Fent dissabte | Just another WordPress.com weblog\nEN DIRECTE | Aragonès anuncia la gratuïtat del curs de P2 a partir del curs vinent 28 Setembre, 2021\nEl discurs tractarà de com abordar l'actual conflicte amb l'Estat i concretarà propostes per combatre les desigualtats\nLa pista coberta de la ZEM Jaume Tubau entrarà en funcionament el proper dilluns 28 Setembre, 2021\nLa pista coberta de la Zona Esportiva Municipal Jaume Tubau obrirà portes aquest proper dilluns per acollir els entrenaments i els partits del Patí Hoquei Club Sant Cugat, usuari de l'equipament. El president de l'entitat, Raimon Casas, es mostra satisfet per poder utilitzar aquest espai després de tres anys de reivindicacions. Casas ha destacat a […]\nPosted on 19 Març, 2009 by bernatpicornell\nFotografies de les manifestacions d’avui!\nFiled under: Bolonya, Fotografia, Mossos d'Esquadra, Unviersitat | Tagged: Bolonya, Policia |\t1 Comment »\nPosted on 18 Març, 2009 by bernatpicornell\nAquesta entrada encara és encara “en fase de proves”… A veure quan poso en marxa el nou bloc, però de moment seguiré retocant i posant-lo al dia! De moment, aquí teniu el que ha passat aquest matí a plaça Universitat. Sense comentaris.\nFiled under: Unviersitat |\tLeave a comment »\nPosted on 31 Octubre, 2008 by bernatpicornell\n“Guanyi qui guanyi, Europa estarà descontenta”, vaig llegir va poc a un article fa uns dies. I espero equivocar-me, però serà així. O almenys, és el que pot semblar a priori! D’aquí uns dies se celebren les eleccions dels Estats Units d’Amèrica per tal d’escollir el 44è president, el proper inquilí del despatx oval de la Casa Blanca.\nA hores d’ara, qui més qui menys està posicionat en les eleccions: John McCain o Barack Obama. Qui més qui menys, tindrà clar per qui acostuma a “donar suport”: Demòcrates o Republicans. Encara hi haurà algú que pensarà que hagués estat millor, per exemple, que Hillary Clinton hagués estat la candidata presidencial en lloc de Barack Obama. Amb aquest tema, personalment sempre dic una cosa: té més de dona Barack Obama, que de negre Hillary Clinton.\nEn qualsevol cas, sovint es parla en les converses de cafè sobre unes eleccions que no són ni del nostre país. No ho són però evidentment ens toquen ja que en bona part, són els EUA els que mouen les cireres del sistema internacional. I un es pregunta: la gent, per què segueix amb aquest entusiasme aquestes eleccions, si després es queixen que tenim massa processos electorals a casa nostra? Sovint, parlar sobre política Yankee sona bé: “sí, jo estic a favor de Barack Obama… Tu no ho estàs?”.\nMalgrat totes les consideracions que es puguin fer sobre el tema, de si cal opinar-ne o no, és cert que marquen les portades dels diaris d’interès general. I mira que portem temps!! Doncs això s’acosta al final. S’apropen les eleccions i ara començarà un gran període d’aterratge a la Casa Blanca. Reprenent la frase amb la qual he començat el post, crec que Barack Obama no és el canvi que tothom voldria. El que voldria força gent (parlo d’Europeus) és un nou JFK. Vol un canvi de rumb a la política exterior nordamericana, a la política ambiental, a la comercial, a l’armamentística, a la social, etc, etc, etc. Doncs, espero equivocar-me, no crec que l’Obama no serà qui canviï tot això. Tothom està molt entusiasmat amb les eleccions: si guanya McCain, Europa estarà descontenta ja que volia Obama. Si guanya Obama, a la llarga, la gent veurà que tampoc és el canvi. Que milloraran coses però no serà el canvi que s’espera de 180 graus. I espero equivocar-me, eh! Perquè jo sóc dels que vol el canvi!