Formentera aprova la modificació del PTI que permetrà cedir un terreny a l’IBAVI i construir un parc infantil a Sant Ferran\nÀrees Serveis Generals Presidència Formentera aprova la modificació del PTI que permetrà cedir un terreny a l’IBAVI i construir un parc infantil a Sant Ferran\nEl Ple del Consell de Formentera ha aprovat avui, amb el vot favorable de Gent per Formentera, PSOE i PP i l'abstenció de Compromís, la proposta d'aprovació inicial de la modificació del Pla Territorial Insular de Formentera per fer correccions i actualitzacions a noves normatives. La consellera de Territori, Alejandra Ferrer ha destacat que aquesta modificació era necessària per "garantir el compliment de normatives, l'adaptació a noves necessitats i la correcció d'errades que van sorgint".\nEntre aquestes modificacions, Alejandra Ferrer ha destacat una acordada mitjançant conveni a una unitat d'actuació de Sant Ferran que "permetrà la cessió d'un terreny per construir un parc infantil a Sant Ferran (previst en els pressupostos participatius), i la cessió a l'IBAVI d'un terreny per una futura construcció d'Habitatges de Protecció Oficial també a Sant Ferran".\nA la sessió plenària s'ha aprovat, amb el suport de Gent per Formentera, PSOE i Compromís i l'abstenció del PP, la proposta d'aprovació inicial del Reglament d'ús i funcionaments del Centre d'Esports Nàutics.\nLes instal•lacions del CENF, que estan pendents d'obtenir la concessió de Costes, es divideixen en dos espais amb diferents usos, segons ha explicat el conseller d'Esports, Jordi Vidal, que ha diferenciat "un espai destinat a tasques administratives, de gestió i activitats de caràcter social, formatiu i educatiu envers el medi marí, i un altre espai destinat a les activitats esportives nàutiques".\nD'altra banda, el reglament també inclou el règim d'ús de l'Escola Municipal de Vela de Formentera (EMVF) que disposarà d'aquesta nova infraestructura per desenvolupar les activitats de vela emmarcades dintre del programa "escola de qualitat" que es venen fent els darrers anys amb la col•laboració del Club Surf Formentera i de la Federació Balear de Vela.\nEl Ple també ha donat el vistiplau amb els vots a favor de tots els grups plenaris la proposta relativa als programes d'explotació de serveis de l'UTE GIREF, encarregada del trasllat de residus a Eivissa. La consellera de Medi Ambient, Daisee Aguilera, ha explicat que aquest any el cost de transport de residus a l'illa d'Eivissa s'ha rebaixat en 500 tones, "això vol dir que hi ha hagut un 8.5% menys de rebuig", que és la fracció que el Consell de Formentera ha de pagar per traslladar a les plantes de gestió de residus, rebaixant el cost de transferència respecte a 2017 en 70.800€.\nLes altres fraccions no tenen cost de transferència perquè el seu trasllat el financen els recicladors. A més, la consellera ha recordat que la taxa de reciclatge de residus s'ha incrementat fins al 29%, i és una de les més altes de les Illes Balears.\nCompareixença de la consellera de Cultura, Educació i Patrimoni\nLa vicepresidenta i consellera de Cultura, Educació i Patrimoni, Susana Labrador, ha comparegut davant el Ple i ha fet un repàs de les accions executades per les àrees que dirigeix durant el darrer any.\nEntre les accions que ha dut endavant, la consellera ha destacat "la rehabilitació del Far de la Mola. Finalitzades les obres de rehabilitació al mes de gener d'enguany, més de 2000 persones van visitar l'espai en les jornades de portes obertes al mes de febrer". En aquest sentit, ha afegit que aviat estarà enllestida la producció del projecte museogràfic i es reobrirà a principi de la temporada.\nSusana Labrador, també ha fet èmfasi en la col•laboració entre el Consell i el Govern per tal que el Museu de Formentera estigui més a prop de ser una realitat, gràcies a l'adquisició de sa Senieta que serà seu central del futur.\nA més, la consellera ha destacat la potenciació i ampliació de la programació d'actes culturals durant tot l'any, que s'ha fet des de l'àrea de Cultura "cercant la presència de totes les expressions artístiques i estils".\nPel que a l'àrea d'Educació Susana Labrador ha recordat la forta aposta "per a implementar polítiques educatives a l'etapa de primer cicle d'infantil (0 a 3 anys) amb els objectius clars: la qualitat del servei, la llista d'espera zero en aquest cicle educatiu i facilitar l'escolarització dels infants de famílies amb rendes més baixes amb bonificacions tant de l'escolarització com del menjador".\nLa consellera també ha destacat la gran oferta de cursos de català que es fan des del Servei d'Assessorament Lingüístic, així com altres funcions d'assessorament i suport a totes les àrees del Consell en matèria lingüística.\nEl Ple també ha donat el vistiplau a dues declaracions institucionals. D'una banda, s'ha aprovat la declaració institucional amb motiu del 8 de març, Dia Internacional de les Dones, amb els vots a favor Gent per Formentera, PSOE i Compromís i l'abstenció del PP.\nD'altra banda, ha rebut suport unànime la declaració institucional pel suport del control d'emissions a la mar Mediterrània. Aquesta declaració ha obtingut el suport de tots els grups polítics.


El Mes de la Carxofa es consolida - Sant Boi Diari\nCarxofes amb alguns dels plats que es podran degustar // Jose Polo\nLa tradicional Carxofada de Sant Boi va evolucionar l’any passat cap a un mes dedicat a aquesta hortalissa. Després de la primera experiència, i tot i que de moment no hi ha un estudi d’impacte econòmic sobre la iniciativa, l’Ajuntament de Sant Boi ha decidit repetir l’experiència, que té la col·laboració de l’associació de restauradors locals Sant Boi Degusta, la Cooperativa Agrària Santboiana i el Parc Agrari del Baix Llobregat.\nAixí doncs, la ciutat es prepara per a celebrar un mes sencer dedicat a la carxofa. Durant aquest temps, els restaurants locals oferiran plats específics relacionats amb aquest aliment. A més, també s’han preparat cursos de cuina, sessions de maridatges i, fins i tot, passejades amb bicicleta pel Parc Agrari per conèixer, de primera mà, com es fan les carxofes de Sant Boi.\n«Som referents en qualitat i quantitat de carxofes», ha assegurat l’alcaldessa de Sant Boi, Lluïsa Moret, durant la presentació de l’esdeveniment. «El Mes de la Carxofa simbolitza la unió entre el món agrari i l’oferta gastronòmica del nostre turisme», ha reivindicat Moret.\n«Som l’única cooperativa del Baix Llobregat amb tres parades a Mercabarna», ha explicat Lluís Solanas, de la Cooperativa Agrària Santboiana. Segons ell, la carxofa de Sant Boi és especial perquè «no té pèls al cor» i per la seva «tendresa». Per a Albert Mendiola, de Sant Boi Degusta, el Mes de la Carxofa i la Carxofada són «una festa». «Els restauradors treballem de forma cooperativa, cosa que ens dóna una força que abans no teníem», ha indicat.\nLa regidora de Turisme, Elena Amat, ha reivindicat que «tot Sant Boi es mobilitza entorn la carxofa». «El Mes de la Carxofa és un element que fa sentir orgull de ciutat i ens projecta cap al futur», ha sentenciat. Per la seva banda, la consellera de Turisme del Consell Comarcal del Baix Llobregat, Mireia Monfort, ha assegurat que aquesta iniciativa serveix per «projectar Sant Boi a altres poblacions del Baix Llobregat» i ha posat un repte sobre la taula: «La capacitat d’atreure a les persones de Barcelona».\nD’esquerra a dreta: Mendiola, Solanas, Mendiola, Moret i Amat // Jose Polo\nLa Carxofada, el 2 d’abril\nPerò tot i que se celebri el Mes de la Carxofa la tradicional Carxofada de Sant Boi es tornarà a realitzar, un any més. Serà el pròxim 2 d’abril i els restaurants de la ciutat cooperaran per fer un menú degustació. Tenen previst per cuinar per a 2.000 persones.\nTags:Albert Mendiola Carxofada Carxofada 2017 Consell Comarcal del Baix Llobregat Elena Amat Lluís Solanas Lluïsa Moret Mes de la Carxofa Mes de la Carxofa 2017 Mireia Monfort Parc Agrari del Baix Llobregat Sant Boi Degusta\n← Los vecinos de Ciutat Cooperativa celebran la construcción del nuevo ambulatorio\nLa Gasol Foundation instal·larà la seva seu a Sant Boi →


El PP i Vox denuncien Ábalos per reunir-se amb la vicepresidenta de Veneçuela\nBarcelona. Dijous, 30 de gener de 2020. 18:28\nActualitzat Dijous, 30 de gener de 2020. 18:28\nEl Partit Popular i Vox han denunciat a la fiscalia el ministre de Transports, José Luís Ábalos, per la seva trobada amb la vicepresidenta de Veneçuela, Delcy Rodríguez. El president del PP, Pablo Casado, ha explicat en una atenció als mitjans aquest dijous des de Sevilla que els populars han registrat una denúncia perquè "la justícia dirimeixi què va passar" i ha demanat a Ábalos que, en cas que la fiscalia no actuï "vagi a seu judicial a explicar-se".\nVox també ha portat la trobada al ministeri públic. Després de l'anunci de les accions judicials, el PSOE ha sortit en defensa del ministre de Transports i secretari d'Organització socialista i ha assegurat, en un comunicat de la comissió executiva federal del partit, que "amb la seva actuació va evitar una crisi diplomàtica i va garantir el compliment de les instruccions que Espanya té marcats com a país membre de la Unió Europea".\nEl PSOE ha carregat contra Casado a qui acusen de manca "d'estratègia" i d'enfortir Vox. També han negat, tal com ha dit el líder del PP, que pesi cap ordre de detenció contra la número dos de Nicolás Maduro ni que tingués intenció d'entrar a Espanya.\nVeneçuela El PP demana el cessament immediat d'Ábalos per "trair Espanya" El Nacional


1 any després | Joan Ballana\nposted inReflexions, Sobre Vic on Dilluns, 26 de maig de 2008 by Joan Ballana\n← mostra d´entitats vic 2008\nCan Macara a 4 vents →\nLast reply was Dimecres, 28 de maig de 2008\nView Dimecres, 28 de maig de 2008\nSí, el doble de regidors que ICV, és clar de 1 a 2 és el doble, però amb sols 40 vots més de diferència. També s’ha d’explicar tot…\nView Dimarts, 27 de maig de 2008\nA Vic no hi ha oposició.\n1 L’alcalde per la seva jugada de billar a 4 bandes (ara a 3 bandes- el billar és només a 3 bandes-)\n2 A tots el votants socialistes ja que per fi poden ser de tant en tant alcaldes (si més no accidentals)\n3 A X.Tornafoch (sincerament) per la seva decència política\n4 i a Esquerra perquè…. passava per allà\nHi passes massa per damunt dels resultats, hauries de raonar cada una de les teves apreciacions. Intentar explicar alguns per què.\nAra, dir que ICV va tenir uns resultats dignes… amb el PSC fracassant, ERC ensorrant-se… potser haurien de preguntar-se perquè la CUP si que va augmentar i va treure 2 regidors, el doble que ICV!


Olot s'omple de primavera | Federació Hostaleria de Girona\nDiari de Girona. Els botiguers instal·len 2.000 flors a les escales de l’església de Sant Esteve. Els veïns decoren els seus balcons i finestres amb motius florals. L’objectiu és dinamitzar l’activitat comercial al centre.\nFer primavera és el propòsit de l’Associació de Comerciants d’Olot. Per aconseguir- ho, han instal·lat 2.000 flors a les escales de l’església de Sant Esteve. També han decorat la plaça Catalunya, l’entrada de l’ajuntament, la capella de Sant Ferriol, el patí de l’antic Hospital, la plaça Mora, la plaça de l’Àngel, la plaça del Conill i la plaça Major. A més, molts botiguers han fet muntatges a les seves façanes. «Ho fem perquè la gent pugui voltar i vegi una mica d’atractiu», va explicar ahir Àngel Girona, dinamitzador de l’Associació de Comerciants d’Olot.\nAl llarg d’ahir, els clients de les botigues olotines van obtenir tiquets per les seves compres. Després, els van poder bescanviar per les flors que els donaven els comerciants a les escales de Sant Esteve. Girona va assenyalar que, a més dels clients i per iniciativa de l’Ajuntament, els veïns que acreditessin que havien decorat les finestres i les balconades també van obtenir una flor d’obsequi.\nAquest és el tercer any que s’organitza aquesta activitat i cada vegada té més èxit. Girona considera que és una bona manera de dinamitzar l’activitat comercial al centre d’Olot. En aquest sentit, explica que les floristeries han aportat les flors, l’Ajuntament hi ha col·laborat i els veïns també hi han posat el seu granet de sorra.


