la ciutat millori. Per que no ho estiguin pots pujar molt els impostos i creant coses que no beneficiïn al poble.\n2)Pots guanyar diners pujant impostos, passant de nivell, creant la teva pròpia energia …\nPots arribar a perdre’ls si contamines la ciutat, si no poses impostos, si compres l’electricitat en canvi de fer-la tu, si destrueixes moltes coses, etc.\n3)Depèn. Si vols guanyar diners és millor pujar-los, però així perdràs població. Si els baixes molt no guanyaràs gaires diners i pots arribar a quedar-te en números vermells. Nosaltres creiem que el millor és pujar-los una mica. Per no perdre molta població no els pujaríem molt, però una mica si perquè d’aquesta manera tindràs menys possibilitats d’acabar sense diners.\n4)Si. Perquè el gas i el carbó costen molts diners.\n5)Es pot millorar l’aportació d’electricitat construint una central i es pot empitjorar gastant-la molt ràpidament o malgastant-la per coses innecessaries.\n6)Pots millorar la natura construint més boscos. La pots empitjorar si crees moltes centrals que contaminin, destruint els boscos…\n7)Si, perquè a la vida real funciona tot així, és a dir, si puges molt els impostos la gent es queixa, si contamines la ciutat també. A la gent li pot agradar o no.\nLaia, Clàudia, Xènia, Carla\n2A Jan G.\n30 de setembre de 2015 a les 13:08 | Respon\n2A. Jan G., Pablo B., Gerard G., Gerard S.\nEn la teva ciutat com pots fer perqué els ciutadans es fiquin contents? I per que s’enfadin?\nBaixar els impstos. Pujar impostos i construïr fabricas al costat de la ciutat.\nCom pots guanyar diners? Com pots arribar a numeros vermells?\nPujant impostos, i també contruïnt granjas i fabricas. Perdem diners baixant els impostos.\nQue es millor baixar o pujar els impostos? Perquè que pasa a la ciutat?\nEs millor baixar els impostos pero no massa, perqué si els posem massa cars la gent s’enfada i si els baixem molt nosaltres no guanyem diners\nEs important vendre carbó i gas natural al mercat? Perquè?\nSi perqué la gent es fica contenta i adamés també guanyas diners\nCom pots millorar el teu suministre de electricitat? I com pots empitjorar-lo?\nContruïnt molins d’energia.\nCom pots millorar el medi natural? I com pots empitjorar-lo?\nPlantan boscos. Tallan tots els arbres.\nPensas que aquet simulador representa la realitat?\nJo crec que s’assembla bastant a a la realitat perqué es com si et sentisis el alcalde, el que mana qie contruï el que escull el impostos…\n30 de setembre de 2015 a les 13:27 | Respon\nJan G., Pablo B., Gerard G., Gerard S.\nLorenzo, Aina i Marc\n6 d'octubre de 2015 a les 9:36 | Respon\n1. Com pots fer que la gent de la teva ciutat estigui contenta i com per que no ho estigui?\n-Mantenint baixos els impostos, constuïnt llocs de turisme, tenint un bon abast d’electricitat, mantenir net el medi ambient…\nPer que no ho estigui hem de fer justament el contrari, produïnt poca energia, pujar excessivament els impostos…\n2. Com pots guanyar diners en el joc? Com pots quedar-te en nombres vermells?\n-Pots guanyar diners pujant els impostos, tot i que la gent s’enfadaria i se n’aniria de la ciutat; pots muntar un petroler, que t’aporta beneficis.\nPots quedar-te en nombres vermells tenint poc abast d’energia i haver de comprar gas i carbó; també si no controles els gastos.\n3. Que és millor, pujar o baixar els impostos? Per què?\n-El millor és mantenir-los a un 20%, perquè la gent ho troba just i alhora et dóna un marge de beneficis.\n4. És important vendre carbó i gas natural? Per què?\n-Si, en cas de que et sobri, perquè t’aporta beneficis econòmics.\n5. Com pots millorar el subministre d’electricitat? Com pots empitjorar-lo?\n-Pots millorar-lo creant fonts d’energia que no utilitzin cap font no renovable, compte exemple una granja eòlica, una central hidroelèctrica… Pots empitjorar-lo tenir molts gastos d’energia i poc abast.\n6. Com pots millorar el medi natural? Com pots empitjorar-lo?\n-Usant fonts d’energia renovables com granges eòliques, centrals hidroelèctriques o centrals tèrmiques. Podem empitjorar-lo creant centrals nuclears, petroleres, aeroports… Sense cap bosc o son aque aporti un aire més net.\n-Pensem que s’assembla, degut a que quan construeixes algo triga uns dies, que la gent necessita elements per viure, que l’aire es contamina, pots guanyar diners o arruïnar-se…\nGrup 6: N. Y. C\n6 d'octubre de 2015 a les 19:45 | Respon\n1.En la teva ciutat com pots fer que la ciutat estigui contenta? I com que no ho estiguin?\nPots fer que estiguin contents afegint boscos, baixant els impostos (15%), col·locant activitats d’oci (estacions d’esquí, platges, càmpings, …) i afegint algunes centrals elèctriques.\nPots fer que no estiguin contents, posant moltíssimes fàbriques i molt poca natura. També pujant els impostos al màxim (100%) o bastant alts.\n2.Com pots guanyar diners i com pots arribar als nombres vermells?\nPots guanyar diners apujant els impostos, però això repercutirà a la població. Podem arribar als nombres vermells comprant molts edificis i tenint els impostos molt baixos.\n3.Què és millor pujar o baixar els impostos? Per què?\nDepèn del l’objectiu que tinguis en ment.\nSi vols construir molts edificis, els hauràs d’apujar per aconseguir molts diners, però has de tenir en compte que la població estarà menys contenta, perquè els impostos seran molt alts.\nSi vols que la població estigui molt contenta, hauràs d’abaixar els impostos, però això repercutirà a la construcció d’edificis.\nSi la teva economia està molt malament, és molt important vendre carbó i gas natural al mercat, ja que així guanyes diners i pots evitar caure en el nombres vermells. Si la teva economia està molt bé, pots vendre i guanyar més diners, però no és indisspensable.\n5.Com pots millorar el teu subministre d’electricitat, i com el pots empitjorar?\nPots millorar el subministre d’electricitat afegint centrals energètiques, hidroelèctriques i eòliques. Has de tenir en compte que ho has de compensar amb anar afegint boscos i camps.\nHo pots empitjorar no posant cap central energètica.\n6.Com pots millorar el medi natural, i com pots empitjorar-lo?\nEl medi natural es pot millorar afegint boscos. Però compte, que si n’hi afegeixes molts et quedaràs sense espai per les fàbriques necessàries. El pots empitjorar no afegint cap bosc ni parc natural i afegint-hi moltes fàbriques, d’aquesta manera l’ambient es contamina i fa malbé tota la vegetació.\n7.Penses que aquest simulador representa la realitat? Per què?\nMarta: jo penso que aquest simulador, en gran part representa la realitat, per exemple si tu poses més arbres a la ciutat la gent estarà mes contenta, o també, si poses més fàbriques la ciutat es contaminarà més. En això si que representa la realitat, i també en moltes altres coses més. Però en altres aspectes no, com per exemple, d’un dia per l’altre no et puja la població, o també, construir més o menys granges no et fa pujar més el nombre d’habitants. Però això jo crec que son parts d’un joc. Aquest joc m’ha agradat molt i crec que es molt propens a la realitat.\nJúlia: a mi aquest simulador m’ha semblat que representa la realitat, ja que, és bastant real que ,una ciutat sense electricitat i amb contaminació no té a la població gaire contenta, i el mateix passa amb els impostos.\nTambé es real que posant llocs de diversió, com pot ser una estació d’esquí, venen més turistes, i per tant la població creix per moments. Trobo que perquè s’acabi d’assemblar més a la realitat hi haurien d’haver més edificis, com hospitals, escoles i coses semblants, ja que això és el que realment trobem a quasi tots els pobles i ciutats. M’ha semblat un joc molt entretingut i educatiu i em sembla un bon joc per a treballar en l’assignatura de tecnologia.\nAlejandra: Em sembla que el simulador representa la realitat de manera certa i de manera falsa. Que si posem més boscos a la gent li agradara més, però si fem alguna cosa que no toca, com pujar els impostos, la població augmenta sense cap mena de sentit.\nElena: em sembla fals, però a la vegada vritat, perquè si pujem els impostos la població no augmentara, però si posem fabriques d’electricitat, la població augmenta en aquesta cas si es cert.\n6 d'octubre de 2015 a les 19:53 | Respon\nMembres: Eva C., Lucila C., Laura B. i Anaïs L.\nEn la teva ciutat pots fer feliç la gent, però pot resultar complicat. Als ciutadans els hi agrada que les tasses no siguin molt altes, la construcció de càmpings i espais naturals.\nPer guanyar diners has de pujar les tasses, però això farà que perdis habitants ja que no els hi agrada. En canvi, per perdre’ls has de començar a construir edificis totalment inecessaris.\nEl millor és baixar-los perquè aixó farà que els habitants es quedin i augmentis de població.\nSí que ho és. Vendre’ls farà que augmentis de diners, però has també has de vigilar que no baixi el preu del mercat.\nPer estar bé el subministre d’electricitat s’ha de mantenir en la zona groga de la barra“Subministre d’electricitat” mitjançant les plantes d’electricitat.\nPer milloran-lo simplement l’has de respectar, no has d’eliminar-lo per contruir noves edificacions. Per empitjorar-lo has de fet justament el contrari: destruir-lo. A la població els hi agrada molt el medi, és millor respectar-lo. Per saber si vas bé del medi has de mirar la barra situada abaix de la d’electricitat, si veus que s’acosta a la franja verda vas bé.\nRepresenta bastant bé la realitat, ja que controles moltes coses: els diners de la ciutat, el medi, la producció d’electricitat, etc. Però s’ha de tenir en compre que en una ciutat no es pot millorar o empitjorar tan ràpidament com ho fiquen al joc.\nAlejandra G., Elena P., Júlia V. i Marta L.\n6 d'octubre de 2015 a les 23:45 | Respon\nElena: em sembla fals, però a la vegada veritat, perquè si pujem els impostos la població no augmentarà, però si posem fabriques d’electricitat, la població augmenta .En aquest cas sí que és cert.\nRespon a 2B Tic tecnològic Cancel·la les respostes