\nMalgrat el que deia aquest article, és clar que Obama desperta inspiració i confiança, és per això que ha tingut el suport que ha tingut. Ha recollit la gran xifra de 600 milions de dòlars (ho poso en números, que es veu més clar: 600.000.000 de $. Cal dir que el seu rival, John Mc Cain, n’ha recollit 300 milions. Però encara cal dir més. Aquests 300 milions són (si no recordo malament), el que van recollir George W. Bush i el demòcrata Al Gore. I si aquests milions els donen les multinacionals, o bé és perquè volen el canvi a la ciutadania nordamericana, o bé, perquè tothom s’ha afanyat a donar-li suport, sabent que guanyaria i sabent que haurien de ser allà per frenar el “change” (com diuen les pancartes i els mítings de Barack Obama).\nBé, sé que he llençat moltes idees a l’aire. Sé que parlo des de l’absoluta ignorància d’un Català que ja en té prou amb la seva economia. D’un Català que tot just comença a entendre com funciona el sistema internacional, i d’un sistema internacional cada cop més globalitzat. És per això que avui escric sobre les eleccions, perquè és el tema recurrent aquests dies!! Perquè malgrat la gent estigui farta dels polítics Catalans, la gent no té prou feina per fer campanya a favor de Barack Obama. I que quedi clar, no dic que les eleccions no marquin, per exemple, el futur Europeu.\nUs deixo un vídeo sobre la campanya, d’AVAAZ, que denuncien el joc brut dels sectors més conservadors per tal d’evitar el que molta gent espera: el canvi.\nAquí l’anunci de l’altre dia que es va poder veure a les 5 cadenes més importants dels EUA.\nPosted on 19 Octubre, 2008 by bernatpicornell\nPosted on 13 Setembre, 2008 by bernatpicornell\nAvui toca el discurs que vaig fer en el transcurs de la ofrena floral a Rafael de Casanova que varem fer a Sant Cugat. Evidentment, també tinc pendent una resposta per l’Ignasi sobre el post del conflicte a la zona del Caucas!!\nUn altre 11 de setembre i ja en van uns quants. I senyors, haig de dir que la situació no ha canviat massa. Si aquell 11 de Setembre de 1714 varen voler deixar clar que els Espanyols serien els dominants, he de dir que després de tres segles, ho segueixen sent. Ho van ser i són els nostres dominadors. Ells decideixen, ells fan i ells desfan. Què és això de respectar una regió? Ni regió, ni govern ni poble. Aquí Espanya fa el que vol. I suposo que a partir d’aquí ja sabreu la continuació del discurs… No ho hem de permetre. S’ha acabat ser els titelles de sempre. Ni Estatut, ni respecte per la llengua, ni una plena llibertat d’expressió, ni finançament ni respectar els DDHH amb allò d’un dret que li diuen autodeterminació.\nPerò tenim armes. Ens avala una institució, la Generalitat, de gairebé 650 anys. I des del 1359, 128 presidents han vetllat per la salut de Catalunya. Des de Berenguer de Cruïlles fins ara, recordant inevitablement Francesc Macià o Lluís Companys, tots han deixat la pell al territori. Evidentment ara ja no parlem d’un imperi i d’uns peixos del mediterrani que parlaven Català. Però parlem d’una NACIÓ escrita amb lletres majúscules. Una petita gran nació que vol parlar a Europa com aquells anomenats “grans” i que es dirigeix al món amb aires d’orgull i ganes de fer feina.\nAls Catalans, se’ns ha anomenat de tot, però el temps ens ha donat la raó. Som treballadors i tossuts. I sobretot molt tossuts. Sempre que volem quelcom anem a buscar-ho i no parem. Doncs això, companys i companyes, és el que hem de fer. No parar de regirar-ho tot fins aconseguir allò que tantes vegades hem somiat. Ser lliures.\nNo ens han de fer por els grans gegants que intenten trencar el somni Català. Si mai han pogut imposar-se, no ho faran ara! Com podrien imposar-se amb per exemple, tota la gent que ens hem aixecat d’hora per commemorar aquella diada de 1714? A la nostra diada no ens dediquem a comentar anècdotes de cabres militars que desfilen. Nosaltres, a la nostra diada ens manifestem, i així, com no podem guanyar als Espanyols?