Els dies de Dèdal: de juny 2006\nGràcies a Ana Ovando i a Antoni Navarro corregeixo l'afirmació precipitada que el festival A escena de Sagunt no programava aquest estiu cap obra d'inspiració grecoromana. Resulta que sí que n'hi haurà una (com a mostra): els dies 5 i 6 d'agost s'hi representarà El amor del ruiseñor, adaptació atemporal del mite de Filomela i Progne escrita pel nord-americà Timberlake Wertenbaker. Aquest muntatge de Jorge Picó i Teatres de la Generalitat s'estrenarà el 7 de juliol a l'Encontre de Teatre a l'Estiu d'Alzira. També es podrà veure a San Sebastià i Mérida.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 30.6.06 4 comentari(s)\nValentia ab urbe condita\nLes restes sota la plaça de l'Almoina (Foto: Las provincias)\nAhir l'alcaldessa de València, Rita Barberà, va inaugurar la nova plaça de l'Almoina de València al cap de tretze campanyes d'excavacions arqueològiques desenvolupades al llarg de vint anys. La remodelació, projectada pels arquitectes José María Herrera i José Miguel Rueda, deixa veure part de les termes romanes a través d'una superfície de vidre de 300 m2 coberta per una làmina d'aigua.\nEntre les restes trobades a l'àrea destaquen, de l'època romana republicana, l'horreum o magatzem, les termes -les més antigues de la península Ibèrica- i el santuari; de l'època romana imperial, el fòrum, la via Augusta, la cúria -seu del govern de la ciutat- el nimfeu, la basílica civil i la presó martirial; de l'època visigoda, el baptisteri, el cementiri i la memòria martirial.\nEl projecte s'ha de completar amb el futur Museu de l'Almoina. El museu està previst que estigui enllestit en un termini de vuit mesos, i permetrà visitar les restes romanes, visigodes, islàmiques i cristianes que s'hi han trobat en els diversos estrats que es remunten al primer període de la València romana, fundada al 138 a.C.\nNotícia: ajuntament de València / Levante / Las provincias / Europa Press\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 29.6.06 4 comentari(s)\nTeatre clàssic a la fresca\nThe Globe, Londres (S.G.)\nFa uns dies vaig parlar de la representació de Nausica de Joan Maragall. Però aquest estiu tenim la possibilitat d'assistir a d'altres espectacles de tradició grecoromana, que des de fa un temps he anat recollint a l'agenda del Laberint de l'actualitat.\nPer començar hi ha l'adaptació de la Ilíada feta per Alessandro Baricco, Homer, Ilíada, que ha tingut gran èxit en el format de llibre i que ara s'escenifica de la mà de dos grans de la tele-escena catalana, Jordi Boixaderas i Lluís Soler, "que fort retronen" -si se'm permet descriure les veus poderoses de tots dos amb un epítet homèric-, acompanyats de Marta Marco. Teniu ocasió de veure-ho, si encara trobeu entrades, al festival 30Nits de Sabadell,el 28 de juny, a Vic, l'1 de juliol, i al Festival de Barcelona Grec, a la Plaça del Rei, els dies 6 i 7 de juliol.\nSi domineu el francès Les Estivales, el festival de Perpinyà, us ofereix Andromaque de Racine, el 4 de juliol, i Médée, un concentrat dels monòlegs de la tragèdia d'Eurípides en la veu de la bella Fanny Ardant.\nAixí mateix, en el marc dels Capvespres a la romana, a Guissona (La Segarra), Miles gloriosus de Plaute és representat pel grup Balbo de l'IES Santo Domingo de Puerto de Santa María, el 23 de juliol, amb l'entrada lliure.\nEncara més, dins el Festival Shakespeare de Santa Susanna està programada la faula ovidiana Píram i Tisbe, a partir de fragments de l'òpera El Somni d'una nit d'estiu de B. Britten (22 i 25 de juliol). D'altra banda la Fira de Tàrrega obre el 7 de setembre amb Orpheus, un espectacle total de la companyia alemanya Pan.Optikum (en versió castellana-catalana).\nDe tota manera no hi ha dubte que el Festival de Teatro Clásico de Mérida, que se celebrarà del 6 de juliol al 15 d'agost, serà l'estrella, com cada estiu. Enguany presenta un programa de to clarament odisseic:\nCalipso (Venturas y desventuras de una diosa), una comèdia musical,\nÍtaca, una versió lliure de l'Odissea,\nEl amor del ruiseñor (El mito de Procne y Filomela) de Timberlake Wertenbaker,\nOdiseo y Penélope de Mario Vargas Llosa,\nViriato rey de Joâo Osorio de Castro,\nLas aventuras de Ulises (espectacle infantil),\nEl camino de Sísifo a Ícaro (espectacle de carrer).\nFinalment cal destacar que durant aquest estiu al Globe de Londres, el teatre reconstruït de Shakespeare, es representen unes quantes de les obres romanes del gran dramaturg anglès:\nA més s'hi ofereix In extremis, una dramatització del dissortat amor d'Abelard i Heloïsa.\nDe moment això és tot. És una llàstima que aquesta vegada el festival Sagunt a escena no hagi programat, com en altres temporades, cap espectacle de tradició grecoromana dins la seva abundant oferta. En cas que m'arribi informació d'algun espectacle més, ja ho sabeu: a l'agenda.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 26.6.06 0 comentari(s)\nLa sanguinària profecia de la sibil·la Losantos\nUna de les més incendiàries profecies del sinistre Jiménez Losantos diu que, després de l'aprovació de l'Estatut de Catalunya, "es veurà córrer la sang pel Llobregat". Un comentarista ha assenyalat l'origen virgilià d'aquest funest vaticini:\nBella, horrida bella, et Thybrim multo spumantem sanguine cerno.\n'Guerres, guerres terribles, i el Tíber que escumeja de tanta sang, ho veig' (traducció de Joan Bellés).\nVirgili, Eneida, VI, 86-87.\nSón paraules amb les quals la Sibil·la de Cumes anuncia a Eneas les guerres acarnissades que haurà d'afrontar al Laci. En aquesta ocasió, però, la profecia no es complirà, per molt que s'hi esforci la falsa pitonissa en qüestió.\nFont: Desclot, Avui, 22/06/06\nEl referèndum de l'estatut narrat en grec antic\nAkropolis World News recull aquesta setmana la notícia del resultat del referèndum sobre el nou estatut de Catalunya. Recordem que aquest servei de l'actualitat mundial en grec antic el porta amb constància Joan Coderch, professor a la Universitat d'Oxford.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 22.6.06 0 comentari(s)\nHi havia almenys 48 vil·les al voltant de Tàrraco\nL'estudi del paisatge arqueològic antic a l'Ager Tarraconensis (a la dreta del riu Francolí), que es va iniciar fa un any, ja té elaborat un primer mapa dels jaciments trobats a la zona. Així s'han trobat 119 jaciments entre les comarques del Baix Camp, Tarragonès i Alt Camp i s'ha corroborat l'existència d'un mínim de 48 vil·les al voltant de Tàrraco.\nAtès que els jaciments estan concentrats en zones molt determinades, la intenció a partir d'ara és fer prospeccions intensives per comprovar si n'hi havia també en altres àrees. La recerca, duta a terme per l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica, proposa un estudi integral del territori i de la seva població des del 500 aC al 712 dC.\nLes clàssiques segons la LOE\nSeguim amb les entrades dedicades a l'ensenyament. Ana Ovando ens advertia fa un mes de les novetats que introdueix la nova Llei Orgànica d’Educació (LOE) en el currículum de clàssiques. Repassem-ho.\nPer començar l’article 24.5 estableix el currículum dels tres primers cursos d’ESO:\nEn el conjunto de los tres cursos, los alumnos podrán cursar alguna materia optativa. La oferta de materias en este ámbito de optatividad deberá incluir una segunda lengua extranjera y cultura clásica.\nL’article 25.2 es refereix a 4t d’ESO:\nAdemás de las materias enumeradas en el apartado anterior [obligatòries], los alumnos deberán cursar tres materias de las siguientes: Biología y geología, Educación plástica y visual, Física y química, Informática, Latín, Música, Segunda lengua extranjera, Tecnología.\nEls apartats següents també afecten al llatí de quart:\nSembla deduir-se'n, doncs, que s’obre pas a la creació d’itineraris a 4t d’ESO. Pel que fa al batxillerat aparentment no canvia gaire respecte de l'actual, tot i que en falta el desenvolupament:\nA més de concretar les matèries de batxillerat, caldrà veure com es desenvolupa la llei per part de les conselleries d’educació pel que fa al nombre d’hores i programacions. Desapareixerà el concepte de crèdit utilitzat a Catalunya, per exemple?\nPel que fa al calendari d'aplicació de la llei convé saber que el curs 2007-2008 es començarà a implantar a 1r i 3r d'ESO, el 2008-2009 a 2n i 4t d'ESO i 1r de batxillerat, i el 2009-2010 se n'acabarà la implantació amb 2n de batxillerat.\nText complet de la LOE\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 21.6.06 4 comentari(s)\nApologia del llibre de text\nAhir vaig prometre que respondria a la crida llençada pel teleamic Carlos Cabanillas, amb el seu esperit provocador i anarquitzant, a cremar els llibres de text a fi que cada professor elabori el seu propi llibre amb cada grup d'alumnes. En el seu comentari Carlos matisava que era un exabrupte per emfatitzar la nova mentalitat que havia de adquirir el professorat. De tota manera vaig prometre erigir-me en el paladí dels tan denostats llibres de text i així ho faré, en el benentès que parlaré a favor dels bons llibres de text, que n'hi ha, com també n'hi ha, naturalment, de pèssims que no mereixen ser defensats. Però tampoc cal cremar-los, no instaurem ara una in-TIC-isició: prou dificultat tenen els pobres llibres a sobreviure entre tanta tecnologia.\nCertament una de les satisfaccions més grans que pot tenir un docent en la seva vida professional és veure com les activitats preparades per ell mateix són ben acollides pels seus alumnes i es demostren eficaces perquè aprenguin. I puc arribar a entendre que l'objectiu ideal a llarg termini sigui arribar a prescindir del llibre de text. Però, en la meva opinió, abans n'hauria d'haver utilitzat uns quants. En primer lloc perquè se'n pot aprendre molt, dels bons llibres de text, sovint elaborats per altres professors que ens duen anys d'avantatge i d'experiència. Jo puc dir que, a partir d'alguns llibres de text, he après a ensenyar d'una manera força diferent a com em van ensenyar a mi. Per tant el bon llibre de text ens ajuda a alliberar-nos de reproduir indefinidament la mateixa metodologia i esdevé, així, una important font d'innovació didàctica, com sembla que és el famós mètode Orberg que el mateix Carlos troba temptador o com els mètodes de Cambridge o d'altres nascuts en el nostre país.\nD'altra banda l'aprenentatge de qualsevol matèria -i especialment de les llengües- exigeix un mètode. I elaborar un mètode coherent i complet vol anys de dedicació. No tothom es pot permetre el luxe el luxe d'una dedicació tan intensiva per les seves circumstàncies professionals o personals. Un llibre de text ens el pot proporcionar, aquest mètode. No obstant això, sobre el suport que ens dóna i al qual sempre podem recórrer -tant els professors com els alumnes-, és clar que convé complementar-lo amb materials elaborats per un mateix o recopilats d'altres llocs. I en això les TIC són sens dubte les eines més útils.\nLlibres de text o de lectura, TIC o altres recursos no s'exclouen sinó que es complementen.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 20.6.06 6 comentari(s)\nIntegració de les TIC a l’aula\nAna Ovando m’ha llençat un nou meme o cadena blogosfèrica. Potser sí que vaig començar jo però ara per ara anem 1 a 2 a favor teu, Ana. En aquesta ocasió la pregunta és: Què consideres fonamental perquè la integració de les TIC a l’aula sigui possible? L’objectiu de la “simpàtica” cadena és recollir opinions per debatre al Primer Encuentro de Edublogs. En aquest cas no sé si un meme és el millor sistema –si no és per la seva força coercitiva–, perquè imagino que en la major part de requisits hi coincidirem més aviat tots, com de fet coincideixo amb les indicacions aportades per la mateixa Ana i amb les d’altres enredats. Potser per això em sembla important centrar-me no tant en les coincidències com en les matisacions.\nLa meva opinió ja la vaig reflectir en una comunicació sobre TIC i estudis clàssics que vaig recollir aquí. No cal dir que tenir equips a les aules (ordinadors, pissarres digitals, banda ampla) i programari disponible és bàsic, però jo posaria l’èmfasi en el factor humà, que sempre sol ser el més difícil. Carlos Cabanillas, també involucrat ara en el mateix meme, ens alertava ja fa més d’un any, en un dels seus innombrables blocs, de què pot passar si es passa l’arada davant els bous, és a dir, si, amb un afany més que res publicitari, es posen aules totalment equipades sense preparar el professorat: els equips faran més nosa que servei i es malbaratan. Per tant l’equipament dels centres ha de ser progressiu i paral·lel a la formació i sensibilització del professorat, que en definitiva serà qui té a les seves mans emprar-lo o no. I jo crec que la manera més efectiva d’incentivar els professors a utilitzar les noves tecnologies és fer-los veure quins recursos concrets els poden servir per millorar la docència de la seva matèria determinada, com es fa, per exemple, des del CEFIRE de Sagunt en l’àmbit de clàssiques que tan entusiàsticament porta l’Ana (i jo diria, des de la distància, que amb èxit). A Catalunya això no es fa o en tot cas només es fa per àrees massa extenses (llengües, socials...) per seduir el professorat, en especial de les matèries minoritàries dins aquestes àrees –com les clàssiques, evidentment. Jo fins i tot diria que la sensibilització del professorat ha d’anar per davant de la formació: quan els docents vegin clar com els servirà per millorar la seva pràctica professional la major part ja es preocuparan d’aprendre, tot i que naturalment se’ls ha de facilitar recursos, mitjans i formació. Cal tenir en compte, tanmateix, que sempre hi haurà un reducte –més o menys gran– de professors ancorats en la inèrcia, en la repetició d’allò que han après i que han fet tota la vida, i només faran allò que se’ls obligui a fer. En el meu centre, per exemple, ha costat anys una cosa tan senzilla com que els professors introdueixin les notes als ordinadors. I al final tots ho han de fer perquè ara és l’únic sistema.\nEn les respostes que he llegit es parla d’un canvi de mentalitat del professorat. Sens dubte cal aquest canvi. Les tendències pedagògiques en voga veuen les TIC com una oportunitat per estendre les seves metodologies, ja que no se n’acaben de sortir d’imposar-les via DOG o via BOE. Jo sóc més aviat eclèctic i tendeixo a aplicar metodologies construïdes sobre diferents bases i, per tant, no entraré en aquest debat. Més aviat incidiria en la importància de compartir. És hora que els professors surtin de la seva closca i que utilitzin les eines telemàtiques per parlar entre ells, per debatre els seus problemes, per comparar metodologies, per intercanviar recursos útils i informacions interessants, per construir entorns col·laboratius. A mi em sembla evident que així tothom hi sortirem guanyant. Però me’n faig creus de com costa que els professors participin amb els seus col·legues en iniciatives tan senzilles com fòrums, llistes de correu electrònic, blocs, webs col·laboratius... Sempre acabem sent els mateixos quatre gats que ens anem trobant a tot arreu. Tant costa participar? Jo crec que no, que simplement cal un canvi de mentalitat, de pensar que podem fer coses, petites o grans, que puguin ser de profit per als altres, i que, en major o menor mesura, podem millorar algunes coses entre tots.\nBé per avui ja m’he enrotllat prou. Deixo per un altre dia contestar a la crida per cremar els llibres de text que Carlos fa en la seva resposta. Jo prendré la llança a favor dels sempre tan vilipendiats (i tan utilitzats) llibres de text.\nPel que fa al meme, em sap greu, però no em veig amb cor de continuar. Ana, a més d’embolicar-m’hi, m’has aixafat els possibles destinataris. I no voldria pas que, com l’última vegada, el meu testimoni es perdés en la immensitat de l’espai virtual.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 19.6.06 3 comentari(s)\nJaciment romà parcialment salvat de l'autopista d'Eivissa\nFinalment tenim una bona notícia d'Eivissa, el ric patrimoni arqueològic de la qual està greument amenaçat per la construcció de l'autopista.\nEl conseller insular de Patrimoni, Joan Marí Tur, va anunciar ahir que l'hipocaust (sistema de calefacció) d'unes termes romanes trobat al costat de l'hipòdrom de Sant Jordi serà finalment conservat in situ amb el seu entorn, és a dir, part del jaciment arqueològic d'uns 2.000 m2 que el Consell havia autoritzat anteriorment desmantellar per realitzar les obres de l'autovia. Aquesta decisió obligarà a modificar el disseny d'un vial de la rotonda projectada en aquest lloc.\nLa intenció inicial del Consell de destruir aquest jaciment va provocar fortes protestes de la Plataforma Antiautopistes i d'antics arqueòlegs de la pròpia obra, que van considerar-lo summament rellevant. Les obres de l'autovia no van arribar a consumar la destrucció de tot el jaciment.\nNotícia: Diario de Ibiza (a través de Commentariola Hispaniae)\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 16.6.06 0 comentari(s)\nAntínous o la història circular al MAC\nLa seu barcelonina del Museu d'Arqueologia de Catalunya acull des d'ahir fins al 25 de setembre l'exposició Antínous o la història circular de l'artista Jesús Galdón (Barcelona, 1967), que reflexiona sobre la imatge anònima del passat. Galdón proposa a la mostra un joc visual a partir de dos miralls i de diferents composicions fotogràfiques creades a partir de fragments de retrats en marbre d'època romana.\nNo és la primera exposició de Galdón en un museu arqueològic, atès que el 2000 va presentar La memòria dels déus al Museu Nacional Arqueològic de Tarragona.\nEl títol de la mostra actual al·ludeix a Antínous, un noi bellíssim de qui l'emperador Hadrià es va enamorar perdudament. Després de la seva tràgica mort en el Nil, Hadrià va inundar tot l'Imperi d'estàtues del jove. Curiosament en l'actualitat el seu culte ha estat reprès com a déu de l'homosexualitat.\nAntínous, Musée du Louvre.\nAntínous o la història circular de Jesús Galdón,\nMuseu d'Arqueologia de Catalunya, del 14 de juny al 25 de setembre.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 15.6.06 2 comentari(s)\nTemes: exposicions, tradició clàssica\nNausica de Maragall torna als escenaris al cap de quasi un segle\nL'Arxiu Joan Maragall de Barcelona va ser l'escenari abans d'ahir de la primera lectura de Nausica, l'única obra de teatre escrita pel poeta Joan Maragall, inspirada en l'Odissea d'Homer a través de la Nausikaa de Goethe i que va ser l'objecte de la tesi doctoral de Carles Riba. Es preparaven així les representacions d'aquesta tragèdia que tornarà a ser representada aquest estiu per primera vegada des de 1912. Sota la direcció d'Hermann Bonnín hi eren present tots els actors que participen en la funció: Sílvia Bel (Nausica), la jove princesa dels feacis fascinada per Ulisses, l'heroi madur (Lluís Soler), Enric Majó, Carme Sansa i Montserrat Salvador. L'obra es representarà enguany a tres festivals d'estiu:\nFestival de la Porta Ferrada, Auditori de Sant Feliu de Guíxols, 23 de juliol.\nFestival d'Estiu de Tarragona, 27 de juliol.\nFestival de Barcelona Grec, Teatre Grec, del 2 al 5 d'agost.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 14.6.06 0 comentari(s)\nUn creuer pel Mediterrani clàssic (1933)\nUs imagineu un ministre promovent un creuer pel Mediterrani clàssic per a estudiants universitaris? Doncs això és el que va fer el ministre d'Instrucció Pública i Belles Arts de la República, Fernando de los Ríos: l'estiu del 1933 el Ciudad de Cádiz va fer un recorregut pel Mediterrani organitzat per la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universidad de Madrid, que pretenia ser una lliçó viva d'història i d'art. Entre els passatgers hi anaven (agafeu-vos!) Salvador Espriu -que acabava d'obtenir una beca per completar la seva formació com a egiptòleg-, Bartomeu Rosselló-Pòrcel, Jaume Vicens Vives, Gonzalo Menéndez Pidal, Antonio Tovar, Isabel García Lorca i Julián Marías. Aquell viatge d'estudis va recórrer els escenaris de la cultura clàssica: Tunísia, Malta, Egipte, el Pròxim Orient, Creta, Rodes, Turquia, Grècia, Itàlia i Mallorca. Entès com postgrau d'humanitats a bord d'un vaixell, el viatge va generar llibres, conferències de professors, diaris d'estudiants i un documental. Tot un creuer de luxe... intel·lectual.\nTot això ve perquè recentment el viatge ha estat recordat per dos llibres. En primer lloc El sueño de una generación (Universitat de Barcelona), dels arqueòlegs Francisco Gracia i Josep Maria Fullola, reconstrueix de forma minuciosa el viatge del 1933 i inclou en un annex els diaris personals de Vicens Vives, Gregorio Marañón Moya i Esmeralda Gijón Zapata, una futura arabista eminent.\nD'altra banda la poeta Susanna Rafart ha recreat el mateix creuer per escriure Un cor grec (Angle Editorial), un volum a mig camí entre el dietari de viatge i l'assaig, en el qual evoca els escriptors aleshores novells i revisita part de l'itinerari que el creuer va fer per Grècia.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 13.6.06 2 comentari(s)\nTemes: literatura, societat, tradició clàssica\nRoses condicionarà la Ciutadella per rebre visites\nGràfic del projecte (El Periódico). Per ampliar-lo fes-hi un clic. El "Detall de les restes gregues" reprodueix en realitat les restes romanes.\nL'ajuntament de Roses (Alt Empordà) ha adjudicat la primera fase del projecte d'ordenació de la Ciutadella, que s'iniciarà després de l'estiu. L'objectiu de la remodelació serà fer comprendre al visitant la complexitat històrica de l'àrea, que comprèn des de les estructures més antigues fins ara excavades de la colònia grega de Roda (Rhode), del segle IV a.C., fins a la fortalesa militar del 1543 que delimita el recinte. Una passarel·la de pas elevat entre el nucli hel·lenístic i el nucli romà permetrà al visitant veure les dues zones de manera diferenciada. Des de la muralla també es podrà tenir una bona perspectiva del conjunt. Oliveres i xiprers donaran ombra als visitants i un nou sistema d'il·luminació farà possible les visites nocturnes.\nEsperem que, a banda de preparar el recinte per a les visites, continuïn les recerques arqueològiques d'aquest encara enigmàtic jaciment, una germana petita d'Empúries fins ara poc estudiada.\nNotícia: ajuntament de Roses, Diari de Girona, El Periódico\nResum del projecte (PDF)\nPanoràmica virtual de la Ciutadella de Roses (Roses digital)\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 12.6.06 2 comentari(s)\nLa SEEC premia l'editorial Gredos\nLa Sociedad Española de Estudios Clásicos lliurarà avui el V Premi a la promoció i difusió dels estudis clàssics a l'Editorial Gredos, per la seva atenció continuada envers la filologia clàssica, a través de la publicació de llibres de recerca i, sobretot, per la Biblioteca Clásica, de traduccions d'obres de la literatura grega i llatina. Gredos va ser comprada recentment per RBA.\nActe de lliurament: 9 de juny, 12.30 h., Museo Arqueológico Nacional, Madrid.\nMés informació: SEEC (PDF).\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 9.6.06 0 comentari(s)\nCursos i altres activitats d'estiu\nPer als qui vulgueu aprofitar l'estiu per formar-vos o per re-formar-vos, sigui en les escoles d'estiu que es donen per aquí o fora, trobareu una bona colla de cursos relacionats amb els estudis clàssics a l'agenda de Labyrinthus, tot i que n'hi ha que fa temps estan anunciats i ja n'haurà passat el període d'inscripció. També hi trobareu altres activitats una mica més lúdiques, com ara exposicions, teatre i viatges. En tot cas, si encara no li heu donat una ullada, feu-ho ara. Naturalment l'agenda s'actualitza permanentment i, per tant, encara hi haurà més novetats de cara a l'estiu. Recordeu que sempre hi podeu accedir per mitjà d'un enllaç al menú de la dreta. Ah! i si voleu donar a conèixer alguna activitat a través de l'agenda, no dubteu a fer-m'ho saber.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 7.6.06 0 comentari(s)\nEls estudis clàssics en perill a Portugal\nA través de la SEEC i l'ARLT s'ha difós una campanya de suport a les llengües clàssiques a Portugal arran de la seva pràctica desaparició de l'educació secundària, amb el consegüent risc que corren en l'ensenyament superior, en el marc d'una reorganització escolar que també posa en perill les llengües estrangeres.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 6.6.06 0 comentari(s)\nActivitats per repassar grec i llatí de selectivitat\nCom toca aquests dies seguim la tanda de les PAU amb un seguit d'activitats que es poden utilitzar per repassar alguns dels temes. Tenim alguns quaderns virtuals i activitats realitzades amb Hotpotatoes:\nVictoria Bescós ha preparat un quadern virtual sobre la presència romana a Catalunya i a la península Ibèrica.\nCarme Muñoz també ha publicat un altre quadern virtual sobre La Odisea.\nEl web de Marià Betriu inclou activitats en HP de grec i Roma (urbanisme, obres públiques, Jocs i espectacles públics).\nA Labyrinthus trobareu activitats en HP sobre els déus grecoromans i sobre alguns mites grecs (entre altres la guerra de Troia i el cicle tebà).\nCal observar que els quaderns virtuals esmentats són els primers relatius al món clàssic.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 5.6.06 1 comentari(s)\nEl papir grec més antic es reexamina\nFoto: papir de Derveni, Online Database of Papyrology (University of Chicago)\nEl passat 30 de maig, a Tessalònica (Grècia), es va presentar a la premsa un equip d'especialistes nord-americans, britànics i grecs que s'han coordinat per elaborar, amb l'ajuda de la tecnologia més cadavantera, una nova edició del papir de Derveni, un papir amb un text grec de c. 340 a.C. considerat el papir occidental més antic dels trobats fins ara. El papir, conservat al Museu Arqueològic de Tessalònica, es va trobar carbonitzat entre les restes d'una pira funerària d'un noble a Derveni, Macedònia. El text que transmet és el comentari filosòfic, que es remunta al segle V a.C, d'un poema òrfic sobre el naixement dels déus.\nÉs sorprenent -en positiu, és clar- com això dels papirs té ara una repercussió mediàtica. Primer l'Evangeli de Judes, ara el papir de Derveni. El papir està de moda?\nDossier de premsa a Terra antiquae\nVídeo de la cadena nord-americana MSNBC (visible amb Explorer i amb publicitat inclosa).\nTraducció anglesa de Gábor Betegh (2004).\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 2.6.06 2 comentari(s)\nActivitats infantils al Museu Arqueològic d'Eivissa\nEl Museu Arqueològic d'Eivissa ha obert avui el termini d'inscripció de les activitats que s'inclouran al taller d'Arqueologia d'enguany, amb un total de 45 places per a nens d'entre 5 i 14 anys. L'objectiu és que els menuts coneguin les tècniques de l'arqueologia, el context històric de la necròpolis del puig des Molins i vegin la recreació de tasques i oficis de l'antiguitat.\nEscrit per Sebastià Giralt el dia 1.6.06 0 comentari(s)\nJaciment romà parcialment salvat de l'autopista d'...\nNausica de Maragall torna als escenaris al cap de ...\nRoses condicionarà la Ciutadella per rebre visites...\nActivitats per repassar grec i llatí de selectivit...\nActivitats infantils al Museu Arqueològic d'Eiviss...