Hi haurà eleccions\nHe tingut la sensació d'escoltar al President Mas a la delegació que la Generalitat té a Madrid, que estàvem assistint a un nou acte d'una novel · la ja escrita, a la qual li poden faltar diversos capítols, ningú sap quants, però que té ja engiponat un final que condueix inexorablement a la secessió. També pel que ha dit la Moncloa, s'endevina un altre llibret amb bastants més capítols que acaba inexorablement amb la derrota de l'independentista traïdor a mans del cavaller espanyol que salva a la seva pàtria de l'enemic infidel.\nAmb semblant bibliografia presumirem d'erudits i dialogants, mentre, des de fora de les nostres fronteres, ens demanen, que ens endeutem fins a les orelles perquè com Estat no aixequem cap, perquè si no ho fem, perdrem la nostra gran oportunitat. I dic jo que tinc el dia tonto, quina oportunitat és aquesta?, La de l'últim sopar del condemnat a mort '.\nSegons diuen a Madrid no hi ha pacte fiscal que valgui. I segons dirà al Parlament per una majoria del 75%, la setmana que ve, el de l'estat propi és viable. Després, el President, després de reflexionar cinc minuts interminables, convocarà eleccions i Convergència que ha aconseguit tapar el seu desastre de gestió de govern amb una intel · ligent pujada a la gran onada de la marea independentista, tornarà a guanyar els comicis amb un programa en què ens convidarà els catalans a acompanyar cap a "la quimera", que diria el Rei, d'un Estat propi i català. Tot clar i per dret, excepte en una sola cosa: ¿Deixaran els Pujol, pare i fill que Mas sigui de nou el candidat? . I si ho fan no serà amb el condicionant que el jove Oriol es faci càrrec de la nau un cop iniciada la travessa legislativa com van pactar quan el Molt Honorable el va elegir com el successor?\nI el PSC ¿li donarà temps de fer primàries perquè Rocío Martínez Sampere sigui la candidata que alguns s'han treballat aquest estiu amb els companys de Avancem? ¿Arribaran a presentar-se els seguidors de Maragall a aquestes eleccions o esperaran a que es produeixi "la gran derrota"?\nI Esquerra i Iniciativa, podran arribar les cotes d'èxit electoral que li auguren les enquestes? Es s'atreviran finalment les dues formacions a crear un nou tripartit de poder amb els convergents per escenificar aquesta majoria aclaparadora de la qual parla Artur Mas, o només hi haurà coalició amb els companys de Junqueras?.\nI els del PP d'Alicia Camacho, conservaran els vots espanyolistes que tenien o es paguessin una bufetada magistral per la seva salvatge oposició al pacte fiscal?\nEn fi ... Massa preguntes per a un sol dia, que ha estat molt llarg per a alguns i molt curt per als que encara teníem l'esperança que dos polítics d'avui, que no són, evidentment, com els de la Transició, podrien arribar a algun tipus d'acord, encara que fos de mínims, perquè tots poguéssim anar a dormir tranquils. No ha estat així i bé que ho sentim.


Notícies - Més d'un miler i mig de santcugatencs pujen a Sant Medir per celebrar la diada\nMés d'un miler i mig de santcugatencs pujen a Sant Medir per celebrar la diada\nMés de 1.500 persones s'han aplegat aquest dilluns a l'esplanada del Miracle de Sant Medir per celebrar la diada del co-patró de la ciutat. La missa popular, la ballada de sardanes i l'actuació dels Castellers i els Gegants de Sant Cugat han estat els plats forts d'una jornada on l'afluència de públic ha estat menor per ser dia feiner a Barcelona.\nEls Gegants de Sant Cugat, el Joan i la Marieta, han estat els més matiners en començar a les vuit del matí la passejada a peu a través de la Vall de Gausac fins a l'ermita de Sant Medir. Prop de 200 persones han participat a la xocolatada que s'ha fet a la plaça d'Octavià abans d'iniciar el recorregut. Acabat l'esmorzar popular, un seguici encapçalat pels banderers ha recorregut els carrers del centre de la ciutat i ha estat rebut a la plaça de Barcelona, davant l'antic Ajuntament, per l'alcalde, Lluís Recoder.\nFinalment, a l'esplanada de l'ermita s'hi han aplegat més de 1.500 persones, provinents de Sant Cugat però també d'alguns barris de Barcelona, com la vila de Gràcia, Sarrià, Sant Gervasi i la Verneda. Els actes al camp del Miracle han començat amb les sardanes a càrrec de la Cobla Contemporània, que han donat pas a la missa tradicional, i han continuat amb les actuacions dels Castellers i els Geganters.\nL'alcalde, Lluís Recoder, s'ha felicitat, un any més, per la gran afluència de santcugatencs que s'han apropat fins a l'ermita de Sant Medir.\nÉs una bona manera per disfrutar d'allò que ens uneix, ens dóna vida, ens vertebra i forma part de la nostra història.\nLa Penya Regalèssia, co-organitzadora dels actes de la diada de Sant Medir, també ha fet una valoració molt positiva de l'afluència de ciutadans. Escoltem Joan Manuel Montcau.\nTall incrustat: Joan Manuel Montcau\nLa diada ha estat molt bé. Ens ha acompanyat el bon temps i ha estat molt concorreguda de gent.\nDe la seva banda, els assistents a l'aplec també han fet una valoració molt satisfactòria de la trobada, tot i que alguns han destacat que la climatologia no ha acompanyat gaire. Escoltem els participants.\nTall incrustat: Assistents a Sant Medir\nHa estat una diada estupenda i ho hem passat d'alló més bé / Hem caminat, hem dinat entre amics i ha estat molt bé.\nL'aplec d'enguany ha destacat també per l'estrena parcial de la restauració del paviment de l'ermita de Sant Medir.


L'Ajuntament de Barcelona preveu comenar a construir el poliesportiu de Baró de Viver a l'abril\nPublicat 20/01/2019 14:00CET\nL'Ajuntament de Barcelona ha informat aquest diumenge que preveu comenar a construir el poliesportiu del barri de Baró de Viver a l'abril del 2019 amb un pressupost de 2.796.923,91 euros finanats pel Pla de Barris.\nEn un comunicat, el consistori ha detallat que les installacions ocuparan una superfície de més de 9.300 metres quadrats i se situaran en la cantonada entre els carrers Ciutat d'Asunción i Tucumán.\nEl poliesportiu inclour un camp de futbol de gespa artificial, de 105 metres de llarg per 63 d'ample i amb marcatges de 100x60 metres.\nTambé hi haur un camp de 91,4x55 metres per a hoquei i dos camps de 60x30 metres per a futbol 7, amb aforament per uns 200 espectadors.\nLes installacions comptaran amb tres vestuaris de grups amb dutxes, un vestuari collectiu doble que podran usar dos equips de manera independent, vestuaris d'rbitres, infermeria, despatxos, magatzems, espais tcnics i un espai social.\nEl barri de Baró de Viver, al districte de Sant Andreu, tenia un camp de futbol municipal fins el 1985, quan va comenar en derrocament d'edificis al barri i els inquilins van ser reallotjats en nous blocs de pisos.\nLa recuperació del camp de futbol ha estat una histrica reivindicació venal en Baró de Viver, des que la remodelació del barri en els anys 80 va comportar la desaparició de l'antic.