\nMireu, Barcelona, estava totalment encerclada per l’enemic molts mesos abans de 1714. Hi havia veus que clamaven rendició. Gent que conseqüència de les condicions de vida preferia que entrés l’exèrcit de Felip cinquè. Malgrat això, hi havia molta altra gent disposada a lluitar. Va haver-hi crides a tota la població, fins i tot als nens, als avis i a les dones per lluitar contra aquells que volien suprimir les llibertats treballades durant tants anys. Doncs no. Ningú es va rendir i Barcelona va resistir a ultrança tenint totes les de perdre. Barcelona no va donar mai per perdut aquell combat. I jo em pregunto… Si ells no van abandonar mai el combat, per què hauríem de fer-ho ara nosaltres? Hi ha una gran diferència entre aquell 1714 i aquest 2008. Llavors estàvem en posició de defensa, ara estem en posició d’atac. En posició d’anar i guanyar-ho tot! Què ho tenim millor? Aquest 2008 o aquell 1714?\nJo mateix he sentit moltes vegades el comentari de “jo ja NO viuré la independència, això vosaltres, els joves”. Doncs no! Amb aquesta mentalitat no anirem enlloc! I d’això, ens n’hem de convèncer tots: cada persona convençuda, cada persona que comença a explicar a tort i a dret els beneficis de la independència és una victòria. És una victòria per nosaltres i una derrota per a ells. Com deia Xirinacs, ells hauran perdut un esclau. Tots els esforços no són pas en va, i com diu la cançó, la victòria ens sorprendrà si la continuem buscant.\nI el motiu per la independència és incontestable. Alguns pregunten: per què no intenteu d’entendre-us amb els Espanyols? Doncs no! Perquè portem gairebé 300 anys intentant-ho i no n’hem tret cap resultat. I el que ho negui que miri la història, que ni en un dels millors moments, la República, no varem aconseguir cap pas endavant! Perquè el que està clar és que no ens volen! Doncs si tanta mania aixequem, que se’n vagin ells, d’aquí casa!\nHe començat dient que ells eren els dominadors. Sí. I només cal comprar el diari per veure que no respecten, per exemple, l’estatut. I el darrer episodi, aquests dies, el finançament. Ahir mateix, en el missatge institucional del president Montilla, ell ens demanava unitat. Unitat de les forces catalanes per resoldre temes clau per al futur del nostre país com el finançament. Doncs des d’Esquerra estem disposats a seguir endavant amb la unitat. Unitat, però sense deixar que altres partits ens apareguin un dia fent-se una fotografia amb en Zapatero o un altre que pacti amb la vicepresidenta un nou finançament… Us sona? Doncs bé, ja per acabar, dir-vos que des de les JERC d’aquí Sant Cugat, no deixarem de lluitar ni un sol moment per aconseguir aquest gran objectiu: la INDEPENDÈNCIA!!\nNo podem permetre que ens dominin més, hem de passar a l’acció!\nPosted on 27 Agost, 2008 by bernatpicornell\nTorno de vacances amb les piles hiper carregades per afrontar projectes ambiciosos. Aquest any presento que serà un any de canvis. Segurament seguiré fent i consolidant coses que fins ara ja feia però tal vegada a un esglaó més alt, amb més perspectiva. Segurament amb més calma i tranquil·litat. Sense pressions. Serà un any d’assentament a la feina i com he dit, consolidar el que fins ara tinc. Afegint nous reptes que ja anireu descobrint i esperant SI US PLAU no acabar l’any com vaig fer-ho l’any passat: tot a la paperera!\nDeixant una primera reflexió, explicar que ara mateix estic participant al 2nd ECPR (European consortium political research) graduate Conference a la UAB. Un congrés de política força interessant i enriquidor! A més amb trobades inesperades com la de l’Aintzane Conesa, que ves per on, coneixia participants del congrés!\nAquí gairebé tothom està cursant el Doctorat i qui més qui menys sap MOLT del que parla. Ara fa poc, he tingut una conversa sobre Ossètia del Sud i el perill que suposa desmembrenar l’estabilitat internacional.