La marató infantil de Castelló convida als xiquets a iniciar-se en l’atletisme - Noticias Jove i Menut - El Periódico Mediterráneo\nLa marató infantil de Castelló convida als xiquets a iniciar-se en l’atletisme\nLa prova, que es celebra al parc Ribalta, serveix com a preludi a la carrera dels majors i reunirà a més de 500 atletes menuts\nEls xiquets de Castelló aficionats a l’atletisme tenen el dissabte una cita ineludible, amb la celebració d’una marató infantil que servirà com a preludi a la prova dels atletes més majors, la Marató BP, que es celebrarà diumenge. Les carreres, patrocinades per el Centre Comercial Salera, tindran lloc al parc Ribalta a partir de les 11.00 hores, amb eixida al costat de la Tinença Alcaldia Oest.\nL’organització ha previst diferents grups per edats en funció de la quantitat de xiquets en cada categoria. Els primers a eixir seran els mini benjamins, els participants de fins a cinc anys, que recorreran 150 metres. Els seguiran els pre-benjamins (6 i 7 anys), que cobriran una distància de 300 metres, i els benjamins (8 i 9 anys), 500 metres. Els alevins de 10 i 11 anys competiran sobre 700 metres, els infantils de 12 i 13, 1.500 metres, i els cadets de 14 i 15, 1.400 metres.\nDes de l’organització s’ha fet una crida als pares i mares perquè no arriben justos de temps a la carrera, ja que hi ha molts xiquets. El CEIP Gaetà Huguet també ha col·laborat cedint les dutxes de l’escola per als participants en la carrera.\nPer a fer la competició molt més divertida, es disposarà una zona de photocall perquè els pares facen la foto amb la medalla. A més, tots els xiquets i xiquetes participants en la marató tindran el mateix premi com recompensa del seu esforç: una medalla commemorativa i una samarreta, cortesia del Centre Comercial Salera.\nPer tal d’agilitzar les inscripcions, s’habilita un formulari on line en www.maratonbpcastellon.com perquè tots aquells xiquets i xiquetes que vulguen puguen inscriure’s de forma més segura. També s’habilitaran a través de diversos col·legis de la ciutat. La recollida de dorsals serà el dijous i el divendres en el punt d’informació de Salera.\nEs tracta d’una activitat lúdica, d’una carrera no competitiva que aposta per fer més visible la importància de la pràctica de l’esport, més encara en l’edat més primerenca. Des de l’organització s’espera que més de 500 xiquets castellonencs es reunisquen al parc Ribalta. La premissa és que aquesta marató infantil es convertisca, igual que el seu germà major, en una cita ineludible a la ciutat.