Autòpsia d’un escàner | EL TALLERET\nAutòpsia d’un escàner\nPosted on febrer 11, 2010 by serkeros\nAvui tindré la sort de treure les tripes d’un vell escàner a color que he obtingut per cap preu (estava literalment tirat a terra, el cost ha estat zero) al mercat del trasto. És una sort per algú com jo que hi hagi aquesta gran oportunitat d’obtenir peces barates per les meves invencions.\nPosem-nos doncs, mans a la obra amb una mica de desconstrucció.\nEn primer lloc, us presento la víctima de l’autòpsia: un vell escàner en color de marca Primax; com podeu veure el tamany és inmens. Això es deu probablement al fet que incorpora la font d’alimentació (els nous porten un transformador fora de l’aparell) i que el llum el fa un tub fluorescent T5 de 8W com els que es poden trobar en tants llums de la nostra llar. Aquests tubs fluorescents van ser substituïts fa molt de temps als escàners i les fotocopiadores per tubs de càtode fred -o CCFL-, molt més prims i que es fan a mida. També són tan durables que en principi no calen recanvis, i a més poden arribar a ser molt fidels cromàticament. No em deixeu que m’enrotlli més i anem per feina.\nEl primer que farem serà una prova ràpida. No em refereixo a escanejar fotos ni res semblant. No crec que corrin drivers per XP o Linux d’un dinosaure (per gros i antic) com aquest; a més, ja en tinc un, d’escàner. Aquest s’ha de destripar. Endollant-lo m’adono que el fluorescent funciona, s’ha encès; també els dos leds que hi ha al frontal de la carcassa, indicant que està a punt per començar a treballar. Amb això en tinc prou, si hi ha algun altre component cremat ja ho descobriré.\nAgafem les eines i comencem a desmuntar. Obrint la carcassa ja podem veure que la electrònica és antiga, de principis o meitats dels noranta possiblement. Això és una bona notícia, doncs vol dir que hi haurà molts components poc integrats i possiblement de muntatge “through-hole” i no SMD que ens aniran molt bé. També es nota que és antic perquè no s’hi fan servir cargols de caps estranys, philips i allen, només.\nA primera vista ja podem distingir tots els mecanismes amb prou claredat. La font d’alimentació a una banda de la carcassa, en un sol circuit allargat. Tot aquí és molt fàcil d’identificar si sabem què és una font conmutada: connector, fusible, transformadors, ponts de diodes, condensadors de gran tamany (hem d’anar amb compte després d’haver-lo engegat, poden estar plens!), transistors de potència, i uns quants reguladors coneguts amb els radiadors corresponents al final de tot. Aquesta font ens interessa sencera si funciona bé, tot depèn de quines sortides tingui el cable en el que acaba, segurament 5V i 12V, potser 3.3V o alguna més de negativa. Després ho mirem amb el tester.\nA l’altra banda de la carcassa crida l’atenció un carril metàl·lic pel que corre un carro que porta el llum i el sensor òptic. S’hi poden veure els miralls de l’òptica, el tub fluorescent, i la reactància perquè s’encengui. El carretó el desmuntarem després i el veurem amb més detall, anem a veure la guia per la que corre i el preciós motor pas a pas que el mou a través d’una corretja dentada.\nAquí hi ha una petita etapa reductora formada per dos engranatges i una corretja més petita. Suposo que es tracta de donar més resolució reduïnt el moviment del carro amb cada moviment del motor, i no pas d’augmentar el parell del motor, que per la seva mida crec que deu tenir força de sobres. Les peces mecàniques es veuen bones, els eixos són robusts i encara estan ben greixats; el carro que hi corre al damunt porta casquets de bronze, quanta qualitat! Amb els anys que té encara no fan joc, les unions, tot i que potser no ha tingut gaire ús.\nAl final del recorregut del carro veiem que hi ha un petit sensor òptic (emissor i receptor formant una barrera) que actúa com a final de carrera, per “aparcar” el carro quan arriba al final del seu moviment i perquè no es cremi el motor intentant fer-lo moure quan ja no es pot més. També serà molt útil. El carro amb el sensor òptic passa les dades al “cervell” de la màquina amb un cable pla que es fica cap a sota la carcassa. Després tornem al carro i mirem el sensor òptic i totes les peces que porta.\nHi ha una petita placa al frontal que porta dos leds que encara funcionen. Són els indicadors de l’estat del trasto. També els faré servir un dia o un altre.\nA la part del darrere hi ha un connector tipus DB femella que no sé per què devia servir. Potser per actualitzar el firmware? Per alguna funció especial de la placa que desconec? No crec que fos per passar les dades a l’ordinador, amb aquesta finalitat ja hi ha un connector tipus impressora de port paral·lel, amb el seu homòleg per fer de pont al costat. Per casualitat resulta que s’hi pot endollar un joystick per a PC que tinc per aquí. Això ja em comença a donar males idees…\nA la part inferior, i desmuntant una tapa metàl·lica, podem accedir al cervell de l’electrònica: una placa amb tot el necessari per anomenar-ne ordinador. Un vell conegut, el micro 8031, sembla portar les regnes de l’aparell (això em recorda els meus vells temps de microcontroladors: MOV A,B); hi veiem una eprom (si, amb una sola E, de les dels raigs UVA per esborrar-les!) que deu portar el firmware -la ROM del micro-, els connectors per al port paral·lel del PC, controladors de motors… això és una vinya! Tots els components són fàcils d’identificar i reciclar, i fins i tot els SMD són reaprofitables, menys un que sembla específic per aquest aparell (el més gros).\nTornem ara al carro. Aquest conté una petita curiositat, un motor mou uns filtres de colors que semben passar per davant del sensor òptic; això vol dir que aquest trasto devia ser d’aquells tan lents que havien d’escanejar 3 vegades la imatge, una per cada color primari, i llavors unir-les en una de sola per software. Això es pot desmuntar tot d’una peça, se’n pot fer algun trasto curiós, com un filtre de colors per una bombeta o un led (fins i tot una webcam estil 70s?). Aquí tot són miralls (molt bruts), mecànica (aprofiarem politges, corretges i demés) i una placa electrònica tan específica amb el sensor que poc se’n pot treure si no és algun component sense importància. Una cosa que puc aprofitar sencera és el tub fluorescent amb la seva reactància, funciona perfectament.\nHa estat molt interessant aquesta mena de viatge al passat, un escàner retro de quan les coses es feien bé (aquest trasto devia valer més de 100.000 pts, el que seria ara potser 700 o 800 euros), i amb molta cosa per aprofitar. Tinc moltes idees al cap, a veure quina serà la primera de prendre forma…\nAquesta entrada s'ha publicat en autòpsies i etiquetada amb autòpsia, escàner, scanner. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n← El principi de tot\nLa insoladora →


"Vulnera l'autonomia financera de les entitats locals, suposa la confiscació dels superàvits municipals i proposa excloure els ajuntaments que no disposen de romanent del repartiment dels fons provinents dels pressupostos generals de l'Estat"\nRebutgem l'acord entre el govern espanyol i la Federació Espanyola de Municipis i Províncies (FEMP) per l'ús dels romanents dels ajuntaments. Només el PSOE ha votat a favor de l'acord que perjudica greument als municipis, i a Benigembla per supost.Tot el romanent de Benigembla deuria de ser per a Benigembla. Damunt que rebem molt poques subvencions comparat amb altres pobles per supost que no anem a deixar que l'estat use el romanent del municipi. Reclamem autonomia financera local ja sense excuses. El País Valencià ja està massa mal finançat per ara cedir els romanents dels ajuntaments valencians menuts, i diputacions a l'estat. Els ajuntaments menuts necessiten els romanents per a crear riquesa, benestar, i treball. Necessitem els romanents per a estimular l'economia local, i per fer front al repte demogràfic.\nL'Observatori Socieconòmic de la Marina Alta també aposta per a més recursos per l'interior de la comarca, i per la sostenibilitat dels pobles de l'interior. Un dels pobles que rep menys recursos de tots és Benigembla.\nL'acord és inacceptable:\n"Vulnera l'autonomia financera de les entitats locals, suposa la confiscació dels superàvits municipals i proposa excloure els ajuntaments que no disposen de romanent del repartiment dels fons provinents dels pressupostos generals de l'Estat".\nCal utilitzar el superàvit municipal per implantar polítiques d'estímul econòmic local, i fomentar l'ocupació ara que és més important que mai.\nPensem que el nostre romanent deuria ser per a Benigembla perquè s'ho mereix, i perquè ens fa falta per a fer front a la crisi però també al repte demogràfic o a la transició ecològica. Tenim que ajudar als nostres autònoms, pimes, i micropimes. També cal ajudar a aquells que es troben en una situació vulnerable. Ens falta per acabar projectes inacabats, i fan falta per a començar uns altres que són vitals pel futur. Hem d'estar preparats per un futur que serà prou dur millorant l'economia local, i millorant el benestar de les persones.


Es recomana que aquestes festes de final de curs es facin a l'aire lliure\nLes escoles i instituts podran celebrar festes de final de curs FOTO: Cedida\nLes escoles i els instituts podran celebrar festes de final de curs\nper Pares i Nens 03 de juny de 2021 08:00\nLes escoles i instituts podran celebrar festes de final de curs. El Departament de Salut ha enviat una instrucció als centres educatius perquè puguin acomiadar l'any acadèmic sempre que s'adoptin mesures de seguretat anticovid.\nEs recomana que aquestes festes de final de curs es facin a l'aire lliure i que cada persona haurà de disposar de 2,5 m², amb un màxim de 500, amb l'alumnat inclòs.\nSi es fan a l'interior, l'espai haurà d'estar ben ventilats i només es podran fer amb el grup bombolla. Tot i això i si la zona està molt ventilada podran coincidir els grups bombolla del mateix curs. Si també participen les famílies, l'aforament màxim serà de 250 persones.\nA més, les mascaretes continuarà sent obligatòria per a nens i nenes a partir dels 6 anys, però se la podran retirar per fer-se la foto de grup, que si o si s'haurà de fer a l'exterior. El Departament de Salut també preveu que no es facin àpats, a excepció de pica-pica a l'exterior amb estris individuals i amb una distància de seguretat d'1,5 metres. També està desaconsellat la celebració de ball.\nAmb aquest permís el Departament de Salut dona resposta a les Associacions Federades de Famílies d'Alumnes de Catalunya que via comunicat havia demanat una flexibilització de les mesures que permetés celebrar els comiats de curs. En el text s'explicava que "el context sociosanitari actual no justifica que se segueixi limitant la participació de les famílies als centres educatius", mentre que en altres sectors s'havien relaxat les restriccions.


Departament Mercantil | ATF Assessors i Consultors S.L.\nDepartament de Gestió documental i altres serveis\n93 877 03 91\nEn el nostre Departament mercantil, pot trobar assessorament en tot el referent a l’àmbit de l’activitat mercantil, realitzant estudis, negociacions i preparació de tot tipus d’operacions mercantils, tant en el seu moment inicial com en qualsevol controvèrsia que pogués aparèixer durant la seva execució o resolució.\nEl nostre Departament Mercantil li ofereix serveis d’assessorament des d’una perspectiva d’assessoria d’empreses, posant especial èmfasi en l’assessorament, negociació, redacció i execució de contractes propis de l’activitat mercantil.\nEl nostre Departament realitza un assessorament integral de les societats (civils o mercantils) i dels seus socis i administradors per tal de garantir un correcte funcionament de la seva estructura i activitat.\nEn moments de crisis empresarials, el nostre equip de professionals en temes jurídics, laborals, econòmics i mercantils estudiarà tota la problemàtica de les dificultats empresarials, analitzant la comptabilitat, els contractes amb els creditors, proveïdors, les condicions i la situació laboral dels treballadors… per tal de planificar una estratègia en funció de si existeix la possibilitat de continuïtat o si la insolvència es imminent.\nTambé trobarà un bon recolzament en el moment en que es trobi que un dels seus clients es troba en una situació de concurs de creditors.\nDavant el fort creixement en l’activitat social i econòmica de la nostra societat de les fundacions i associacions sense ànim de lucre, el nostre Departament Mercantil ofereix un ampli assessorament.\nVeure informació adicional (pdf)\nMATÍ: de 9:00 a 14:00\nTARDA: de 16:00 a 19:00\nDivendres: de 8:00 a 17:00\nHorari d'agost i ponts: de 8:00 a 15:00\nC/ Súria número 2, baixos\n08242 Manresa Barcelona