\nFins a quin punt s’ha de permetre Rússia violar la legalitat internacional? L’ha violat realment permetent i autoproclamant la independència d’un altre país? Personalment crec que sí. És circumstancialment diferent que Montenegro es proclami independent a que Rússia proclami la independència d’una regió per interessos propis. Dic que és circumstancialment diferent ja que és un gran corredor energètic i és un gran punt estratègic per Europa. Podríem dir que tota la zona és el motor (i mai millor dit) d’Europa? Amb això no vull dir que haguem d’acceptar la independència de nacions sense estat simplement per la situació que tinguin en el món. Simplement dic que Rússia ha creat el conflicte per posar Europa contra les cordes… Que és aquesta una posició centralista respecte el que seria el primer món i regions i països més desfavorits? Tal vegada sí, Europa sempre mira per ella. Normal. Però no només això, Rússia torna a ser prou forta per desafiar el món sencer. Montenegro no ha desequilibrat aquesta estabilitat de la que parlàvem. Rússia sí, i el titella de president també.\nRecordo un “30 minuts” de fa un temps en el que una dona deia: Rússia ha resistit al poder de tots els Tsars, però no podrem resistir a les maneres de Vladimir Putin. I tal dit tal fet. No fa ni 50 anys del final de la guerra freda que tornen a desafiar. Evidentment, i no es pot negar, s’han refet del comunisme i com que les relacions internacionals es juguen al camp de qui els té més grossos, ara hi ha algú que pot desafiar Europa i Estats Units sencers.\nSancions? Sóc partidari d’aplicar-ne. Que són un país gran i Rússia no és Cuba per aplicar-li sancions? D’acord, però si Europa vol tornar a mirar a la dreta amb tranquil·litat, s’ha de fer quelcom. I reconec que tal vegada aquest discurs és el més “xungo” que he fet mai, el més centralista i del que menys he estat informat però… Segurament és l’estiu, que m’ha revolucionat.\nPer tant, i centrant-me una mica, amb sancions o sense, s’ha de mediar, deixar clar quin paper té cadascú en aquest trencaclosques internacionals i evitar les afirmacions de l’estil: “No tenim cap por per tornar a la guerra freda”. I això segurament ho dic referint-me a TOTES les parts implicades. No crec evidentment que entrem a un espiral de conflictes però més val prevenir que curar. Xina és gran, Rússia és enorme però cal mediar per tornar les coses a lloc i evitar puntes d’iceberg d’un gran problema (si és que abans no n’hi havia amb Putin i companyia).\nPD: Insisteixo, el que he escrit aquí és sense massa informació i segurament quedant-me només amb la premsa… Qui sap si investigant més…\nFotografies festa major… dia 27!\nPosted on 10 Juliol, 2008 by bernatpicornell\nPenjo les fotografies del dia 27…\nFotografies festa major… dia 26!\nPosted on 6 Juliol, 2008 by bernatpicornell\nFa molt temps que no escric… Però la veritat és que amb Festes Majors i coses diverses… No he tingut temps! Doncs bé…. La gent demana les fotografies de Festa Major… Doncs aquí estan! Aquestes són les fotografies del dia 26! Si algú les utilitza… simplement tingueu en compte que les he fet jo! 😉


El millor inici de temporada del millor Messi - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesEl millor inici de temporada del millor Messi\nEl millor inici de temporada del millor Messi\nEl '10' barcelonista ha estat referència en els primers partits blaugrana d’enguany L’argentí ha millorat de manera espectacular les seves xifres golejadores respecte a altres inicis de temporades\nMessi retalla Helton a Mònaco per fer l'1-0 davant el Porto / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nA la vuitena temporada en el primer equip Messi mai havia fets aquests registres. Sis gols en quatre partits oficials han estat les dades golejadores del de Rosario. Tres fets davant el Reial Madrid a la Supercopa d’Espanya, un més a la Supercopa europea –competició en què fins ara no havia marcat- i dos gols més dilluns passat davant el Vila-real.