Curs guía caní policial | Lladruc\nAll posts tagged Curs guía caní policial\nCurs avançat de guia caní policial a Palafolls\nEls alumnes del curs avançat de guia caní policial a Palafolls!\nDurant els dies 6, 7 i 8 d’Octubre es va celebrar a Palafolls el “Curs avançat de guia caní policial“, organitzat per dos policies amb una dilatada trajectòria professional i la col·laboració del Sindicat de Funcionaris de Policia i Lladruc.\nÉs una realitat que, cada vegada més, la seguretat pública valora més la tinença de gossos específicament ensinistrats per ajudar-los en diferents tasques, especialment en la recerca i localització de substàncies estupefaents. El gos d’aquestes unitats ha de ser un gos d’elit però també és essencial que existeixi un binomi perfecte entre aquest i el seu guia. Així doncs els policies van aprendre conceptes importants d’etologia, tècniques d’ensinistrament, maneig del gos i operativitat real. En la meva xerrada vaig explicar les diferents especialitats dels gossos detectors (des de drogues fins a gossos detectors de cadàver submergits) i quina és la selecció que han de seguir: gènere, races més utilitzades i proves per al cadell i el gos adult. També els vaig exposar la metodologia de Lladruc per seleccionar els cadells amb vuit setmanes i, només d’arribar a casa, començar l’esforç de socialitzar-los i ensinistrar-los per convertir-los en excel·lents gossos de treball que també puguin viure correctament en família.\nA la part pràctica la Fura, Pastor Alemany de poc més de cinc mesos, va mostrar el treball d’iniciació del cadell. La Mina va ensenyar als alumnes l’obediència de base necessària per a un gos detector (fins i tot algun policia va poder practicar amb ella!) i la Cendra, Pastor Belga Malinois, va fer una demostració d’obediència avançada amb i sense corretja i de marcació activa de la substància ben amagada en una caixa. Finalment la Syra, Border Collie, va fer una marcació passiva i va realitzar diferents habilitats. També vaig mostrar als alumnes tot el material que fem servir: caixes holandeses de detecció, mossegadors, estoigs de pseudos, etc.\nLa Fura ja gairebé sembla una “senyora gossa policia” amb la placa de Sant Feliu de Guíxols! 😉\nDes d’aquí vull donar les gràcies a l’Ajuntament de Palafolls i més concretament al regidor de seguretat ciutadana, pel seu interès i la cessió del magnífic espai on es van desenvolupar les classes teòriques i pràctiques, als organitzadors del curs per haver comptat amb Lladruc i a tots els assistents per les seves preguntes i la seva il·lusió. Tant de bo aviat totes les policies del nostre país disposin d’una unitat canina!\nby lladruc on Octubre 9, 2014 • Enllaç permanent\nEtiquetat Curs guía caní policial, Curs guia caní, Detecció de drogues, Exhibició gossos detectors, Gos detector, Gos policia, Gossos de detecció, Gossos detectors, Gossos policia, Pastor Alemany de treball, Pastor Belga Malinois, Policia, Policia i gossos, Policia Palafolls, Unitats canines, Unitats canines policials\nPosted by lladruc on Octubre 9, 2014\nCurs avançat de Guia Caní Policial\nDel 29 de Juliol a l’1 d’Agost vaig col·laborar en el Curs avançat de guia caní policial organitzat pel sindicat de funcionaris de Policia i protagonitzat per diverses unitats policials de les comarques gironines i barcelonines.\nEl curs, d’un total de cinquanta hores i enfocat a policies, militars, vigilants municipals i voluntaris de protecció civil, va explicar les diferents tècniques d’ensinistrament i el maneig correcte del gos que treballa per a forces i cossos de seguretat de l’estat. Vaig preparar un power point on vaig explicar les diferents especialitats dels gossos detectors (des de drogues fins a gossos detectors de cadàver submergits) i quina és la selecció que han de seguir: gènere, races més utilitzades i proves per al cadell i el gos adult. També els vaig exposar com seleccionem i treballem amb els nostres gossos des que arriben a casa amb vuit o nou setmanes i l’esforç que fem perquè el seu ensinistrament i la seva socialització no només siguin els idonis per convertir-los en excel·lents gossos de treball sinó també perquè puguin viure correctament en família.\nUna servidora “predicant” les virtuts d’una bona socialització del futur gos detector 🙂\nPerò un curs de guia caní no val per res si no és també pràctic així que el dia 30 de Juliol els vaig presentar tot el material que utilitzem per entrenar els nostres gossos detectors: els pseudos (substàncies químiques que fan la mateixa olor que la droga), les caixes de detecció de plàstic i holandeses, armilles protectores pel gos, arnesos, mossegadors… i els nostres protocols de treball.\nEls pseudos que utilitzem per ensinistrar els nostres gossos detectors de drogues\nUna servidora explicant els nostres protocols de treball\nTambé vaig voler que els alumnes poguessin veure el treball de construcció d’un gos detector així que els vaig presentar la Fura i els vaig explicar com, amb només tres mesets, la socialitzem, la motivem a través del joc i preparem la seva obediència de base.\nLa Fura, amb només tres mesets, fent una cridada immediata 🙂\nLa Mina i la Burka els van servir d’exemple per entendre com és la preparació d’un gos jove, el nivell d’exigència demanat i la satisfacció que suposa veure com tot l’esforç dedicat a les primeres etapes comença a mostrar la seva recompensa.\nLa Mina caminant al costat sense estirar de la corretja\nFinalment la Cendra, Pastor Belga Malinois, els va mostrar l’eficàcia d’un gos ja preparat i la seva passió (com diuen els anglesos el drive) per complaure el guia des del moment que li posem l’arnès de treball.\nLa Cendra en plena marcació activa de la substància…\n… i feliç de la vida resolent dubtes amb el mossegador a la boca!\nEn resum, quan un sent una verdadera passió per alguna cosa no pot deixar de transmetre-la i aquest curs va ser molt estimulant per mi. Gràcies a tots per haver confiat, una vegada més, en Lladruc!\nFoto de grup amb la Fura en braços del Sr. Alcalde!\nby lladruc on Agost 12, 2014 • Enllaç permanent\nEtiquetat Curs guía caní policial, Curs guia caní, Detecció amb gossos, Detecció de drogues, Gos detector, Gos policia, Gossos de detecció, Gossos detectors, Gossos policia, Gossos policials, Guia caní, Guia caní policial, Pastor Alemany de treball, Pastor Belga Malinois, Perros detectores, Policia, Policia i gossos, Unitats canines, Unitats canines policials\nPosted by lladruc on Agost 12, 2014


La consellera de Cultura de la ciutat, Inés Solé i el director de la Tardor Literària, Joan Cavallé.\nActualitzada 25/10/2021 a les 12:29\nLa consellera de Cultura de la ciutat, Inés Solé, ha avançat que volen crear un guardó que sigui un homenatge a una persona per la seva trajectòria en traducció. «És una figura clau sovint invisibilitzada», ha destacat Solé. A banda hi haurà altres novetats, com l'espectacle poètic 'El camí de Santa Tecla o la revolta de les dones', que l'Associació de Professionals i Estudiosos en Llengua Catalana (APELLC) organitza al claustre del seminari. Cavallé ha destacat el caràcter «revolucionari» de la màrtir que, com a dona, va «desobeir per seguir el seu camí».\nDescarrega't AQUÍ el programa de la Tardor Literària\nComenta el contingut : La Tardor Literària de Tarragona recupera la normalitat prepandèmica i posa en valor els autors locals


La psicooncòloga ja visita els malalts de càncer que reben cures pal·liatives - El Periòdic d'Andorra\nLa psicooncòloga ja visita els malalts de càncer que reben cures pal·liatives\nEl servei d’oncologia de l’Hospital fa un cribratge dels pacients que tractarà l’especialista\nPublicat el Dimarts, 30 d'octubre de 2018 | 02:45 h\nVistes de l'exterior de l'Hospital de Meritxell. | MARICEL BLANCH\nLa psicooncòloga contractada pel SAAS des de més d’un mes ja visita als malalts de càncer amb tractaments pal·liatius per donar-los suport i orientar-los en el que necessitin, així ho va confirmar a EL PERIÒDIC el president de l’Associació Andorrana contra el Càncer (Assandca), Josep Saravia.\nEl següent pas de l’especialista serà visitar als pacients que li derivi el servei d’oncologia, que està treballant amb una taula de valors i criteris per seleccionar les persones que requereixen l’acompanyament de la professional. L’Assandca es va reunir la setmana passada amb la psicooncòloga a petició de l’entitat per conèixer en detall les funcions encomanades pel SAAS i per entendre per què a data 19 d’octubre encara no visitava els pacients. La reunió «va ser molt positiva», va manifestar Saravia després que s’assabentés de la incorporació de l’experta a través dels mitjans de comunicació, tot i ser una petició i una reivindicació «prioritària» de l’entitat des de feia anys. En aquest sentit, va assegurar que la professional «està disposada a col·laborar amb l’associació», una petició que reclamava al Ministeri de Salut, que el desembre del 2016 va anunciar que durant el 2017 incorporaria aquesta figura. L’arribada, però, s’ha forjat quasi dos anys després i amb estira-i-arronses per part del SAAS perquè al desembre de l’any passat van indicar que no hi havia una data límit establerta per obrir la convocatòria.\nPassant consulta ja, l’experta té la prioritat d’atendre els malalts de càncer, però fonts de l’Hospital reconeixent que, en pertànyer al servei de Salut Mental, també tractarà pacients de tota mena. Respecte a l’especialització oncològica, Saravia va explicar que la professional treballarà dos fronts: d’una banda, farà un tractament individual i personalitzat a cada pacient. De l’altra, farà xerrades i grups terapèutics si suma el quòrum necessari.\nMalalts i familiars\nAl marge dels malalts pal·liatius i dels que derivi el departament d’oncologia pròximament, qualsevol malalt que pateixi la malaltia i es tracti a través del SAAS pot demanar hora amb l’especialista, van indicar des de l’associació. Tanmateix, a més de donar acompanyament als pacients, l’experta també oferirà atenció als familiars dels malalts i als professionals del departament d’oncologia, ja que l’Assandca i l’Hospital sempre han considerat oportú que el paper de la psicooncòloga sigui «integrador» perquè ells també pateixen un «impacte psicològic». Per això, oferint una assistència integral volen ajudar-los a «comprendre els problemes emocionals» que poden patir les persones amb càncer. «L’avaluació de l’estat anímic és clau», van recordar des de l’associació.\nDues vies per ser atès\nEl servei d’oncologia està fent el cribratge per determinar quins malalts necessiten acompanyament psicològic i pròximament se’ls citarà per oferir-los-el. Tot i això, la nova figura també efecte retroactiu: les persones que han patit la malaltia i que actualment no estan en tractament, però que requereixen ajuda, també poden adreçar-se a l’especialista. En aquest cas, i segons fonts del centre mèdic, la consulta no es podrà finançar a través de la CASS i la persona sol·licitant l’haurà d’abonar íntegrament. Fins ara, qualsevol malalt que volgués aquesta coberta havia d’anar per compte propi a un especialista. «L’important és que els malalts i familiars afectats sàpiguen que tenen una psicòloga especialitzada en el càncer a la que poden acudir», va assenyalar Saravia.