Apartments in City Center Area Kíev Ucraïna - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2.342 allotjaments a Kíev.\nKhreshchyatyk Street 29, Raion de Solomyansk, Kíev, Ucraïna, 1001 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nExcel·lent 8,2 (279 comentaris)\nNotable 7,5 (646 comentaris)\nExcel·lent 8,5 (688 comentaris)\nNotable 7,4 (177 comentaris)\nBarri Raion de Solomyansk Raion de Podil Raion de Shevchenko Raion de Podil Raion de Solomyansk Raion de Holosiiv\nMés informació sobre Apartments in City Center Area\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kíev, no busqui més enllà de Apartments in City Center Area. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Mercat Besarabsky, Plaça Bessarabska, Centre d'Art Pinchuk.\nApartments in City Center Area ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, insonorització per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Parc infantil de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartments in City Center Area no troba competidors en cap categoria.\nEstació de metro Palats Ukrayina\nHospital Infantil Ochmatdyt


desembre | 2018 | Institut Cal Gravat\nFESTIVAL DE NADAL: 10 ANYS JUNTS\nEl dijous 20 de desembre amb motiu de la celebració del 10è aniversari de l’institut Cal Gravat, del llavors 5è institut públic de Manresa, vam poder gaudir d’un seguit d’actuacions i recordar molts dels moments emotius tot i fent menció a cadascun dels anys i cursos.\nL’eix vertebrador del festival va ser un llibre on es recollia cadascun dels moments més importants viscuts amb imatges i actuacions dels alumnes molt ben preparats i elaborats, tots amb la col·laboració del professorat.\nLa celebració de l’acte va tenir lloc al Teatre KursaaI i es va cloure amb el ball del professorat, el lema de “caminant junts per arribar més lluny” i el logo guanyador del concurs realitzat entre l’alumnat.\nAquest és el primer dels actes previstos de celebració i se’n preveuen realitzar un parell més al llarg del curs i en moments com a la Setmana Cultural i el Festival de Primavera.\nFelicitats a tots i totes per fer-ho possible!!!\nCURSA PER LA VIDA DE LA MARATÓ\nDiumenge passat 16 de desembre, dia de la Marató de TV3 dedicada aquest any a recaptar fons per a la investigació de la malaltia del càncer, es va fer la ja tradicional ” Cursa per la Vida de la Marató de TV3 “, aquest any pels voltants del Parc de l’ Agulla.\nA la sortida de la cursa ens vam trobar amb el Yeray Martínez, alumne de 3r d’ ESO, i el Salvador, el seu pare, i dues mares dels alumnes de 1r de batxillerat : la Conchi, mare del Christian Acera, i la Rita, la mare del Manu Carmona.\nEnhorabona a tots i totes per la vostra participació a la cursa i la vostra col·laboració per la causa!!!!\nCAMPANYA BANC ALIMENTS 2018\nCom cada any els estudiants dels estudis postobligatoris del centre col·laboraran en la Campanya del Banc dels aliments. Enguany seran els alumnes de 2n de Batxillerat els que faran la recollida d’aliments al vestíbul del centre els dies 17, 18 i 19 de desembre de 7:50 a 8:10.\nEnguany ens demanen els següents aliments: Paquets de llenties, cigrons i mongetes seques, Oli d’oliva i oli de girasol, Sucre, Gel de dutxa i Sabó per a rentar la roba.\nVENIU AL FESTIVAL DE NADAL!!\nSIMULACRE DEL PLA D’EVACUACIÓ 2018\nAvui dimecres 5 de desembre a mig matí s’ha realitzat amb èxit el simulacre del Pla d’Evacuació.\nL’alumne de 1r Batxillerat Noah Marquez Vara ha estat seleccionat per participar al curs Bojos per la ciència: Noves tecnologies dins de la 7a edició del programa Bojos per la ciència de la Fundació Catalunya La Pedrera. Després de realitzar una entrevista i ser un alumne destacat pel seu currículum acadèmic. Serà becat per seguir una formació especifica a Barcelona tot l’any 2019.Estem molt contents que per 2a vegada poguem participar i aportar joves amb talent. Així com felicitar-lo i que realment pugui ser-li de profit per la seva formació.


VIVISOL, al capdavant de l'assistència respiratòria\nSalut - 17/12/2016 - 17:55 | La multinacional, el tercer grup europeu del seu sector, té com objectiu potenciar la presència a terres catalanes i, especialment, a Barcelona\nMés fotos (3)\nEl grup multinacional VIVISOL, especialitzat en la gestió diària de serveis sanitaris i focalitzat en les malalties respiratòries, continua creixent. Tant és així que ha tancat el 2016 amb resultats notoris, com ara un total de 55 societats en 23 països (Grup SOL) o 21 empreses repartides en 13 països (VIVISOL).\nAquestes no són les úniques dades concloents. Actualment, la companyia compta amb uns 4.500 treballadors (3.000 al Grup SOL i 1.500 a VIVISOL), a més d'un total de 13 plantes farmacèutiques repartides per tot Europa i una facturació que l'any 2015 es va tancar amb més de 670 milions, amb un creixement constant de les seves vendes del 10% durant la darrera dècada.\nAquests resultats han derivat en una posició privilegiada al capdavant del seu sector. Concretament, la multinacional s'ha consolidat amb el temps com el tercer grup europeu empesa, en gran mesura, pels seus tres pilars històrics: l'especialització respiratòria –VIVISOL va néixer com a societat proveïdora de serveis d'Oxigenoteràpia Domiciliària-; la diversificació –la companyia realitza des de Nutrició Artifical Domiciliària i Ventiloteràpia fins a Assistència Domiciliària Integrada o Auxilis Sanitaris- i l'expansió geogràfica.\nPrecisament sobre aquest darrer punt, el grup VIVISOL va aterrar a Espanya el 2011 amb l'adquisició d'una petita empresa espanyola distribuïdora d'equips mèdics. Amb el propòsit d'esdevenir un operador referent en el mercat estatal d'atencions respiratòries a domicili, va instal·lar a finals de 2011 la seva primera planta de producció d'Oxigen Medicinal a Madrid. Un any després, la branca de la multinacional va rebre dues bones notícies a terreny espanyol: a l'agost, va obtenir l'autorització com a Laboratori Farmacèutic de gasos medicinals per part de l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris, mentre que a finals d'any va rebre el vistiplau per a tirar endavant la producció i comercialització d'Oxigen Líquid i Oxigen en ampolla.\nActualment, VIVISOL Ibèrica, que compta amb cinc centres de servei i diversos magatzems farmacèutics repartits en diferents comunitats autònomes, aposta fermament per enfortir la seva presència a Catalunya. Sense anar més lluny, Barcelona es postula com a possible seu central de la multinacional en un futur que s'entreveu proper.\nAmpli ventall de serveis\nMés enllà de l'Oxigenoteràpia a Domicili per a pacients amb deficiències respiratòries, el Grup VIVISOL ofereix un gran ventall de serveis que oscil·la des de les teràpies de ventilació fins a tractaments de les apnees del somni o l'aerosolteràpia. A més, els professionals de la multinacional també brinden servei de nutrició artificial, assistència mèdica remota, atencions avançades a domicili, prevenció d'escares o l'anomenat Vivitravel, el terme que fa referència a l'assistència a pacients quan aquests viatgen per motius laborals o per vacances.