\nNomés dos anys en blanc\nMessi no va poder fer cap gol en el mateix període de les temporades 2005/06 i 2007/08. A la resta de cursos amb l’argentí en el primer equip els gols han tardat un xic més.\nLa temporada 2006/07 Messi només va fer un gol, a Balaídos davant el Celta a la primera jornada de la Lliga (2-3 per als de Rijkaard). La 2008/09, la primera de Guardiola com a entrenador, Messi en va fer 3 en els primers quatre partits oficials. Un al Camp Nou, de penal, davant el Racing (1-1), i dos més a El Molinón asturià (1-6).\nUn hat-trick per començar\nL’any passat el millor jugador del món ja va batre els seus números antics. Messi va fer quatre gols en els seus primers 4 partits oficials, inclòs un espectacular i determinant hat-trick al Camp Nou davant el Sevilla a la tornada de la Supercopa espanyola i un gol més a Santander, el primer del futur campió de Lliga a la primera jornada del campionat passat.\nAl final de temporada 2010/11 l’argentí va marcar 53 gols en competicions oficials. Una dada que cal tenir en compte a finals de la temporada actual tenint en compte aquest espectacular inici.


Demanen un any de presó per amenaçar de mort la seva exdona davant del seu fill menor d'edat a Guissona - Teleponent\nInici Comarques Segarra Demanen un any de presó per amenaçar de mort la seva exdona...\nDemanen un any de presó per amenaçar de mort la seva exdona davant del seu fill menor d’edat a Guissona\nL'acusat nega els fets al judici d'aquest dilluns al penal 3 de Lleida i diu que l'ha denunciat perquè no li va voler donar diners\nImatge del buffet de l'Àrea de Guissona\nEl jutjat penal 3 de Lleida ha acollit aquest dilluns el judici a un home de 62 anys acusat d’amenaçar de mort la seva exdona davant del fill menor d’edat que tenen en comú. Els fets haurien passat el 9 d’agost de 2015 al restaurant que l’Àrea de Guissona té en aquesta població de la Segarra. Al judici han declarat tots dos i han coincidit que havien anat a dinar perquè el seu fill havia fet la primera comunió. Llavors, la dona li va demanar a l’acusat diners però ell li va dir que no en tenia. Segons la dona, l’acusat es va alterar i la va cridar dient-li “filla de puta, et mataré, no saps de què sóc capaç”. L’acusat ha negat haver-la insultat ni amenaçat i ha declarat que va ser ella qui li va dir que si no li donava diners “ja s’ho trobaria” i que per això l’ha denunciat. Tant la fiscalia com l’acusació particular demanen un any de presó per un delicte d’amenaces.\nLa dona, d’origen colombià, ha assegurat al judici que aquella no era la primera vegada que l’amenaçava ja que, quan vivien en una finca, li va dir que la mataria, la tiraria als porcs i ningú no la trobaria. La parella estava separada des del 2012.\nA més de la pena de presó, les acusacions també demanen per l’home, de nacionalitat espanyola, una ordre d’allunyament de tres anys, durant els quals no es pugui comunicar ni acostar a la víctima a menys de 200 metres. La defensa, en canvi, en demana l’absolució ja que, ha dit, és la paraula d’un contra la de l’altre i no hi ha proves que demostrin la versió de la dona.\nArticle anteriorDesarticulat un grup de traficants de droga a la Noguera\nArticle següentRon Howard tanca la trilogia de Dan Brown amb ‘Inferno’