a) Emetre informe, amb caràcter previ i preceptiu, sobre els avantprojectes i altres disposicions generals de l'Administració de la Generalitat en aquest àmbit.\nb) Emetre informe, amb caràcter previ i preceptiu, sobre el pla director i els plans anuals de cooperació al desenvolupament.\nc) Conèixer els informes de seguiment dels plans anuals i les avaluacions del pla director i proposar, després de fer-ne l'estudi i la deliberació, les recomanacions oportunes.\nd) Fer arribar al Govern, per mitjà del conseller o consellera competent en matèria d'actuacions exteriors, les iniciatives i les propostes que consideri convenients per a la millora de les actuacions en aquest àmbit.\ne) Proposar, en funció de circumstàncies especials, la modificació dels plans anuals, i si escau del pla director.\nf) Les altres funcions que li assigni el conseller o consellera competent en matèria d'actuacions exteriors o li siguin atorgades expressament per les lleis o els reglaments.\nÒrgan consultiu i de participació de la comunitat catalana per al desenvolupament de l'activitat de l'Administració de la Generalitat en l'àmbit de cooperació al desenvolupament.\na) Presidència: serà elegida entre les persones que integren la vocalia del Consell de Cooperació.\nb) Vicepresidència: la persona titular de la Secretaria de Cooperació Exterior.\n- Sis, en representació dels departaments i organismes de la Generalitat\n- Quatre representants de la Federació Catalana d'ONG per al Desenvolupament\n- Dos representants del món sindical\n- Dos representants del món empresarial\n- Dos representants de les Universitats, designats pel Consell Interuniversitari de Catalunya\n- Un representant dels col·legis professionals, designat pel Consell de Col·legis Professionals de Catalunya\n- Un representant del Consell Nacional de Joventut de Catalunya.\n- Un representant del Fons Català de Cooperació al Desenvolupament\n- Tres persones expertes de reconegut prestigi, en l'àmbit de la cooperació i la solidaritat internacional, designats per la Presidència i a proposta dels vocals del Consell.\nd) Secretaria: tindrà vot, i exercirà el càrrec la persona titular de la direcció de l'Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.\n(DOGC núm. 6245)


Crea una factura en línia\nGenerador de factures en línia gratuït\nGenereu factures ràpidament en línia. Simplement empleneu les vostres dades i obteniu la factura en PDF, Word.\nIdioma de la factura: Afrikaans Alemany Anglès Àrab Bengalí Català Coreà Danès Espanyol Finès Francès Georgià Grec Gujarati Hebreu Hindi Indonesi Irlandès Italià Japonès Javanès Kazakh Malai Marathi Neerlandès Odia (Oriya) Panjabi Persa Polonès Portuguès Romanès Rus Sindhi Tagalog (filipí) Tailandès Tàmil Telugu Turc Txec Ucraïnès Urdú Vietnamita Xinès (simplificat) Xinès (tradicional)\nAfganistan Albània Alemanya Algèria Anar Andorra Anglaterra Angola Anguilla Antàrtida Antigua i Barbuda Antilles Holandeses Aràbia Saudita Argentina Armènia Aruba Austràlia Àustria Azerbaidjan Bahames Bahrain Bangladesh Barbados Bèlgica Belize Benín Bermudes Bhutan Bielorússia Bolívia Bòsnia i Hercegovina Botswana Brasil Brunei Darussalam Bulgària Burkina Faso Burundi Cambodja Camerun Canadà Cap Verd Colòmbia Comores Congo Continent britànic de l'oceà Índic Corea, República de Corea, República Democràtica Popular de Costa d'Ivori Costa Rica Croàcia Cuba Dinamarca Djibouti Dominica Egipte El Salvador Emirats Àrabs Units Equador Eritrea Eslovàquia (República Eslovaca) Eslovènia Espanya Estat de la Ciutat del Vaticà (Santa Seu) Estats Units d'Amèrica (EUA) Estònia Etiòpia Federació Russa Fiji Filipines Finlàndia França França, Metropolitana Gabon Gàmbia Geòrgia Ghana Gibraltar Granada Grècia Groenlàndia Guadalupe Guaiana Francesa Guam Guatemala Guinea Guinea Equatorial Guinea-Bissau Guyana Haití Hondures Hong Kong Hongria Iemen Illa Bouvet Illa de Nadal Illa Heard i Illes Mcdonald Illa Norfolk Illes Caiman Illes Cocos (Keeling) Illes Cook Illes Faroe Illes Malvines (Malvines) Illes Mariannes del Nord Illes Marshall Illes perifèriques menors dels Estats Units Illes Salomó Illes Svalbard i Jan Mayen Illes Turks i Caicos Illes Verges (britàniques) Illes Verges (EUA) Illes Wallis i Futuna Índia Indonèsia Iran, República Islàmica de Iraq Irlanda Islàndia Israel Itàlia Iugoslàvia Jamahiriya àrab líbia Jamaica Japó Jordània Kazakhstan Kenya Kirguizistan Kiribati Kuwait Lesotho Letònia Líban Libèria Liechtenstein Lituània Luxemburg Macau Macedònia, antiga República Iugoslava de Madagascar Malàisia Malawi Maldives Mali Malta Marroc Martinica Maurici Mauritània Mayotte Mèxic Micronèsia, Estats federats de Moçambic Moldàvia, República de Mònaco Mongòlia Montserrat Myanmar Namíbia Nauru Nepal Nicaragua Níger Nigèria Niue Noruega Nova Caledònia Nova Zelanda Oman Països Baixos Pakistan Palau Panamà Papua Nova Guinea Paraguai Perú Pitcairn Polinèsia Francesa Polònia Portugal Puerto Rico Qatar Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda del Nord (Regne Unit) República Àrab Siriana República Centreafricana República Democràtica Popular Lao República Dominicana República Txeca Reunió Romania Rwanda Sàhara Occidental Saint Kitts i Nevis Samoa Samoa Americana San Marino Sant Pere i Miqueló Sant Vicenç i les Granadines Santa Helena Santa Llúcia Santo Tomé i Príncep Senegal Seychelles Sierra Leone Singapur Somàlia Sri Lanka Sud-Àfrica Sudan Suècia Suïssa Surinam Swazilàndia Tadjikistan Tailàndia Taiwan, província de la Xina Tanzània, República Unida de Territoris australs francesos Tokelau Tonga Trinitat i Tobago Tunísia Turkmenistan Turquia Tuvalu Txad Ucraïna Uganda Uruguai Uzbekistan Vanuatu Veneçuela Vietnam Xile Xina Xipre Zaire Zàmbia Zimbabwe\nAfegeix una línia de comanda\nAFN - Afganès (Af) MGA - Ariary malgaix (MGA) THB - Baht (฿) PAB - Balboa (B/.) ETB - Birr etíop (ETB) BTC - Bitcoin (₿) BOB - Boliviano (Bs.) VEB - Bolívar (VEB) VEF - Bolívar Fuerte (Bs F) BGN - Búlgar Lev (лв) GHS - Cedi (₵) CRC - Colon de Costa Rica (₡) KMF - Comoro Franc (CF) DKK - Corona danesa (kr) ISK - Corona d’Islàndia (Kr) SKK - Corona eslovaca (SKK) NOK - Corona noruega (kr) SEK - Corona sueca (kr) CZK - Corona txeca (Kč) NIO - Còrdova Oro (C$) GMD - Dalasi (D) MKD - Denar (ден) DZD - Dinar algerià (د.ج) BHD - Dinar Bahrain (ب.د) IQD - Dinar iraquià (ع.د) JOD - Dinar jordà (د.ا) KWD - Dinar kuwaití (د.ك) LYD - Dinar libi (ل.د) RSD - Dinar serbi (din) SDD - Dinar sudanès (SDD) TND - Dinar tunisià (د.ت) AED - Dirham dels Emirats Àrabs Units (د.إ) MAD - Dirham marroquí (د.م.) STN - Dobra (Db) VND - Dong (₫) AMD - Dram armeni (Դ) USD - Dòlar americà ($) AUD - Dòlar australià ($) CAD - Dòlar canadenc ($) BBD - Dòlar de Barbados ($) BZD - Dòlar de Belize ($) BMD - Dòlar de Bermudes ($) BND - Dòlar de Brunei ($) FJD - Dòlar de Fiji ($) GYD - Dòlar de Guyana ($) HKD - Dòlar de Hong Kong ($) BSD - Dòlar de les Bahames ($) KYD - Dòlar de les Illes Caiman ($) SBD - Dòlar de les Illes Salomó ($) NAD - Dòlar de Namíbia ($) NZD - Dòlar de Nova Zelanda ($) SGD - Dòlar de Singapur ($) SRD - Dòlar de Surinam ($) TWD - Dòlar de Taiwan ($) TTD - Dòlar de Trinitat i Tobago ($) TVD - Dòlar de Tuvalu ($) ZWL - Dòlar de Zimbabwe ($) XCD - Dòlar del Carib Oriental ($) JMD - Dòlar jamaicà ($) LRD - Dòlar liberià ($) SVC - El Salvador Colon ($) CVE - Escut de Cap Verd ($) EUR - Euro (€) ANG - Florí antillà holandès (ƒ) AWG - Florí Aruban / Florin (ƒ) HUF - Forint (Ft) XPF - Franc CFP (₣) CDF - Franc congolès (₣) BIF - Franc de Burundi (₣) DJF - Franc de Djibouti (₣) GNF - Franc de Guinea (₣) RWF - Franc de Ruanda (₣) CHF - Franc suís (₣) XAF - Franco CFA BCEAO (₣) XOF - Franco CFA BCEAO (XOF) HTG - Gourde (G) KPW - Guany de Corea del Nord (₩) KRW - Guanyat a Corea del Sud (₩) PYG - Guaraní (₲) UAH - Hryvnia (₴) JPY - Ien (¥) IMP - Illa de Man Pound (£) JEP - Jersey Pound (£) PGK - Kina (K) LAK - Kip (₭) BAM - Konvertibilna Marka (КМ) EEK - Kroon (kr) HRK - Kuna croata (Kn) MWK - Kwacha (MK) ZMW - Kwacha zambià (ZK) AOA - Kwanza (Kz) MMK - Kyat (K) GEL - Lari (ლ) LVL - Lats letons (Ls) ALL - Lek (L) HNL - Lempira (L) SLL - Leone (Le) RON - Leu (L) MDL - Leu moldau (L) SZL - Lilangeni (L) MTL - Lira maltesa (MTL) TRY - Lira turca (₤) LTL - Litas lituà (Lt) GIP - Lliura de Gibraltar (£) GGP - Lliura de Guernsey (£) FKP - Lliura de les Illes Malvines (£) SHP - Lliura de Santa Helena (£) CYP - Lliura de Xipre (CYP) EGP - Lliura egípcia (£) GBP - Lliura esterlina (£) LBP - Lliura libanesa (ل.ل) SYP - Lliura siriana (ل.س) SDG - Lliura sudanesa (£) LSL - Loti (L) TMT - Manat (m) AZN - Manat azerbaidjan (ман) MZN - Metical (MTn) BOV - Mvdol bolivià (BOV) NGN - Naira (₦) ERN - Nakfa (Nfk) BTN - Ngultrum (Nu.) ILS - Nou Shekel israelià (₪) PEN - Nuevo Sol (S/.) MRU - Ouguiya (UM) TOP - Pa'anga (T$) MOP - Pataca (P) CUC - Pes convertible de Cuba (CUC$) CUP - Pes cubà ($) GWP - Pes de Guinea-Bissau (GWP) PHP - Pes filipí (₱) ARS - Peso argentí ($) COP - Peso colombià ($) DOP - Peso dominicà ($) MXN - Peso mexicà ($) UYU - Peso Uruguayo ($) CLP - Peso xilè ($) BWP - Pula (P) PLN - PZloty (zł) GTQ - Quetzal (Q) ZAR - Rand (R) BRL - Real brasiler (R$) QAR - Rial de Qatar (ر.ق) YER - Rial iemenita (﷼) IRR - Rial iranià (﷼) OMR - Rial Omaní (ر.ع.) KHR - Riel (៛) MYR - Ringgit de Malàisia (RM) SAR - Riyal saudita (ر.س) BYN - Rublo bielorús (Br) RUB - Rublo rus (₽) MVR - Rufiyaa (ރ.) IDR - Rupia (Rp) MUR - Rupia de Maurici (₨) SCR - Rupia de Seychelles (₨) LKR - Rupia de Sri Lanka (Rs) NPR - Rupia nepalesa (₨) PKR - Rupia pakistanesa (₨) INR - Rupia índia (₹) KGS - Som (KGS) TJS - Somoni (ЅМ) UZS - Suma d’Uzbekistan (лв) BDT - Taka (৳) WST - Tala (T) KZT - Tenge (〒) SIT - Tolar (SIT) MNT - Tugrik (₮) MXV - Unitat d'Inversió Mexicana (UDI) (MXV) COU - Unitat de Valor Real (COU) CLF - Unitats de forment (CLF) VUV - Vatu (Vt) ROL - Vell Leu (ROL) CHE - WIR Euro (CHE) CHW - WIR Franc (CHW) UGX - Xíling d'Uganda (Sh) TZS - Xíling de Tanzània (Sh) KES - Xíling kenyà (Sh) SOS - Xíling somali (Sh) CNY - Yuan (¥)\nVa ser fantàstic fer negocis amb vosaltres.\nFeu el pagament abans de la data de venciment.\nLa vostra factura s'ha creat correctament DESCARREGAR\nCreeu una altra factura Envia per correu electrònic\nPremeu Ctrl + D per emmagatzemar-lo a les adreces d'interès per tal de no tornar-lo a cercar\nVoleu informar d'aquest error al fòrum Aspose, perquè puguem examinar i resoldre el problema? Rebràs la notificació per correu electrònic quan es resolgui l'error. Formulari d’informe\nVisor de documents lleuger\nBonic, amable, fàcil d'utilitzar. Llegeix Word i PDF.\nForma ràpida de crear factures\nInterfície d'usuari suau i còmoda\nFacturar tan simple com escriure en un processador de textos\nFeu els canvis necessaris al text de la factura\nBaixeu-vos els resultats en format Word i PDF\nImporteu i exporteu dades de factures mitjançant fitxers JSON\nUna factura és una sol·licitud de pagament que s’utilitza com a document font per a la comptabilitat empresarial. És un document legal que el venedor del servei envia als seus clients.\nCreeu factures professionals en línia de forma gratuïta\nAspose Invoice Generator és una aplicació fàcil d'utilitzar amb una interfície d'usuari ordenada. Això fa que la facturació tan simple com escriure en una Word processador.\nEspecifiqueu el format de facturació. Podeu definir noms de camp personalitzats en lloc d’utilitzar els predeterminats. Canvieu fàcilment el text de qualsevol camp de factura que vegeu a la pantalla.\nEl nostre creador de factures té una opció per facturar mitjançant la importació de dades de plantilla de factura de fitxers de text. També es proporciona el càlcul dels impostos. El fabricant de factures és ràpid, senzill i sense errors. Obtindreu el resultat en format DOCX o PDF.\nSol·licitar pagaments és fàcil amb Robust Invoice Maker\nAccelereu el procés de facturació desant dades per separar fitxers de text al dispositiu i torneu a utilitzar aquesta plantilla de dades més endavant amb uns quants clics. Quan hàgiu de fer factures similars, probablement haureu d'alterar només algunes paraules d'aquesta plantilla, és a dir, el número de factura, la data i els detalls del servei. Premeu el botó "Exporta dades" per exportar les dades emplenades a un format JSON. Per importar les dades desades al formulari de factura, premeu el botó "Importa dades" i especifiqueu la plantilla JSON al vostre dispositiu.\nEl generador de factures Aspose és absolutament gratuït. No cal registrar-se.\nCom a aplicació en línia, podeu facturar còmodament els sistemes operatius Windows, Linux, Mac i iOS. Free Invoice Maker d'Aspose funciona en tots els navegadors web moderns sense necessitat de cap complement ni programari de tercers. El creador de factures en línia s’implementa amb les API Aspose, que estan sent utilitzades per moltes Fortune 100 de 114 països.\nCreeu factures i factures en línia en uns quants passos senzills, que es detallen a continuació.\nAquesta aplicació gratuïta en línia Invoice proporciona Aspose.Words. Oferim als nostres clients tecnologies de processament de documents d’alta productivitat i els oferim solucions de programari robustes per a ofimàtica, disponibles en sistemes operatius Windows, iOS, Linux i Android: C#, Java, C++.\nCom es crea una factura en línia\nEmpleneu el formulari per crear una factura en línia\nAfegiu les dades de la vostra empresa\nAfegiu les dades del vostre client\nAfegiu cada línia de comanda: descripció, preu, quantitat\nPremeu el botó "Obtén factura" i espereu uns segons fins que es completi la generació de factures\nBaixeu-vos la factura com a Word DOCX o com a document PDF immutable. Podeu imprimir-lo o enviar-lo per correu electrònic al vostre client\nPremeu el botó "Exporta dades" per desar les dades completades en un fitxer de text del dispositiu. No oblideu reutilitzar-lo més endavant\nTreballa amb els teus documents en altres aplicacions gratuïtes\nCreeu factura de forma ràpida i senzilla\nPengeu els vostres documents i premeu el botó "Obtenir factura"\nCreeu factura des de qualsevol dispositiu\nFunciona des de totes les plataformes, inclosos Windows, Mac, Android i iOS. Tots els fitxers es processen als nostres servidors. No cal instal·lar cap complement ni programari\nQualitat de la factura\nImpulsat per Aspose.Words. Tots els fitxers es processen mitjançant Aspose APIs, que estan sent utilitzades per moltes empreses de Fortune 100 de 114 països