ENRIQUE GÁLVEZ I BASTÉ – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 20è VOLUM. Empenta i Coratge » ENRIQUE GÁLVEZ I BASTÉ\nSr. Enrique Gálvez i Basté\nENRIQUE GÁLVEZ I BASTÉ\nText del 30/12/09\nLa il·lusió és el 50% de l’economia, perquè, sense ella, res no es mou.\nA Barcelona, València i Bilbao liderem les places amb missatgeria innovadora. Pel que fa al transport internacional, el deleguem a través d’aliances estratègiques amb grans companyies.\nEstem conformats com a una AIE (Agrupació d’Interès Econòmic). La diferència amb la franquícia és que estudiem la viabilitat d’una nova seu des d’un punt de vista comercial i no econòmic.\nQuan els polítics diuen que no han tancat tantes empreses, s’obliden de l’alt nombre d’autònoms que s’han donat de baixa.\nNo té sentit muntar dues empreses properes que facin el mateix. El que cal és sumar esforços, fer aliances.\n“La il·lusió és el 50% de l’economia, perquè sense ella res no es mou.” D’aquesta manera defineix Enrique Gálvez i Basté, fundador i director general de l’agrupació d’empreses de missatgeria F.C. Courier, l’actual situació de crisi.\nLa seva empresa, que opera des de l’any 1985, continua sent un referent dins el sector, sobretot, de la missatgeria local, però també de la nacional i la internacional, malgrat la present conjuntura recessiva, que ha tingut molta incidència en el seu àmbit i que van començar a notar a principi de l’any 2007. “Els últims tres anys hem patit una caiguda notable dels nostres ingressos. Tanmateix, ens estem mantenint i trampegem el temporal, gràcies a la nostra facilitat de fer nous clients i a la gran infraestructura humana i logística que tenim, la qual ens ha permès continuar oferint un servei òptim.”\nEls inicis en el món de la missatgeria del senyor Gálvez es remunten a una època del nostre país on tot estava per fer. “Jo era molt jove, només tenia divuit anys i l’energia per fer créixer una empresa del no-res. Sabia que havia de treballar molt dur i mirar cap endavant. Vaig començar a un despatx on fins i tot dormia.”\nEls primers anys, doncs, no van ser fàcils. “El client no entenia el servei que li oferies. A la dècada dels 80, quan agafaves un paquet, la gent et preguntava: I ara te n’has d’anar a Madrid, amb el fred que fa? No sabien que l’empresa comptava amb un camió que feia el transport i que, un cop arribat al seu destí, tenies un contacte per fer el repartiment. I tampoc no entenien que els cobressis 500 pessetes per un viatge a Madrid i 4.000 per anar a Mataró. Els havies d’explicar que a la capital viatjaven molts paquets en un únic vehicle i a Mataró, no. Hi havia un gran desconeixement sobre el transport urgent. Llavors les empreses tenien una altra mentalitat: la rapidesa i la seguretat de l’enviament no els representava un valor afegit. No era important que el paquet arribés en 24 hores o en 48; l’important era que l’enviaven, i ja està. El país encara no estava prou preparat. Crec que les empreses professionals de missatgeria vam contribuir a canviar aquesta forma d’actuar arcaica.”\nEl fundador de F.C. Courier recorda que, “durant els dies de pluja, les demandes de missatgeria local es multiplicaven, i ens col·lapsàvem. Per aquesta raó, finalment vam decidir doblar les tarifes. Així, les jornades de pluja ens trucaven menys clients, però les empreses que sol·licitaven el nostre servei quedaven més satisfetes.”\nL’estructura social de F.C. Courier és la d’una AIE (Agrupació d’Interès Econòmic). “Estem conformats per empreses independents que es beneficien dels preus avantatjosos d’un mateix centre de compra. La diferència amb la franquícia és que estudiem la viabilitat d’una nova seu empresarial des d’un punt de vista comercial i no econòmic. Quan algú ens truca, perquè està interessat a formar part del nostre grup, és el comitè d’empresa el que decideix si necessitem o no una posició nova. En l’actualitat, totes les ciutats importants d’Espanya les tenim cobertes. Val a dir que nosaltres oferim un nom, una marca, uns avantatges… Però el negoci l’ha de fer qui assumeixi una de les nostres noves delegacions, i és ell qui farà que aquest punt funcioni i triomfi o que tanqui. Per tant, dins la nostra companyia, l’èxit no està garantit: cal treballar dia a dia.”\nUn dels puntals de l’empresa és la missatgeria d’abast local, que cobreixen per mitjà de motocicletes, furgonetes ràpides i camionetes. “A Barcelona, València i Bilbao liderem la missatgeria innovadora. Pel que fa al transport internacional, el deleguem a través d’aliances estratègiques amb grans companyies.”\nLa voluntat d’innovar també és un valor afegit i diferencial. “Som els únics a tot Barcelona que comptem amb un servei de transport de fred. La gent encara no sap què és ni tampoc s’ho ha pres seriosament; de fet, respon a la normativa vigent en matèria de mercaderies que han de mantenir-se a baixes temperatures. Tinguem en compte que, per exemple, els hospitals continuen transportant els medicaments o la sang en furgonetes equipades amb neveres o isotèrmics. Ningú no s’ha preocupat de començar a acotar uns límits més severs.”\nEn aquest sentit, l’Enrique Gálvez destaca que és vital posar fre a la pirateria, “que encara és present en el sector i que sovint és animada per les grans companyies. Un client important em va trucar per dir-me que des d’Alemanya s’havien donat ordres de rebaixar despeses en transport i els era igual si es contractava una companyia pirata.”\nAixò enllaça amb la necessitat de recuperar els valors tradicionals de l’esforç i el treball “que hem perdut en tres generacions.”\nLes empreses del ram de la missatgeria, que compten amb clients procedents de tots els sectors econòmics, van ser les primeres a notar la irrupció de l’actual recessió mundial. “Al gener del 2007, la nostra facturació va caure un 20%. La nostra sorpresa va venir quan, a final d’any, el President del Govern deia que no hi havia crisi. Les empreses grans ja sabien que vindria aquesta davallada econòmica. Per això van començar a retallar despeses. I el primer que van fer és estalviar en el transport.”\nEl responsable de F.C. Courier es mostra molt crític davant l’escàs suport institucional que ha rebut el petit i mitjà empresari. “En aquest país només hi ha una vara de mesurar: si factures 1.000 milions d’euros, ets una companyia gran. Tanmateix, si en factures deu, ets petita i no comptes, encara que tinguis cent cinquanta treballadors. Els polítics s’obliden de la importància que tenen les PIME en el nostre país. Quan diuen que no han tancat tantes empreses, s’obliden de l’alt nombre d’autònoms que s’han donat de baixa. Potser feia falta una neteja, però no tan desorbitada.”\nDurant aquests dos darrers anys, Enrique Gálvez ha viscut en carn pròpia la indiferència governamental. “Quan arribava a casa a la nit, la meva dona em deia: ‘No pot ser que tornis cada dia tan decaigut.’ I jo li responia: ‘Això no t’ha de preocupar. T’hauràs d’amoïnar el dia que vegis que em desperto sense ànims, cosa que, de moment, encara no ha passat. Com vols que torni a casa si el panorama és desolador?’ Els empresaris no tenim ningú que ens doni un cop de mà, ens sentim sols.”\nEl present panorama polític de l’Estat espanyol és simptomàtic d’una pèrdua d’objectius col·lectius. “Tenim allò que ens mereixem. La gent sent que la manipulen, però ningú no pren decisions, no saben cap a on anar, tothom està cansat i desanimat, sense rumb.”\nMalgrat tot, hi ha raons per a l’esperança. “Continuo sent positiu. I crec que cadascú ha de seguir mantenint viva la seva il·lusió per tal de trobar una sortida a la difícil situació actual.”\nLes aliances serien una bona opció. “No té sentit muntar dues empreses properes que fan el mateix. Però la gent encara no està preparada. Quan ho proposes, et diuen que no volen perdre el seu nom. I què importa el nom? No s’adonen que l’important és continuar amb el negoci.”\nPrevAnteriorXAVIER ARCUSA I VILLACAMPA, DRA. MAILIN FRANCO I LISSOTT\nSiguienteTERESA GINESTÀ I RIERANext


IB3 | Una part dels illencs que són al Nepal seran repatriats aquest dissabte\nUna part dels illencs que són al Nepal...\tPortada > notícies > Una part dels illencs que són al Nepal seran repatriats aquest dissabte notícies\tUna part dels illencs que són al Nepal seran repatriats aquest dissabte Trasllat\nAlguns dels illencs que eren a la zona seran repatriats avui en un avió contractat pel Govern central. Un equip d’IB3 ha pogut parlar amb una jove mallorquina que era al Nepal quan hi va haver el terratrèmol i que de moment hi pensa quedar. Ens ha explicat que una setmana més tard les rèpliques no aturen. El que més preocupa ara és com i quan es recuperarà la normalitat.\nArriba el segon avió amb repatriats espanyols del Nepal\nArriba a Torrejón de Ardoz el primer grup d’espanyols procedent de Katmandú


Previsió meteorològica moda i bellesa - què portar aquesta setmana | CAT.rickylefilm.com\nAixò és el que ha d'usar durant el temps boig d'aquesta setmana\nPropi temps, la noia d'encant per la setmana Rebecca Fearn estableix per determinar quin company de Londres-habitants d'usar en la preparació per al clima d'aquesta setmana (fins i tot hem superposat la seva cara cap a la dama temps a continuació, per la qual cosa és completament legítim). A vostè per al pronòstic d'aquesta setmana, Rebecca.\nPel que l'Est i muntanyes d'Amèrica s'han vist atrapats enmig d'alguns bastant temps terrible recentment. Una torb de neu, anomenat Jonas, ha estat prenent altres àrees de Nova York i de l'Est per la tempesta absoluta (joc de paraules més definitivament millor dit).\nMentre que tots hem estat esperant als nostres amics de l'altre costat del toll han estat mantenint informes càlid i segur, també hem estat sentint d'una mica d'un efecte en cadena en el nostre propi temps. Una mirada a la previsió del temps aquesta setmana i és possible que comprensiblement sentir una mica confós. Un minut és assolellat i humit, el següent, hi ha pluja i el vent en abundància. Amb això en ment, he de pensar en el que tots han d'usar.\nDilluns: Ennuvolat i temperat, amb una possibilitat d'humitat molt alt\nSí, ho sé Dilluns de gairebé ha acabat però esperem notat la serietat alta humitat a l'actualitat. Era més aviat ennuvolat i suau, tant és així que jo estava suant damunt d'una tempesta a la meva jaqueta de pell sintètica (TMI? TMI).\nRecordeu que aquest episodi amb els cabells molt arrissats humitat de Monica a Barbados? Sí, que em va ser avui. #WorkingIt\nPer aquestes raons, esperem que va optar per una trena elegant o avui updo per salvar de dimonis humitat. Què tal alguna cosa com això? O què passa amb el següent?\nNo, no tots podem veure com Lily Aldridge. Però que poden robar el seu pentinat.\nDimarts: una història de dos tipus de temps. Al matí gaudirem d'un brillant, demà seca. Però més tard, la pluja arribarà. I quan plou, es vessarà.\nDe debò, només el que està succeint amb el clima aquesta setmana?! En un moment estem gaudint de matins brillants secs, i el següent, de la mateixa manera que estem caure en una falsa sensació de seguretat, el cel obert.\nMantenir viva la llum del sol amb una mica d'arc de Sant Martí brillant-desgast. Tenim tota una galeria d'inspiració amb matisos de colors en abundància. Fes un cop d'ull aquí. Per què ni tan sols tenyir el cabell d'un to arc de Sant Martí impactant? Aquesta és una manera de mantenir l'humor brillant amb vida a l'oficina.\nDimecres: Rainy amb molt de vent. No obstant això, en un gir sorprenent, avui tindrà màxims de 14 graus. Eh?!\nBé, sabem definitivament el que no fer servir avui en dia:\nPerò què tal un vestit d'estiu de flors d'estil Miley (que serà lleu, després de tot), en capes amb una capa de pell sintètica, algunes botes d'aigua, i un turbant de cabell estil de Katy Perry, tot per combatre la pluja molestos i el vent. No has sentit? Un equip pegaven molt és la millor classe.\nDijous: Adéu humitat.\nRespirar un sospir d'alleujament perquè avui hi haurà molt menys humitat, però això no significa un lleuger descens de la temperatura amb el fred de l'hivern s'arrossega cap enrere voltant.\nLa bona notícia? Per fi es pot portar el cabell de nou sense la por de Monica-pèl. També l'ajudarà a mantenir-se fins calor.\nSS16 és tot sobre els bloquejos súper rectes - per què no excaven els seus allisadors i els donen un anar?!\nDivendres: Presentació de la setmana dia més impredictible pel que fa al clima. Encanteris de pluja arribarà al llarg del dia.\nSegons els nostres càlculs, trucades avui en dia per a un encanteri de pèl efecte mullat. Després de tot, els seus panys van a estar sota la pluja, no?\nDissabte i Diumenge: Ens han donat oficialment.\nSpoiler d'alerta: que serà plujós. I més vent que ha passat tota la setmana. Va a ser freda i trista pel que si ets com jo, haurà de ser ultra còmode durant tot el cap de setmana.\nFer com a propi Editor d'GLAMOUR Jo Elvin, i el rock alguns pijama de seda fora de la seva llar. Mantenir-se al dia amb el clima d'aquesta setmana, probablement per complet que s'ha desgastat, així que no hi ha pràcticament res a fer. I sí, poden mirar molt elegant.\nAtorníllele pèl humitat! 16 idees de pentinat que posen l'encrespament de nou en la seva cantonada