Quan el cine era mut...\nL'aventura dels Lumière\nJa fa uns mesos, una de les pel·lícules més interessants i curioses de totes les que es van estrenar el 2017 ens va fer viatjar als orígens del cinema, als seus pioners, a l'època en què es va fer el grandiós salt de la fotografia, que era la imatge estàtica, cap a la imatge en moviment. Va ser un documental de curta vida a les sales (espero que ara tingui una existència ben trempada a les plataformes o en DVD) titulat 'Lumière! Comienza la aventura', dirigit per Thierry Frémaux. Era una recopilació dels films dels germans Lumière i dels seus col·laboradors, restaurats, classificats, ordenats i agrupats per temàtiques perquè veiéssim l'evolució dels seus treballs: des de la mítica sortida dels obrers de la fàbrica fins a rodatges cinematogràficament més sofisticats, ambientats en diverses contrades. Tots ells, muts. Muts com la pel·lícula que interpreta Julianne Moore a l'última obra de Todd Haynes, 'El museo de las maravillas', que és cine dintre de cine, com 'The disaster artist', però força millor. Un incís: està una mica sobrevalorada, la cinta de James Franco, no? Tanquem incís. Seguim amb Haynes.\nNova York, 1927\nDesprés del melodrama a l'estil Douglas Sirk 'Carol', Haynes dedica una part de la seva pel·lícula a esprémer les possibilitats de la narració sense paraules. I en blanc i negre. L'odissea de la petita Rose (Millicent Simmonds) pel Nova York del 1927 és contada des del silenci, el silenci de la sordesa, i amb l'acompanyament d'una molt descriptiva banda sonora, atenta a les emocions, les sorpreses i les sensacions de l'espantada protagonista. I és que, la pobra, està estrenant el capítol més decisiu de la seva vida. El capítol del canvi.\nL'assalt del so\n'El museo de las maravillas' també pinta, des d'un altre punt de vista, el mateix moment que retratava 'Cantando bajo la lluvia': el salt del cinema mut al sonor, i com les sales de cinema es van haver d'adaptar als nous temps. El personatge de Julianne Moore (mare de Rose) sabrà conviure amb el so? Ens expliquen que fa teatre, per la qual cosa deduïm que una bona veu i una preparació sí que deu tenir. O sigui que s'amollarà a la nova situació i podrà mantenir el seu estatus d'estrella.\nDe Haynes a Sorkin\nA la pel·lícula hi ha un altre nen que tampoc no hi sent, per causes diferents: Ben (Oakes Fegley), que també fa via cap a Nova York, la del 1977, i ha d'usar la llibreta per expressar-se. I com que no controla el seu to de veu, crida més que parla. Tant Thierry Frémaux com Todd Haynes van a l'essència del cinema: la imatge que no necessita el so i les paraules per ser entesa. No com Aaron Sorkin i el seu 'Molly's game', on no callen ni sota l'aigua!


GEN – Guia de Roses\nHome Tag "GEN"\nL’esdeveniment arriba a la vuitena edició i se celebrarà el 10 i 11 de juny. En el marc de la Festa del Mar es durà a terme la tercera edició dels premis Arjau. (74) 00\nGran jornada de Pesca d’Espècies a Roses\nAmb l’arribada del bon temps i l’augment de l’activitat de pesca, es va dur a terme la jornada de pesca per espècies 2017, organitzada conjuntament amb el club pesca Costa Brava. (102) 00\nCelebrada a Roses la 6a Jornada de la Lliga Alevina de Natació\nEl passat dissabte es va celebrar a la Piscina Municipal de Roses la 6ª Jornada de la Lliga Alevina de la Federació Catalana de Natació, organitzada pel GEN Roses. (19) 00\nBon paper del nedadors del GEN Roses\nCap de setmana ple de natació, el dissabte a la tarda a Figueres es va disputar la jornada de lliga prebenjamí i benjamí amb molt bon paper dels nedadors del club, Crosby Fitch, Sandra Pardo, Pau Lleó, Judith Tena, Agustí Planas, Lucas Strahodinsky i Júlia Ruiz. (72) 00\nAquest any es va acumular un programa amb diverses activitats en un dia. (49) 00\nNova sessió del programa d’educació emprenedora “Roses ets tu”\n57 alumnes de cicle superior del Centre Escolar Empordà han celebrat aquesta tarda una sessió amb representants i treballadors de l’Ajuntament i de diferents associacions de Roses amb la intenció de recollir les seves impressions i idees sobre quines són les necessitats del municipi. (32) 00\nEls organitzadors de la prova esportiva Tour de France a Vela, A.S.O, han presentat aquesta setmana als responsables municipals de Roses, l’estudi de la repercussió mediàtica i econòmica que la realització de l’etapa del Tour representa per a la població. (29) 00