Badalona, Santa Coloma i Sant Adrià s'adhereixen al Pacte d'alcaldes i alcaldesses | Sostenible\nBadalona, Santa Coloma i Sant Adrià s'adhereixen al Pacte d'alcaldes i alcaldesses\nFins ara, ja s'hi han adherit més de 1.600 municipis de països de la Unió Europea, dels quals, uns 130 són de la província de Barcelona.\nEl diputat de Medi Ambient, Joan Antoni Baron, ha signat, aquest dijous 13 de maig, amb l'alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlón, l'alcalde de Sant Adrià de Besòs, Jesús M. Canga, i l'alcalde de Badalona, Jordi Serra, l'adhesió d'aquestes ciutats a l'anomenat «Pacte d'alcaldes i alcaldesses per una energia sostenible local».\nDurant l'acte, Joan Antoni Baron ha explicat la iniciativa del Pacte d'alcaldes i alcaldesses per una energia sostenible local, que pretén impulsar els ambiciosos objectius de la Comissió Europea en matèria d'estalvi energètic i foment de les energies renovables establerts per al 2020.\nBaron ha comentat que precisament, «la CE ha reconegut que la fita de reduir un 20% les emissions d'efecte hivernacle a través de plans d'energia renovable només és possible a través de l'acció local». Fins ara, ja s'hi han adherit més de 1.600 municipis de països de la Unió Europea, dels quals, uns 130 són de la província de Barcelona.\nEl diputat de Medi Ambient també ha remarcat que la Diputació de Barcelona, a través de l'Àrea de Medi Ambient, impulsa el Pacte i ofereix «suport tècnic i econòmic als ajuntaments que s'hi adhereixen, ajudant-los a redactar, en el termini màxim d'un any, un Pla d'Acció d'Energia Sostenible (PAES)». La Diputació de Barcelona ha destinat, entre aquest període 2008-2009, 2 milions d'euros per a la contractació de la redacció de PAES dels municipis signants del pacte d'alcaldes. En aquests moments ja hi ha més de 80 PAES en marxa.\nBaron també ha explicat l'acord de la Diputació amb el Banc Europeu d'Inversions (BEI) que servirà «perquè aquestes actuacions, recollides als PAES, tinguin un cost zero per als ajuntaments». De moment, ja s'ha aprovat una partida de 500 milions d'euros per a crèdits a empreses que vulguin instal·lar energia solar fotovoltàica i promoure l'estalvi d'energia com per exemple en l'enllumenat públic.\nEl diputat ha remarcat que «el Pacte pretén anar més enllà dels objectius fixats pels caps d'estat europeus i amb la plena implicació dels governs locals», però que per aconseguir-ho, ha dit, «es necessita la complicitat de tots els ciutadans».\nSignatura d'adhesió al Pacte 45.92 KB


S'Arjau: Creen un virus que permet atacar només les cèl·lules canceroses\nCreen un virus que permet atacar només les cèl·lules canceroses\nEls virus infecten només les cèl·lules tumorals i no les sanes. Els investigadors volen combinar aquest tractament amb d'altres que ja s'apliquen\nEls tres investigadors responsables del descobriment, d’esquerra a dreta: Raúl Méndez, Eneko Villanueva (a la pantalla) i Cristina Fillat. / IDIBAPS\nEl tractament contra el càncer provoca sovint efectes secundaris, perquè a vegades s’eliminen tant les cèl·lules canceroses com les sanes. Un descobriment fet públic ahir, però, podria canviar les coses: un grup d’investigadors de l’Institut d’Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) i de l’Institut d’Investigació Biomèdica (IRB) de Barcelona han aconseguit crear uns virus modificats genèticament que ataquen de forma selectiva les cèl·lules tumorals, sense que les sanes es vegin afectades.\nL’estudi, publicat a la revista Nature Communications, neix arrel de la tesi doctoral d’ Eneko Villanueva i l’han coliderat Cristina Fillat, cap del grup de teràpia Gènica i Càncer de l’IDIBAPS, i Raúl Méndez, investigador de l’IRB.\nL’objecte d’estudi, en realitat, no és nou: altres investigadors ja han utilitzat els virus oncolítics –virus modificats perquè només infectin les cèl·lules tumorals–, sobretot en tractaments anticàncer. El cert és, però, que a mesura que s’augmentava la potència d’aquests virus, també ho feia la toxicitat del tractament i, per tant, els efectes secundaris. La principal novetat del descobriment dels tres científics catalans és que el virus que han creat és molt més selectiu i només elimina cèl·lules tumorals.\nEls investigadors confien que d’aquí a uns anys el descobriment pugui aplicar-se a les persones -fins ara, només s’ha provat en cultius de laboratori i en ratolins–, per poder combatre càncers que ara tenen un nivell molt baix de supervivència (com el de pàncrees) i també reduir els efectes secundaris dels tractaments que ja existeixen.\nUn virus creat expressament\nCom ho han descobert? Els investigadors van comprovar que atacar només les cèl·lules canceroses era molt difícil perquè és complicat detectar-les, mentre que combatre un virus és més fàcil. Així, van buscar la via d’eliminar les cèl·lules tumorals infectant-les abans per un virus modificat genèticament. “Quan els virus modificats entraven en les cèl·lules tumorals, replicaven el seu genoma i, en sortir, destruïen la cèl·lula alliberant més partícules del virus, capaces d’infectar, al seu torn, més cèl·lules cancerígenes”, explica Cristina Fillat.\nLa clau del descobriment és, per tant, la creació d’un adenovirus d’una alta especificitat que només combat les cèl·lules tumorals. En realitat, els adenovirus són una família de virus que poden provocar infeccions a les vies respiratòries i urinàries, i també conjuntivitis i gastroenteritis, però que tenen unes característiques que els fa “molt atractius” per ser usats com a teràpia enfront dels tumors, segons relata Fillat.\nAra bé, com detecten quines cèl·lules són canceroses i quines no? Els investigadors han aprofitat que els dos tipus de cèl·lules tenen una “expressió diferent” d’un tipus de proteïnes, les CPEBs, segons va explicar Raúl Méndez, un dels investigadors. Es tracta d’una família de quatre proteïnes d’unió a l’àcid ribonucleic (ARN), que controlen els gens i mantenen la capacitat de reparació dels teixits en condicions normals. Però quan aquestes CPEBs es desequilibren, canvien l’expressió dels gens en les cèl·lules i contribueixen al desenvolupament de patologies com el càncer.\n“Ens hem centrat en el doble desequilibri de dues d’aquestes proteïnes en teixits sans i en tumors”, va assenyalar Méndez. Una de les proteïnes, la CPEB4, té una expressió elevada en cèl·lules canceroses i és necessària perquè creixi el tumor, i l’altra, la CPEB1, es perd en els teixits tumorals i s’expressa en els sans. El virus que han creat ataca les cèl·lules amb nivells alts de CPEB4 i baixos de CPEB1, de manera que només afecta les cèl·lules tumorals i ignora les sanes.\nAixí, els investigadors han aconseguit que l’activitat del virus es frenés en les cèl·lules normals, mentre que en les canceroses es va mantenir o, fins i tot augmentar. El proper pas serà trobar un laboratori que els financiï els assajos clínics per fer l’aplicació humana a un descobriment que pot arribar a canviar la vida dels qui pateixen càncer.\nPublicat per Voluntaris a 12:22\nCreen un virus que permet atacar només les cèl·lul...