Les Planes d'Hostoles i Maià de Montcal ja veuen Olot Televisió - Olot TelevisióOlot Televisió\nAquesta setmana s’han posat en funcionament els reemissors d’Olot Televisió a Les Planes d’Hostoles i Maià de Montcal. El Consell Comarcal de la Garrotxa, amb la col·laboració del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, s’ha fet càrrec de la instal·lació i posada en marxa de les noves antenes de TDT a les dues poblacions que permet donar cobertura a una població de 2.200 persones.\nDesprés de la desconnexió de la televisió analògica i una vegada feta la migració a la Televisió Digital Terrestre, es van localitzar problemes de cobertura d’Olot Televisió a determinats nuclis de població de la comarca. En concret, es va detectar que els veïns de la Vall d’Hostoles i de Maià de Montcal tenien dificultats per poder veure la televisió de la Garrotxa.\nPer tal de donar resposta a aquesta situació, el Consell Comarcal de la Garrotxa va redactar el projecte d’instal·lació de les noves antenes de TDT a Les Planes d’Hostoles i Maià de Montcal. Els treballs s’han realitzat aquest estiu i han finalitzat aquesta setmana amb la posada en marxa de l’antena de Les Planes d’Hostoles al cementiri municipal mentre que a Maià de Montcal s’ha ubicat al camp de futbol. Gràcies a això, els veïns d’aquests dos municipis ja poden veure Olot Televisió. Només cal que, si el seu aparell no els ha informat de l’aparició del nou canal, puguin sintonitzar-lo a través del canal 22.\nL’empresa Electrònica Joan ha portat a terme els treballs, que han tingut un cost de 24.600 euros. D’aquests, 16.400€ han arribat a través d’una subvenció que el Consell Comarcal ha sol·licitat a la Direcció General d’Ordenació del Territori de la Generalitat de Catalunya, mentre que la resta els ha assumit el propi Consell.


▷ ⭐Definició de entresòl⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de entresòl\nDefinició de entresòl\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula entresòl, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa entresòl.\nPis situat entre la planta baixa d’un edifici i el principal o el primer.\n¿Cóm es diu entresòl en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice entresuelo en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en castellà entresòl has de entendre que la seva traducció és entresuelo pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar entresòl\nAlgunes institucions financeres internacionals proporcionen també […] fons per a la seva inversió en capital social o […] a «capital de entresol» (mezzanine capital), […] invertint en fons borsaris […] especialitzats en títols valors emesos per empreses d’infraestructura.\nEn aquest sentit, es […] suprimeix la distinció entresòl urbanitzable programat […] i no programat, refundiéndose les dues classes en sòl urbanitzable.\nEl Mecanisme de Garantia PIME garanteix la concessió de préstecs a les PIME, incloent els […] microcrèdits i el finançament d’entresòl.\nReforma de les plantes entresòl i baixa de l’edifici Centre Sociosanitari Palau de la Aliança, situat al carrer Sant Antoni Maria Claret 135, destinat a oficines de l’asseguradora de l’entitat a la planta entresòl i oficines d’atenció […] al públic de l’asseguradora a la planta baixa.\n… Un entresòl per a estudis i […] un porxo per a traster i estenedor completen els serveis dels nostres palauets.\nDavant d’aquesta, i situada en una cota més baixa, trobem la […] […] segona via d’accés, l’avinguda dels Països Catalans, que parteix del nus viari situat sota la N-240 i ascendeix flanquejada per blocs lineals d’habitatges que consten de planta baixa, entresòl i cinc pisos.\nEls habitatges també inclouen clavegueres per recollir […] aigua de pluja i un entresòl – tots dos van ser suggerits […] per les dones durant la fase de consulta.\nL’informe de l’estudi es posarà a disposició dels participants a la Reunió d’alt nivell de la Comissió d’Estupefaents, i serà presentat el dimarts 10 de març a les 14.00 hores per Lars-Erik Lundin (Cap de la Delegació de la UE a Viena ) i Carel Edwards (Cap de la Unitat de Política Antidrogues, DG JLS), durant una conferència de premsa a la Delegació de la UE a Viena, situada a […] Argentinierstrasse 26 / cantonada amb Taubstummengasse, […] sala de reunions de l’entresòl, A-1040 Viena (metro […] U1, sortida Taubstummengasse).\nTots aquests centres, excepte el Centre Pelaires, estan habilitats per a PMR, a excepció del Espai 4 […] (subterrani) del Casal Solleric i d’un […] desnivell a la seva Sala Entresòl, que pot salvar-se [.. .] amb la col·laboració del personal.\nEl cos principal del palau està centrat per […] la porta principal, que ocupa en […] altura la planta i l’entresòl; aquesta està treballada […] amb arquivoltes i les fulles de fusta […] estan tallades amb relleus neogòtics; als costats hi ha finestretes amb reixes.\n5. Destaca la urgent necessitat d’iniciatives de finançament per a les empreses creatives i assenyala que, donada la naturalesa de les ICC, el capital risc, el […] capital privat, la inversió […] informal i la inversió de entresòl constitueixen les formes […] més importants de finançament, […] i suggereix la utilització del marc de la ECIA (Aliança europea d’indústries creatives) per facilitar una plataforma d’accés a la informació i assessorament sobre la disposició a la inversió i les estratègies empresarials a llarg termini\nMolts participants van proposar que la Comunitat […] proporcionés un instrument d’entresòl.\nCom el dret de crèdit comunitari és comparable a la […] finançament d’entresòl, la quantitat exigible […] s’hauria de valorar en funció del […] risc assumit i reflectir els costos de gestió.\nEls seus interiors es […] divideixen a la planta entresòl, on es desenvolupa […] la vida diària, ia la planta principal dedicada a la recepció.\n49. El tercer tipus de fons normalment utilitzat en aquests […] projectes són els préstecs o crèdits de pagament «subordinat» anomenats a […] vegades capital «d’entresòl» ( «mezzanine […] capital» ).\nA més, el Consell ha tornat a esmentar la importància de les millores posteriors en l’accés al finançament -em […] refereixo a crèdits, […] avals, finançament «d’entresòl», etc.- i també a […] capital de risc per a empreses innovadores […] de recent creació i petites i mitjanes empreses on sigui necessari tenir en compte els efectes de la crisi financera actual.\nAquest mètode funciona bé per a sistemes de fabricació i màquines de […] més grans, especialment quan diverses fonts d’energia estan […] situades a nivell d’entresòl o en llocs distants.\nLa estuquería data del període interbélico ia l’entresol de l’edifici es pot veure una part del losado inicial protegit de vidre, per poder ser […] admirat pels turistes.\nCal destacar la construcció de la Sala de Sessions (entre 1911 […] i 1919) i, entre l’entresol i la primera planta, […] la biblioteca.\nTransporta els contenidors, amb el producte en el seu […] interior, des del entresòl fins a la planta baixa […] per al processament posterior.\nA més dels préstecs d’inversió a […] llarg termini, podem fer inversions de capital i oferir préstecs […] subordinats o altres finançaments d’entresòl.\nA més, es […] habilitava una planta de entresòl per a la maquinària i […] les instal·lacions.\nLa planta baixa i l’entresòl formen un conjunt […] independent unit al superior per elements decoratius.\nComenceu la instal·lació marcant […] una línia veritable amb un làser o un teodolit a menys de 1,22 m (48 polzades.) D’un dels […] extrems del pis entresòl.\nTres entre els set nivells d’aquesta original construcció han estat […] realitzats en l’entresòl per una raó […] d’eficiència tèrmica.\nLa segona torre en espiral té una alçada de 6,1 metres i […] retorna les caixes de cartró buides de […] la planta baixa a l’entresòl per a l’eliminació […] en el contenidor d’escombraries situat a l’exterior de l’edifici.\nPer establir les regles de joc, AMC Promotion comunica un plec de condicions als fabricants, en el qual s’especifica la mida dels cartells lluminosos, la distància entre els murs, la distància del […] estand respecte al passadís de circulació , […] l’altura de l’entresòl, etc. Tots els […] detalls han d’haver estat previstos i […] estar perfectament especificats.\nEl programa finalitzarà, cap a les 17.00, amb una visita […] a l’exposició en la qual es […] presenten els projectes (entresòl del Centre Borschette) […] i amb una recepció oferta per [. ..] la Sra. V. Papandreou, membre de la Comissió.