La Passió Sant Mateu a PALAU 100 – El Cronista Musical – El Binari\nLa Passió Sant Mateu a PALAU 100\nOfelia Roca 8 abril, 2012\nJohann Sebastian Bach: Passió segons Sant Mateu BWV 244\nMark Padmore – Tenor (Evangelista)\nMichael Nagy – Baix (Jesús)\nJulia Doyle i Grace Davidson – sopranos, Damien Guillon i Robin Blaze – contratenors, Thomas Hobbs i Hans Jörg Mammel – tenors, Peter Kooij i Stephan MacLeod – baixos.\nCor i Orquestra del Collegium Vocale Gent\nPhilippe Herrewegue – Director\nVideo-art – Bill Viola: Emergence, 2002. Departing Angel (Five Angels for the Millennium), 2001. Aquestes obres varen ser incloses en el concert a petició del Palau de la Música i en col·laboració directa amb l’artista, es varen presentar abans de cada part de l’obra dos retaules en moviment de Bill Viola, pare del videoart. Una celebració estètica amb rerefons místic que pòsa en diàleg la música i les arts plàstiques.\nEn la Passió segon Sant Mateu no nómes es relaten uns fets, sinó que també s’interioritzen per tot seguit reflexionar-hi profundament. Un factor determinant és sens dubte la intel·ligibilitat del text i per això Bach utilitza la llengua vernacla dels fidels de Leipzig. A més de fer un seguiment minuciós del text, la Passió segons Sant Mateu fonamenta la seva força expressiva en la dialèctica entre forces oposades. De la interrelació entre els dos cors, les dues orquestres, els dos grups de solistes i els dos blocs instrumentals que desenvolupen el baix continu, sorgeix el dinamisme que travessa la narració de principi a fi. En cap moment la tensió dramàtica decau i Bach, tot i tenir consciència d’estar escrivint una música funcional i , doncs, de la necessitat de respectar certes convencions, aconsegueix genialment de transcendir-les.\nAmb aquesta partitura, Bach realitza una conquesta formal i estilística, fruit d’un llarg procés compositiu. En superar les cantates i la Passió segons Sant Joan, la Passió segons Sant Mateu -com també la Missa en Si menor o el Clave ben temperat- representa un compedi del saber anterior, alhora que també proposa un repte per a les generacions futures.\nBach s’enfronta a la pàgina en blanc tot marcant d’entrada els pentagrames amb una ploma cal·ligràfica de cinc puntes i, després d’un esforç inimaginable, construeix en 68 números un monument universal.\nUna vegada més, a Barcelona i en la millor versió possible, s’ha volgut reforçar el missatge de la Passió de Bach amb la projecció de dos retaules en moviment/vídeos de Bill Viola. Pare del videoart i estudiós dels mestres antics (especialment Giotto de la Capella Scrovegni de Pàdua, Signorelli o P.della Francesca), Viola posa èmfasi en la continuïtat del diàleg amb les formes històriques de l’art.\nQuan Bill Viola tenia 6 anys va caure a l’aigua. Mentre es dirigia cap a les profunditats del llac, el temps es va aturar. Aquella sensació de pau i de descobriment d’un paissatge màgic (la llum, les bombolles, les plantes…) va ser un impacte gran que ha influït en la seva obra. L’aigua ha esdevingut un dels elements comuns en els seus treballs.\nSempre per les dates de la setmana santa s’interpreta una de les dues passions de Bach, la de Sant Mateu o la de Sant Joan, en l’entorn del Palau de la Música.\nEn aquesta ocasió l’interpretació va anar a càrrec de l’expert en les partitures de J.S.Bach Philippe Herreweghe i el Cor i Orquestra del Collegium Vocale Gent. L’interpretació que ens varen oferir va ser fabulosa en tots els sentits, amb una musicalitat de gran nivell plena de frasejos interns per part de totes les seccions del cor i l’orquestra.