Junqueras confia que serà investit si guanya i aposta per un "govern de màxim consens"\nOriol Junqueras en una imatge d'arxiu (Reuters)\nRedacció 18/12/2017 - 10.28 Actualitzat 09/09/2020 - 10.33\nOriol Junqueras confia guanyar les eleccions i s'ha mostrat convençut que podrà ser escollit president de la Generalitat si els resultats electorals ho permeten. Així ho ha assegurat el cap de llista d'Esquerra des de la presó d'Estremera, a Madrid, en la primera entrevista radiofònica des que està empresonat, que ha fet amb RAC1:\n"Espero votar, espero que guanyem. Espero poder venir, segur que serà així, a la sessió d'investidura. Espero que puguem formar govern. Estic segur que el formarem. Estic segur que jo mateix, si així ho decideix el Parlament, tindré l'oportunitat de presidir-lo i sempre al servei de la gent i del país, des de tot arreu on siguem".\nEl vicepresident cessat per l'aplicació del 155 també argumenta que està a la presó perquè no s'amaga mai d'allò que fa i és conseqüent amb les seves decisions. A més, insisteix que no veu cap raó perquè es mantingui la mesura cautelar de la presó preventiva, tal com certifiquen -recorda- més d'un centenar de catedràtics.\n"Jo estic aquí perquè no m'amago mai d'allò que faig i perquè sóc conseqüent amb els meus actes, amb les meves decisions, amb els meus pensaments, amb els meus sentiments, amb la meva voluntat. No hi ha cap raó perquè no estiguem presents a la sessió d'investidura."\nEl candidat d'ERC s'ha mostrat amb ganes de tirar endavant el seu projecte i el nou govern que surti del 21 de desembre, que aposta perquè sigui de màxima unitat i consens":\n"Govern de màxima unitat possible i de màxim consens possible. (...). Volem construir el futur sempre amb els màxims consensos i la màxima unitat possibles, sempre oferint la mà a tothom."\nJunqueras ha explicat en la conversa telefònica, que ha durat poc més de quatre minuts, que està bé i fa "coses que fins ara no havia pogut fer gaire":\n"La vida a la presó ja us la podeu imaginar. Per tant, us n'estalvio els detalls. Estic bé, llegeixo, escric, faig esport i faig moltes coses que fins ara no havia pogut fer gaire"\nPrecisament, davant dels que pensen que estar tancat a la presó el farà afluixar, els ha dit:\n"L'estada en una presó sempre contribueix a reforçar l'ànima, et fa més fort i et fa més convençut".\nEn qualsevol cas, està convençut també que "ens en sortirem" i s'ha acomiadat amb una crida a estimar-se:\n"Us estimo molt. Estimeu-vos tots els uns als altres. Estic convençut que ens en sortirem".\nEleccions 21DProcés catalàERCArticle 155Govern empresonat\nMarta Rovira a Borrell: "Que el PP, el PSOE i Cs desinfectin de corrupció el govern espanyol"


Noves dades preocupants que afecten al planeta\ndimecres, 27 de novembre 2019 - 21:55h\nLes 20 principals economies del planeta són responsables d'un 80% de les emissions dels gasos d'efecte hivernacle | PixaBay\nLa contaminació continua imparable en la Terra per culpa de la inacció dels principals governs del món en este àmbit i l’any 2018 es va batre un nou rècord de concentració de gasos d’efecte hivernacle a l’atmosfera. Concretament, es va aplegar a les 407,8 parts per milió (ppm) de CO2, una xifra mai vista en l’era moderna i que supera les obtingudes l’any passat, que ja van ser de rècord.\nAixí ho afirma el recent Butlletí de l’Organització Meteorològica Mundial (OMM), que explica que la Terra no vivia uns nivells de gasos d’efecte hivernacle tan elevats des de feia tres o cinc milions d’anys. En eixe moment, la temperatura era molt més càlida que l’actual, d’uns 2 o 3 graus per damunt, mentres que el nivell del mar es trobava també entre 10 i 20 metres pel damunt del que tenim ara.\nSegons informa l’OMM en el seu butlletí, l’increment de les concentracions de gasos d’efecte hivernacle és constant any rere any. De fet, l’ascens de rècord viscut el 2018 va ser molt paregut als que hi va haver entre el 2016 i 2017, tots ells per damunt de la mitjana de l’últim decenni. A més, des de l’any 2015 que se superen les 400 ppm. El més preocupant és que el CO2 es manté a l’atmosfera durant segles i a on més tarda en desaparéixer és en les zones oceàniques.\nSegons informa la xarxa de Vigilància de l’Atmosfera Global, que compta amb observacions en zones remotes del planeta, com ara l’Àrtic, cims de muntanya o illes tropicals, en els últims 10 anys també s’han disparat les xifres d’altres gasos d’efecte hivernacle, com ara el metà o l’òxid nitrós.\n«No hi ha indicis de què puga haver una desacceleració i molt menys una disminució de la concentració dels gasos d'efecte hivernacle a l'atmosfera, tot i els compromisos assumits en virtut de l'Acord de París sobre el canvi climàtic» , alerta el secretari general de l'OMM, Petteri Taalas. A més, ha fetuna crida a les autoritats mundials per dur a terme més esforços per revertir la situació.\nEstes dades de l’OMM demostren que el futur de la humanitat i del medi ambient es veurà clarament perjudicat per la contaminació. En este sentit, les noves generacions patiran noves malalties, especialment pels fenòmens cada volta més extrems per culpa del canvi climàtic. A més, el nivell del mar pujarà molt i tots els ecosistemes del planeta es voran alterats.\nEs calcula que, des de l'any 1990, el forçament radioactiu total, que escalfa el clima, ha augmentat un 43% a causa de l'increment dels gasos d'efecte hivernacle. Pareix que el CO2 és el responsable del 80% d'este ascens, segons dades de l'Administració Nacional de l'Oceà i de l'Atmosfera (NOAA) dels Estats Units.\n"Este dijous seguirà la suavitat tèrmica amb més núvols de vesprada" "Un municipi valencià entre els millors per a vore les estreles"


Cava dels Àngels pack IV\n> Celler dels Àngels>Cava dels Àngels pack IV\nEl cava dels Àngels és un Cava Brut Nature anomenat Petit Cuvée d'increïble qualitat, produït a Sant Sadurní d’Anoia. És un sorprenent i aromàtic Cava d'extraordinàri frescor. Elaborat amb les varietats tradicionals reines del cava. Amb elles aconseguim un cava clàssic d’acord amb el mètode artesà que ens garanteix una excel·lent qualitat.\n30,00 € I.V.A. inclòs\nEl cava dels Àngelsí es un Cava Brut Nature anomenat Petit Cuvée d'increïble qualitat, produït a Sant Sadurní d’Anoia, cor de la denominació d’origen Cava. És un sorprenent i aromàtic Cava d'extraordinàri frescor. Elaborat amb les varietats tradicionals reines del cava. Amb elles aconseguim un cava clàssic d’acord amb el mètode artesà que ens garanteix una excel·lent qualitat.\nPresentació: En estoig de luxe de 3 ampolles.


CATÀLEG DE RECURSOS PER INSTITUTS D’EDUCACIÓ SECUNDÀRIA - Coop Camp\nCATÀLEG DE RECURSOS PER INSTITUTS D’EDUCACIÓ SECUNDÀRIAInfo Coopcamp2019-10-02T14:09:50+00:00\nLa Xarxa d’Ateneus Cooperatius de Catalunya som un dispositiu públic impulsat i finançat pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies. El nostre objectiu és fomentar el cooperativisme i l’economia social i solidària al territori.\nCoopCamp, l’Ateneu Cooperatiu del Camp de Tarragona, neix a partir de l’aliança de 50 organitzacions del territori, entre les quals hi ha cooperatives, entitats del 3r sector, administracions locals i organitzacions de foment de l’economia solidària.\nDes de CoopCamp promovem la creació de noves iniciatives socioeconòmiques transformadores i la generació d’ocupació de qualitat des de les pròpies cooperatives.\nPerò sobretot fem una tasca de divulgació de la cooperació i els seus principis al conjunt de la societat i donem a conèixer les cooperatives com a fórmula per a l’emprenedoria. Així doncs, ens proposem difondre el cooperativisme en l’àmbit de l’educació i la formació, molt especialment entre l’alumnat de Cicles Formatius, però també entre l’alumnat d’ESO, Batxillerat i els seus docents.\nFormació per a alumnat d’ESO, CFGM, CFGS i Batxillerat\nLes cooperatives, emprendre en equip. Tallers formatius sobre cooperativisme i economia social\nTaller 1,5 hores\nPresentació + dinàmica a l’aula\nContingut (adaptable segons nivell formatiu):\nL’Economia social i solidària. Tallers formatius adaptats als continguts sol·licitats per l’institut (consum ètic, finances ètiques, economies alternatives, etc.)\n*Ambdós tallers es poden adaptar a una hora de formació, o allargar-ne la durada.\nFormació per a docents d’educació secundària\nEconomia Social i cooperativisme en el marc de l’educació secundària. Curs reconegut de formació permanent pel professorat d’educació secundària obligatòria i post-obligatòria.\nFormació de 30 hores (20 hores presencials + 10 hores no presencials)\nPrimera quinzena de Juliol: 1, 2, 3, 8, 9 10 i 11 de juliol de 2019\nLa gestió cooperativa\nLes inscripcions s’han de fer a la web d’ensenyament, buscant el codi del curs:\nCodi: 7000500507 Economia social i cooperativisme en el marc de l’educació Secundària\nTaula de Docents. L’espai de participació dels docents del Camp de Tarragona que volen contribuir al foment del cooperativisme i l’economia social des de l’àmbit educatiu. Taula dinamitzada per CoopCamp.\nLa Taula de Docents es reuneix entre 2 i 3 cops per curs escolar\nObjectius i pla de treball:\nAnalitzar i diagnosticar la situació de l’economia social i solidària en l’àmbit educatiu i formatiu\nIntercanviar recursos, materials i experiències\nPlanificar actuacions en l’àmbit educatiu\nPer formar-ne part tan sols cal dirigir-se a l’equip tècnic de CoopCamp: info@coopcamp.cat\nAquest programa té per objectiu potenciar l’emprenedoria dels alumnes a través de la simulació de la creació d’una empresa cooperativa, on la participació i implicació dels alumnes és la clau, ja que les decisions són preses pels alumnes que alhora són els responsables de la gestió social i econòmica de l’empresa i dels resultats de la seva activitat.\nPrograma a desenvolupar durant un curs escolar. La cooperativa d’alumnes es constitueix i es liquida al mateix curs escolar.\nCoopCamp ofereix unes sessions de formació i acompanyament a docents i alumnat\n2 sessions per docents (3,5 hores en total)\n2 sessions a l’aula amb l’alumnat (3 hores en total)\nSeguiment i assessorament durant el curs escolar\nCoopCamp ofereix guies didàctiques per tal que els docents acompanyin el procés de constitució i funcionament de la cooperativa\nCoopCamp ofereix materials pel desenvolupament de les sessions. Documents per constituir i gestionar les cooperatives i algunes eines i activitats didàctiques per treballar l’emprenedoria i els valors cooperatius\nDescoberta del funcionament d’una cooperativa real a través d’una visita al centre de treball.\nActivitat de 2 a 4 hores de durada a la cooperativa.\nDescoberta del cas\nAnàlisi de funcionament de la cooperativa\nDinamització i acompanyament dels formadors/es de CoopCamp\nEl desplaçament a la cooperativa va a càrrec de l’institut\nCoopCamp i la Fundació Roca i Galès per primer cop convoquen:\nPremi al millor treball de secundària sobre Cooperativisme per l’alumnat de 4rt d’ESO\nRequisits: Seran candidats als premis aquells estudiants que hagin realitzat un treball, preferentment basat en un cas real, referit al món cooperatiu. Els treballs han d’haver estat supervisats per un professor o tutor de la institució educativa on estigui matriculat l’alumne/a, d’acord amb la normativa dels centres respectius.