ÚLTIMA HORA: Begur talla l'accés a l'Illa Roja per risc d’esllavissada • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’Ajuntament informa que l’accés a Illa Roja queda tallat temporalment i fins a nous avís a causa dels desperfectes que el temporal ha provocat en aquesta àrea.\nAixí, davant el risc d’esllavissada, el consistori ha tancat i senyalitzat degudament l’accés a Illa Roja per a garantir la seguretat de tots els veïns i veïnes; mentre que ja s’està treballant a la zona per a arranjar els desperfectes ocasionats.\nEl consistori demana disculpes per les molèsties que aquesta incidència pugui generar i agraeix a la població la seva comprensió i col·laboració.\nArticle anteriorEl Consell Comarcal impulsa la implantació d’empreses agroalimentàries en els polígons del Baix Empordà\nArticle següentDesmantellat un cultiu de marihuana a Platja d’Aro amb un laboratori sofisticat per aconseguir collites exprés


Acte de graduació del Batxillerat 17/19 | INS Terra Alta\nL’acte va comptar amb la presència de les famílies i de l’alumnat de 2n de BAT, també van ser-hi la presidenta de l’AMPA, Ana Patricia Izquierdo i el president del Consell Comarcal, Carles Luz. Com és habitual, l’acte va contenir una dosi important d’emoció pel fet de recordar el camí recorregut i també pel regust a comiat. Les dos alumnes conductores de l’acte van condensar les vivències i les sensacions dels sis anys a l’Institut, i en els parlaments de les autoritats es va remarcar el valor de l’educació i del progrés personal, així com el respecte cap a les famílies i el territori. Les dos tutores, Mònica Terrats i Josepa Pallarès, de l’últim curs del Batxillerat també van intervenir i van rebre el reconeixement dels seus alumnes. L’Albert Guiu, professor de llengua castellana, va protagonitzar la part més lírica i entranyable en dedicar uns versos personalitzats per a cadascun dels alumnes presents\nFinalment es van atorgar les bandes de graduats/des i el diploma de l’Institut.\nObriu l’enllaç següent per veure imatges de l’acte: Graduació👩🏻🎓👨🏻🎓 2n de Bat 🎈18/19


Acord Ciutadà d’Esquerres per la Renovació de Tavernes: Nota informativa sobre el procés negociador entre ACERT-Compromís, Podemos i EU.\nNota informativa sobre el procés negociador entre ACERT-Compromís, Podemos i EU.\nPer la unitat de l’esquerra a Tavernes Blanques\n1. Després d’alguns contactes informals, s’inicia un procés de negociació entre estes tres organitzacions. El 5-2-2015 té lloc una primera reunió on es discuteix què forma podria tindre la possible entesa electoral: Agrupació d’electors o bé coalició de partits que permetria la participació en l’elecció de diputats provincials.\nEUPV manifesta que prefereix una coalició on consten les sigles i logos dels partits integrats. ACERT-Compromís deixa obertes les dos possibilitats, primant la situació al poble i procurant que no es perden els vots par a la Diputació provincial.\nPodemos manifesta la seua preferència per l’agrupació d’electors amb renúncia a les sigles dels partits.\nS’acorda consultar als afiliats i seguidors dels tres partits i tornar a reunir-se el dijous, 12-2-15.\n2. A la reunió abans indicada acudeix un representant d’EUPV que informa que el seu partit ha decidit presentar-se amb la pròpia sigla i que no formarà part de l’acord que s’està negociant. Després d’un intercanvi d’impressions aquest representant d’EUPV abandona la reunió. ACERT-Compromís i Podemos continuen negociant.\nPer part d’ACERT-Compromís s’informa de l’acord aconseguit a Barcelona. Allí Guanyem, ICV-EUiA, Podem, Procés Constituent i EQUO han pactat fer una coalició, posar a Ada Colau com a cap de llista i atorgar-li els vots per a la Diputació Provincial a ICV-EUiA. I se pregunta: Perquè no fer una cosa semblant a Tavernes Blanques?\nEs discuteix la proposta i ja només queda la qüestió del/la cap de candidatura. ACERT havia decidit per unanimitat en la seua reunió del 20-1-15 proposar a la regidora Neus Sánchez com a la 1ª de la llista en base al treball fet per ella a l’ajuntament i al carrer durant la legislatura que està acabant. Podemos posa objeccions. Neus Sánchez comunica la seua disponibilitat a sotmetre’s a una elecció oberta i s’aconsegueix el següent principi d’acord:\n§ Es faria una coalició entre ACERT-Compromís i Podemos, el nom de la qual podria ser UNITS per Tavernes Blanques o qualsevol altre que s’acorde per consens.\n§ El/la cap de candidatura s’elegirà en urna diferenciada. La resta es completaria amb una llista oberta a afiliats i simpatitzants. Per a votar només caldria inscriure’s en un cens conjunt.\n§ Els regidors electes recolzarien Compromís per a la Diputació Provincial.\nEl Secretari General de Podemos a Tavernes Blanques s’ofereix a fer un resum del principi d’acord i remetre’l a la resta de participants en la negociació per a possibles matisacions.\n3. Passen els dies, el resum no arriba, ACERT aprova l’acord en la seua reunió del 17-2-15, els seus representants demanen per telèfon i e-mail que se’ls remeta el resum acordat i, per fi, el secretari general de Podemos pacta amb el secretari d’organització d’ACERT-Compromís fer una reunió el divendres, 26-2-15, per a ultimar el procés negociador.\nA l’hora indicada, 18:30, els representants d’ACERT-Compromís es personen al lloc indicat. Esperen durant més d’un hora. Els representants de Podemos ni es presenten, ni s’excusen ni atenen el telèfon.\nPreguem a la població de Tavernes Blanques que s’informe i que traga conclusions. ACERT-Compromís continua actiu i fa i farà front a les seues responsabilitats amb la ciutadania del nostre poble.\nL’equip negociador d’ACERT-Compromís\nPublicat per @cert a 4:47


Sergi Rosanas, blaugrana fins el 2023\nEl defensa català amplia la seva vinculació amb el FC Barcelona per a les properes tres temporades, amb una clàusula de rescissió de 50 milions d’euros\nEl FC Barcelona i el jugador Sergi Rosanas, del Juvenil A, han arribat a un acord per a la renovació del seu contracte, ampliant la seva vinculació amb el club blaugrana per a les pròximes tres temporades, fins el 2023. El lateral dret català tindrà una clàusula de rescissió de 50 milions d’euros.\nRosanas ha signat el seu contracte a la llotja de l’Estadi Johan Cruyff amb la presència del directiu responsable del Barça B, Xavier Vilajoana, i del secretari tècnic del Futbol Professional, Eric Abidal.\nBlaugrana des del 2009\nSergi Rosanas, de 19 anys, va arribar al Barça l’any 2009 procedent del Vilassar de Mar. El Benjamí B de Xavi Franquesa va ser el seu primer equip. Ha passat per totes les categories del futbol formatiu blaugrana on destaca, per exemple, la seva participació en la consecució dels títols de Lliga amb l’Aleví C l’Aleví C (2011/12), Aleví A (2012/13), l’Infantil B (2013/14), el Cadet B (2015/16), el Cadet A (2016/17), el Juvenil B (2017/18) i el Juvenil A (2019/20). És va incorporar a viure a la Residència Masia – Centre de Formació Oriol Tort a l’etapa de Juvenil B cursant el Batxillerat vespertí. Aquesta temporada només ha pogut jugar 727 minuts de Lliga amb el Juvenil A de Franc Artiga per culpa de les lesions. Ha marcat un gol. A la UEFA Youth League va disputar 271 minuts repartits en cinc partits de la fase de grups. Es tracta d’un lateral dret de marcat estil Barça, ràpid, amb bon toc de pilota i amb tendència a incorporar-se a l’atac. Ha estat internacional amb totes les categories inferiors de la selecció espanyola.\nDeclaracions de Rosanas\n“És un dia molt important per a mi i per la família que m’han acompanyat durant tot aquest temps”\n“Vaig arribar sent un nen i ara pràcticament, sóc un home. Aquí he crescut, m’he fet gran i aquí és on vull estar”\n“He crescut com a jugador i persona i em sento molt identificat amb els valors d’aquest Club”\n“Vaig venir amb 7 anys i ho veia tot molt gran i mai hagués imaginat ser aquí. Molt content per la feina feta però encara em queda molt camí per fer”\n“Aquest pas pel Barça B és un pas més, molt important, ara toca treballar cada dia en cada entrenament i cada partit”\n“Tenim moltes ganes de competir, portem molt temps aturats i intentaré aprofitar totes les oportunitats que em doni el míster”\n“El pas de juvenil al Barça B no és fàcil, i per tant, toca treballar fort, però amb confiança i esforç diari segur que anirà bé”


Assegurança mèdica per a professors / Ferma Assessors Escolars\nAssegurança mèdica per a professors\nL'assegurança mèdica il·limitat dissenyat per als teus professors\nUna estreta relació amb Atlantida taula d’Assegurances ens ha permès desenvolupar una assegurança mèdica exclusiu per a professors de centres educatius privats. Una assegurança mèdica que proporcionarà als teus professors la tranquil·litat absoluta, amb accés a TOTS els serveis mèdics, una atenció totalment personalitzada i una gran comunitat de benestar i salut al teu abast, sempre avalada per una metgessa amb més de 90 anys d’experiència en el sector educatiu. Assegurant tant alumnes com professors.\nPrincipals avantatges per als professors\nHospitalització sense limitacions\n24h. d’urgències nacionals i internacionals\nAccés a clíniques de referència a Catalunya\nAssegurança de salut dental inclòs\nElecció d’un ginecòleg i pediatre de confiança\nAccés a totes les proves diagnòstiques sense espera\nCentre mèdic exclusiu per als assegurats\nQuins són els principals avantatges per al centre educatiu?\nMajors deduccions fiscals per al centre i el treballador\nEs dedueixen el 100% de les primes abonades com a despesa social en la declaració de l’impost sobre societats. Quant als treballadors, no tributaran com a retribució en espècies els primers 500€.\nMillora la satisfacció dels professors del centre\nUna major comoditat i rapidesa en l’accés als serveis, una atenció personalitzada i amb la possibilitat d’incloure a familiars directes oferiran el professor la tranquil·litat necessària, millorant així el seu grau de satisfacció.\nA l’obtenir els serveis mèdics amb i una major rapidesa i facilitat es redueixen els temps d’absència dels professors.\nMajor compromís de professor\nLes assegurances de salut es consideren una atenció de centre des d’una perspectiva humana, fet que incrementa la confiança i fidelitat entre centre i professor.\nQuins són els principals avantatges\nd’aquesta assegurança mèdica?\nTots els centres i metges a la seva disposició\nInclusió de familiars en l’assegurança\nFlexibilitat en els plans de salut\nUn equip d’experts i professionals\nCompanyia amb 90 anys d’experiència en el sector educatiu