Parers d'un aprenent: Un estrany tast\nParers d'un aprenent\nDeixeu-me que em presenti: em dic Salvador i vull compartir amb vosaltres una de les meves darreres aficions.Escriure petits relats.\nBenvinguts a la petita factoria de relats curts.\ndimecres, 1 de maig de 2013\nUn estrany tast\nEntre les escletxes dels finestrons penetrava la resplendor d’una clara nit de lluna dins la foscor de la cambra. Però l’agradable frescor de la nit no arribava a penetrar fins el llit on m’havia gitat. La suor m’amarava el cos i els llençols i jo erem tot un. Cansat de no poder conciliar el son vaig aixecar-me i em vaig dirigir cap a la finestra. Vaig obrir-la, allà davant em saludava una nit majestuosa, serena. A poc a poc un vent gèlid feia presència mentre uns nuvolots negres enfosquien la lluna. Vaig obrir els ulls com taronges en veure una figura humana prima i molt demacrada, vestida amb una capa negra com un ratpenat, que estava palplantada en l’ampit de la finestra. En un tres i no res s’abalançà sobre meu, cercant el coll per mossegar-me’l. Gràcies a uns àgils reflexos la vaig poder esquivar. Amb serenitat i sense demostrar-li por m'hi vaig dirigir :\n- Aneu en compte! Potser un tast de la meva sang sigui un tràngol per vostè!\nAmb un moviment ràpid cap enrere i d’una revolada vaig agafar uns documents que havia deixat damunt de la tauleta de nit i els hi vaig atansar.\nLa figura els va agafar i els va llegir amb cura. La seva expressió es transformava a poc a poc. Començà a pronunciar unes paraules del tot incomprensibles interrompudes per uns curts udols. De sobte em va mirar fixament amb uns ulls plens d’ira i sangonosos. Va llençar els papers al terra, amb un moviment de la boca em va mostrar, amb un caire amenaçador, uns ullals llargs i punxeguts i desprès de fer un udol esgarrifós va desaparèixer tal com havia arribat.\nLa suor se m’havia gelat, tot jo tremolava com una fulla. Amb un to tranquil·litzador i amb ganes d’oblidar el succés vaig recollir els documents del terra i els vaig omplir de petons. Mai hauria pensat que uns anàlisi de sang amb uns resultats tant dolents tinguessin una utilitat del tot beneficiosa. Em vaig alegrar.\nPerò a l’endemà en el supermercat més proper em vaig proveir d’una pila de cabeces d’alls i les vaig penjar a totes les portes i finestres de la casa. No fos cas que aquell ser estrany volgués tornar a visitar-me.\nPublicat per salva a 23:56\nNova Versió per Relats Conjunts(L'art de la pintur...\nDeixeu-me que em presenti: em dic Salvador Gil i vull compartir amb vosaltres una de les darreres aficions que tinc la d'escriure petits relats.\nBloc de física


Rocs del Catllaràs | Engarrista\nLloc de sortida: Santuari de Falgars, La Pobla de Lillet\nDistància: 17,5 quilòmetres\nDesnivell positiu: 920 metres\nTemps: 05:30 hores\nSantuari de Falgars 00:00 00:00 0\nCamp de l'Ermità 00:41 00:41 2,4\nCollet Llebató 00:15 00:56 3,1\nRoca del Catllaràs 00:13 01:09 3,9\nRoca del Cortal 00:18 01:27 5,1\nRoc de la Mare de Déu 00:26 01:53 6,5\nRoca Forcada 01:19 03:12 8,4\nXalet del Catllaràs 00:42 03:54 10,1\nRoca de la Lluna 00:19 04:13 10,9\nVallfogona 01:00 05:32 14,4\nFalgars 00:19 05:32 15,8\nJa hem comentat en diverses ocasions algunes de les característiques del massís del Catllaràs, i d'aquestes en destaquem el seu caràcter suau, sense cims destacables. Les seves formes són més aviat arrodonides, tot i que hi ha destacades excepcions sobretot en el vessant sud (cingles de Malanyeu, Sobrepuny, cingles del Castell de l'Areny, Tastanós,...) En tot cas la part alta del massís és arrodonida i coberta de vegetació. Tot i això sobresurten un reguitzell de roques de considerable magnitud que contrasten fortament amb l'entorn. Alguns d'aquests "rocs" són petites elevacions, com el conegut Roc del Catllaràs, i altres són petits cims, com la Roca de la Mare de Déu o la més destacada Roca Forcada. Fem una ruta circular que ens porta a recórrer una part del vessant nord del massís i a enllaçar un bon nombre d'aquests característics "rocs" o "roques". M'encurioseix que tot i que el mapa de l'Editorial Alpina gairebé sempre parla de "roques", algunes d'aquestes elevacions es coneixen habitualment en masculí: Roc del Catllaràs, Roc de la Mare de Déu.\nSortirem des del Santuari de la Mare de Déu de Falgars. S'hi arriba després de seguir 3 o 4 quilòmetres per la pista asfaltada que surt des dels afores de la Pobla de Lillet. Pugem amb compte ja que la carretera transita per terreny obac, i a l'hivern sovint la trobem glaçada. Avui serem una bona colla: Queralt, Maddi, Sílvia, Ferran i jo mateix, disposats a gaudir d'un matí caminant pel Catllaràs.\nDes de l'aparcament del costat del Santuari de Falgars baixem fins a l'ampla collada de Falgars i prenem el camí evident que surt darrere mateix de la font on ens abastim d'aigua. Seguirem durant una bona estona el GR-4, que puja suaument enmig d'una fageda. Més endavant s'ens afegirà també el PR C-129. Anem pujant còmodament per camí ample i trams de pista. Passem el Pla de Sant Cristòfol i seguim un tram força planer que ens acosta en pocs minuts al Camp de l'Ermità (min. 41). Creuem aquest ampli pla, encatifat d'herba i amb pins esclarissats. Passem un vailet i prenem el camí que després del prat comença a pujar de forma més decidida. Uns metres més endavant puja de valent, i suem fins arribar al Collet Llebató, on retrobem la pista i un pal indicador.\nDeixem el GR que continua per la pista i prenem el camí cap a l'esquerra, marcat com a PR C-52. Enllacem amb una pista i pugem uns metres més fins al Coll del Catllaràs, on seguim pel cantó oposat al que venim, en suau baixada. Pocs minuts més i arribem al Roc del Catllaràs, el primer de la nostra col·lecció de "rocs" catllarassencs d'avui. És un dels menys destacats, i alhora és dels més coneguts. Està situat en l'esplèndid Pla del Catllaràs, un gran planell herbat molt bonic amb el característic roc just al mig. Creuem el pla d'oest a est i seguim els senyals blancs i grocs del PR.\nEl camí s'endinsa al bosc en un terreny planer. Al cap d'uns minuts passem al costat d'un altre d'aquests rocs, la Roca del Cortal, petit però vertical. Sense aturar-nos continuem caminant, passem per la Font Assedegosa i en pocs minuts més arribem al Prat Gespador, on també hi ha una font. A l'altra banda d'aquest ampli planell veiem de lluny l'espadada Roca del Coll de la Ceba. Seguim uns metres per la pista cap a la dreta, i aviat la deixem per seguir el camí que marxa també cap a la dreta i es torna a endinsar al bosc. Cal seguir els senyals del PR. Caminem uns minuts en pujada i de seguida arribem al Joc de la Pilota.\nUna de les característiques d'aquesta zona alta del Catllaràs és que sobresurten algunes roques verticals, sovint recolzades en zones ben planeres. El Joc de la Pilota és un petit pla tancat per totes bandes, i on els enginyers britànics que el segle XIX van partipar en la construcció de les explotacions mineres acostumaven a jugar a futbol. Creuem el pla de llarg, amb la mirada posada al Roc de la Mare de Déu o Roca del Joc que s'alça vertical a la nostra esquerra, al fons del pla. Ens hi acostem fins a la base, i busquem el camí amagat entre el fullatge i els faigs despullats. Enfilem el camí costerut cap al cim, i un tros amunt fins i tot haurem de fer un parell de passos de grimpada (II) per acabar d'arribar a l'estret cim.\nEl Roc de la Mare de Déu és un dels rocs més destacats i bonics del Catllaràs, ja que forma un petit cim estret i estètic, vertical per totes bandes, tot i que és ben fàcil arribar-hi. A dalt hi ha una gran creu, un llibre de registre i dues mares de Déu. Des del petit cim tenim una esplèndida panoràmica omnidireccional. Aprofitem l'agradable temperatura i la bellesa del lloc per descansar uns minuts i esmorzar. En acabat desfem el camí de pujada i tornem a baixar al Joc de la Pilota. Acabem de creuar el pla i seguim pel camí que continua pel vessant contrari per on hi havíem entrat.\nBaixem uns minuts, tot contemplant les Roques d'Arderiu a la nostra esquerra. Les Roques d'Arderiu formen una paret molt vertical al vessant sud-est on s'hi han obert diferents vies d'escalada, la majoria de considerable dificultat. Passem a certa distància de les roques, per un camí que les voreja per la dreta. Davant mateix de les roques deixem el camí marcat que tomba cap a l'esquerra i seguim de dret, prenent sempre com a referència les Roques d'Arderiu que ens queden a l'esquerra. Arribem fins un petit collet i comencem a baixar per l'altre vessant. El camí és poc definit, i tendeix més aviat cap a l'esquerra, però ens convé anar cap a la dreta, per tant l'abandonem i busquem el millor pas entremig del bosc de pins i boixos. Sense dificultat baixem uns metres fins a trobar una pista. La seguim uns minuts cap a la dreta, i aviat veiem davant nostre la Roca Forcada amb la seva forma ben característica. Continuem fins a la Collada d'Arderiu.\nArribats a l'evident collada, quan la pista comença a baixar fortament i gira a la dreta, l'abandonem i busquem un senderol difús entremig dels arbres. Al principi és difícil de trobar, cal començar a pujar entre els arbres lleugerament cap a l'esquerra, seguint la línia que ens marca la pròpia muntanya. Aviat el camí és més definit, i trobem alguna fita escadussera que ens ajuda a trobar el camí. Pugem uns metres i el camí gira a l'esquerra per voltejar la base de la Roca Forcada. Passem per les restes d'un antic carregador i seguim amunt buscant el millor pas fins a trobar el fil de la carena que anirem seguint fins pràcticament el cim. En l'última part podem superar un petit tram de grimpada (II+) per la roca conglomerada d'aquest sector i així encarar directament el cim, o bé vorejar per una zona d'arbres cap a la dreta per pas més fàcil. Nosaltres pugem per la grimpada i després baixarem pel camí més fàcil.\nEl tram final de pujada cap al cim de la Roca Forcada és fàcil però molt aeri, ja que la Roca Forcada es desploma verticalment més de 200 metres fins als plans de l'Arderiu. Arribem un petit avantcim i continuem per la carena aèria fins una curta i fàcil grimpadeta que ens acosta al pollegó superior, el punt més elevat amb 1.544 m. Des del cim podem veure el pollegó inferior, amb l'enforcadura entremig, però per accedir-hi caldria portar corda i muntar un ràpel una mica complicat, ja que no hi ha res per instal·lar-lo. Contemplem el paisatge des del cim, i sobretot el profund estimball que tenim sota els nostres peus. Tornem sense dificultats, però anant amb compte, i tornem a baixar, vorejant en aquest cas per l'esquerra de la carena fins a trobar uns arbres, evitant així la grimpada inicial, fàcil de pujada i més lletja de baixada.\nBaixem fins a la collada d'Arderiu, i seguim per la pista que havíem vingut fins a creuar-nos amb una altra pista més principal. Pocs metres abans del trencant, si ens hi fixem a l'esquerra podem veure l'entrada d'una antiga mina. En arribar a la pista principal que pujaria cap al Roc de la Lluna la seguim 20 o 30 metres cap a la dreta i de seguida l'abandonem per marxar pel bosc cap a l'esquerra, buscant restes d'un sender pràcticament perdut que en aproximadament 5 minuts ens deixarà al peu del Xalet del Catllaràs. Aquest edicifi, obra del genial arquitecte Antoni Gaudí, va allotjar els enginyers anglesos que van iniciar l'explotació de diverses mines de carbó al Catllaràs i que servien de combustible a la fàbrica de ciment Asland, de la propera vila de Castellar de n'Hug, propietat d'Eusebi Güell, amic i mecenes de l'arquitecte modernista.\nPassem per sota mateix del xalet, canviem de direcció i seguim cap a l'esquerra seguint els senyals del PR. Continuem uns metres de pla i de seguida comencem a pujar fortament fins arribar al Collet Fred, on hi ha la petita àrea recreativa i les escales que ens permetran arribar en pocs minuts més al Roc de la Lluna. A dalt del roc hi ha un ampli mirador amb una taula que ens permet identificar molts dels cims que es poden contemplar des d'aquest punt. És un lloc molt bonic i freqüentat, un mirador situat sobre un dels rocs del Catllaràs que es desploma molts metres per sota, oferint una àmplia perspectiva. De la multitud de muntanyes que es poden veure des d'aquí els ulls se'n van cap al Pedraforca, amb una esplèndida vista frontal.\nTornem a la base de les escales i en arribar a la pista la seguim cap a la dreta durant gairebé un quilòmetre. Passem per sota mateix de les Roques d'Arderiu, les mateixes que ja havíem vist abans, i que ara contemplem des del cantó contrari. Igualment passem per sota mateix del Roc de la Mare de Déu, que s'aixeca altiu sobre mateix de la pista. Poc després de passar per sota mateix del roc, ens hem de fixar en una fita que veurem a la dreta de la pista. Aquesta fita marca l'inici d'un camí difús a l'inici que marxa en diagonal uns metres i que aviat gira a la dreta. És poc definit a l'inici, però és reconeixible, i al cap de pocs metres, quan gira, trobarem els senyals del PR que haurem d'anar seguint.\nAvancem ara per un camí ben definit i bonic dins d'un bosc espès i humit. El camí planeja i en tendència va baixant, tot i alguna petita sifonada. Voregem el Serrat del Llamp per aquest bonic camí. Passem al costat d'un antic carregador, una instal·lació que permetia baixar el carbó extret de la mina propera fins a la pista uns metres per sota. Després de trobar les restes del carregador (dreta) veiem la mina (esquerra). Continuem avançant pel camí una bona estona, fins que baixa decidit a trobar una pista just al punt en què es bifurca. Seguim la de més a l'esquerra que puja en direcció a Vallfogona (hi ha un indicador). Pugem uns metres per la pista i aviat la deixem per seguir el camí que adreça (PR). Passem al costat de la casa de Vallfogona, avancem uns metres per la pista i la tornem a deixar per prendre el camí que voreja la solana de Vallfogona i que aviat tomba i comença a baixar fins a les envistes de Falgars.\nAcabem d'arribar a Falgars després d'una ruta circular en constants pujades i baixades que ens ha portat a conèixer alguns dels rocs i roques més significatius de la part alta del Catllaràs, en un entorn de mitja muntanya que combina fagedes, pinedes i bonics prats d'alçada.