Els Goigs són un gènere poètic semipopular d’arrel medieval, àmpliament conreat als Països Catalans fins als nostres dies. Ja s’en troben en el Llibre Vermell de Montserrat. Els de Nostra Senyora del Roser son els més antics i estesos.\nEl nom de goigs ve del llatí “gaudia”. També habien estat anomenats, antigament, cobles, coples, llaus o llaors, etc. Van començar per cantar-se els “Septem Gaudia” de la Verge Maria i de mica en mica se’n van anar dedicant a Jesucrist i a tots els sants, haguts i per haver.\nLa forma estròfica dels goigs prové de l’antiga dança provençal, la qual formava part, juntament amb la “balada” o “ball rodó” de les anomenades “cançons de dansa”. El costum de cantar-ne ja arrenca dels segles XIII i XIV.\nOrdinàriament els goigs es composen de versos heptasil·làbics amb un respost o tornada inicial de quatre versos (que rimen ABBA o ABAB), un nombre variable d’estrofes o cobles (set o vuit en general) de sis o vuit versos, amb una retronxa, es dir, la represa dels dos darrers versos o rimes de la tornada inicial.\nEls goigs més antics són d’autor anònim, tant pel que fa a la lletra com la música. En quant al valor literari, n’hi ha alguns que en tenen, i molt. Altres potser no en tenen tant, a més, están plagats d’incorreccions gramaticals i castellanismes. Tanmateix formen part, i molt important, de l’anomenada literatura popular religiosa, la qual, durant els segles de la Decadència, va ajudar en gran manera a salvar la nostra llengua. En quant als temes, ja s’ha dit més o menys: Els goigs tradicionals solen glosar vida i miracles del sant o de la santa, així com els motius de la seva intercessió: secada, pedregada, guarició de malalties, epidèmies…N’hi ha que fan referència a la situació geogràfica del lloc.\n(Extret dels Goigs Marians del Bisbat de Solsona de Mn. Climent Forner)\nLos set gotxs del Llibre Vermell de Montserrat\nProtegeix-me, Déu meu!\nProtegeix-me, Déu meu,\nperquè confio en Vós.\nM’ensenyaràs el camí de vida,\nm’ompliràs de goig amb la teva presència.\nSant Jordi, Màrtir. Patró de Catalunya.


Institut Vidal i Barraquer - Batxillerat i FP a Tarragona - Estada dels alumnes de CFGS de Comerç Internacional a Reims (França)\nEstada dels alumnes de CFGS de Comerç Internacional a Reims (França)\nEls alumnes han participat en el “Workshop internacional de comerç i màrqueting” que anualment organitza l’Institut Libergier de Reims.\nUn any més, els alumnes de Comerç Internacional han participat en els tallers de comerç i màrqueting internacional organitzats pel Lycée Libergier entre el 14 i el 25 de gener. Seguint un programa acurat, els estudiants han compaginat activitats formatives, com el treball en equip entre alumnes d’arreu d’Europa, xerrades d’empreses i classes en anglès i francès, amb d’altres de lúdiques, com visites culturals a llocs emblemàtics de la ciutat.\nHan viscut uns dies molt intensos durant els quals han practicat llengües estrangeres i han après de l’intercanvi cultural amb alumnes i professors de parla anglesa i francesa. Totes aquestes experiències els han encoratjat a fer les pràctiques a l’estranger el proper curs.\nCal destacar la bona acollida, l’amabilitat i el bon tracte que ens han dispensat els equips docents d’ambdós centres (Lycées Libergier 1 i 2), molt especialment en els actes de cloenda en què van ser presents els professors dels països participants.\nTAGS: mobilitat,\tFamília Comerç i Màrqueting,\tCFGS CI,\testada formativa,\tCFGS Comerç Internacional,\tworkshop,\testada,\tReims,\tFrança


Activitats per al cap de setmana: mammaproof | pam i pipa\nBloc de l'AMPA de les llars d'infants de Vilafranca del Penedès\nActivitats per al cap de setmana: mammaproof\nMammaproof es on lloc web on compartir recomanacions dels millors llocs de la ciutat per a disfrutar amb la “tribu”.\nVa néixer de la iniciativa de dues mares que viuen a Barcleona i que quan van néixer els seus nadons estavan pocs disposades a deixar de fer les coses que el hi agradaven fer o anar als llocs on havien anat sempre, i a més, donat que tenien la seva xarxa familiar lluny, havien de fer tot això amb els seus nadons.\nI van decidir recomenar aquells llocs on el fet de anar amb nadons o infants no només no estava mal vist sinó que oferien facilitats i serveis especialament adreçats a les families. La idea es fer de la ciutat un lloc “family welcome” o “child friendly”. Un lloc on els infants s’hi sentin a gust, vaja.\nLa web va anar creixent amb els comentaris i les recomanacions d’altres mares i pares, aquestes “gabardines grogues” que recorren la ciutat posant a prova restaurants, cafeteries i museus… I fins i tot va fer el salt fins a Madrid, on ja hi ha una xarxa mammaproof pròpia. També s’han editat guies en paper, tant de Barcelona, com de Madrid, molt recomanables.\nPer a fer posible una ciutat més amable amb els nens no calen grans inversions, a vegades un lloc és més recomanable no tant perquè tingui trones o cambiador, sino perqué el tracte es agradable, s’adequen facilment a les teves necessitats i ets sents recolçat en la dura aventura de ser pare.\nUs animeu a posar-vos la gabardina groga i estendre el moviment de ciutats family welcome?\nEtiquetes: activitats, familia, qfem, recursos, webs\nCategories Articles del Racó de Pares, Biblioteca: lectures recomanades, Què fem? activitats amb i per als nens, Recursos per a families\n← Activitats per al cap de setmana: què fem?\nAgenda Febrer 2014 →\nEl que piulem a Twitter\nL’escola catalana no es toca!!! Defensem el nostre model educatiu! @omnium @somescola @ensenyamentcat @govern… twitter.com/i/web/status/9… 2 months ago\nRT @omnium: Associacions de mestres, de pares i mares, entitats, polítics i personalitats encapçalen la manifestació sota el lema: "L'Escol… 2 months ago\nRT @somescola: Estem a punt #SomEscola https://t.co/n8npKTAmqN 2 months ago\nNomés queden 24h!! Ens veiem demà a l’escola @masiperera!! Carnaval Carnavaaaaaal 🎊🎊🎉🎉 twitter.com/ampallarsvila/… 3 months ago\nAvui al vespre no falteu a la rua de @VilafrancaAj, demà a descansar i diumenge a les 12h tots al Mas i Perera al C… twitter.com/i/web/status/9… 3 months ago\nla fira ambiental del penedès\nUn espai on seguir compartint experiències i inquietuds sobre la criança dels nostres fills i filles


Gambes al brandi, recepta fàcil i molt bona | Factor Gastronòmic\nIngredient principal / Peix i marisc / Gambes al brandi\nGambes al brandi\nLes gambes són un marisc tan subtil i delicat que, per assaborir-les en tota la seva plenitud, no cal fer gaire cosa. També és veritat que el seu sabor intens i inconfusible és capaç d’aportar rics matisos als plats on es fa servir, com per exemple el nostrat pollastre amb gambes o els cigrons amb gambes. En aquests casos, potser resulta tan o més interessant que la sublim textura i sabor dels cossos de les gambes, el suquet que els seus caps deixen anar a la salsa. Un sabor que canvia per complet el plat i l’associa indefectiblement amb aquest preuat marisc.\nSi volem gaudir de l’essència més pregona de les gambes és recomanable, però, menjar-les soles, cuites en una planxa amb sal abundant per exemple. O si volem fer un pas més, podem cuinar-les amb all – les tradicionals gambes al ajillo que s’han popularitzat arreu – o flamejar-les amb una mica d’alcohol com brandi, conyac o fins i tot whisky. Aquesta darrera una recepta molt semblant a les gambes a l’allet que, a diferència d’aquesta, incorpora l’alcohol. Un cop flamejat, és a dir, evaporat i reduït, ens queda a la cassola la seva essència plena d’aromes i matisos que conjugua harmoniosament amb el sabor de les gambes.\n500 g de gambes vermelles\n1 got de brandi (o conyac)\nOpcional: 1 bitxo (fresc o sec)\nPreparació de les gambes al brandi\nTallar les antenes de les gambes. Opcionalment, podeu també pelar el cos perquè després sigui més fàcil menjar-les. Si les peleu, podeu retirar també amb cura l’intestí de les gambes, aquell fil fosc que va del cap a la cua.\nPelar i retirar l’ull interior dels dents d’all i laminar-los. Si voleu fer servir bitxo per donar-li un toc picant, netejar-lo també i laminar-lo.\nPosar una cassola o paella petita al foc amb un bon raig d’oli d’oliva. Quan l’oli estigui calent, afegir l’all laminat (i opcionalment el bitxo), i confitar a foc molt lent uns minuts vigilant que no es cremi.\nIncorporar les gambes, salar lleugerament i coure mig minut per cada costat.\nQuan s’hagi apagat la flama, coure 1 minut més per acabar de reduir l’alcohol. Vigilar no coure en excés les gambes. És millor que quedin un pèl crues que no pas massa fetes. Les gambes són un marisc molt delicat que convé no coure gaire si es vol gaudir de tot el seu sabor i textura.\nApagar el foc, escampar per sobre el julivert picat i servir les gambes al brandi immediatament.