\nHerreweghe és un músic que porta l’obra de Bach molt endinsada en si mateix i amb una profunda lectura de la partitura que fa que la seva interpretació sigui del tot àgil i dinàmica, amb molta energia viva, amb un treball molt acurat del sentit del fraseig musical, que consegueix un fil conductor molt coherent i amb un sentit unitari de tota la partitura. Té una coherencia musical profunda en la part dramàtica de la partitura que fa que tingui un sentit conductor de l’historia.\nEl Cor i l’Orquestra del Collegium Vocale estan formats per musics d’alt nivell individualment i que amb la gran feina que fan amb Philippe Herrewegue consegueixen una agrupació solida i de referencia dintre les agrupacions amb criteris històrics.\nL’evangelista de Mark Padmore va ser tot un luxe, ja que avui en dia és un dels evangelistes de l’obra de Bach de absoluta referencia, amb una veu d’un timbre preciós, amb una projecció de la veu brillant i sobre tot amb la gran interpretació que en fa del difícil rol de la Passió segons Sant Mateu.\nMichael Nagy va fer un Jesús segur vocalment, amb expresivitat i una veu de gran qualitat sonora.\nLes àries restants de la Passió varen anar a càrrec per part de vuit cantants del cor, i que tots varen interpretar les seves parts amb nivell i gran musicalitat.\nEls videos de Bill Viola al començament de cada part varen ser molt adients i encertats per l’ocasió. El treball d’aquest artista es fabulós, per què converteix l’imatge en una obra d’art. El primer eren dues dones assegudes una a cada costat d’una cisterna on va començar a brotar aigua i i que finalment va començar a sortir un home jove que anava ascendint i que finalment les dones treuen de l’aigua, i tot això estava treballat amb una sensibilitat preciosista. Les imatges son com una video-pintura viva amb una gran poesia del moviment i el color, realment fabuló s.\nLa segona es tractava d’una figura humana qu’entra a les profunditats del misteriós món submarí, com una llum de dimensions desconegudes on les lleis de la física queden suspeses i els límits entre l’infinit del cosmos i el cos humà finit es perden. Bombolles brillants floten com estels al cel de la nit mentre la forma humana travessa l’espai entre el cel i la terra.


En quin punt ens trobem? - Ajuntament de Cabrera de Mar\nPortada > Ajuntament - Seu electrònica > Actuació davant el coronavirus > En quin punt ens trobem?\nDavant de l'increment de contagis registrats des de l'estiu, s'han establert progressivament mesures per aturar la transmissió del virus de la COVID-19 i protegir la salut de la població del territori. Aquestes inclouen:\n- Confinament nocturn entre les 22.00 h i les 6.00 h\n- Limitació de l'entrada i sortida de persones als municipis\nQueda restringida l'entrada i sortida de cada terme municipal durant els caps de setmana: des de les 06.00 hores de divendres fins a les 06.00 hores de dilluns, excepte per aquells desplaçaments, adequadament justificats. Podeu consultar les excepcions aquí.\n- Trobades, reunions i desplaçaments de fins a sis persones\n- Limitació en la mobilitat laboral\nEs demana als titulars dels centres de treball, públics i privats, que limitin al màxim la mobilitat laboral de persones treballadores implementant el teletreball excepte quan sigui impossible desenvolupar l'activitat laboral a distància.\n- Docència virtual i reducció de l'activitat presencial\nPel que fa a l'àmbit educatiu, les universitats han d'oferir docència virtual mentre que al batxillerat i els cicles formatius s'han de desenvolupar totes les activitats possibles de manera telemàtica. Se suspenen les activitats de lleure infantil i juvenil, l’esport escolar i les activitats extraescolars que es realitzen fora de l’horari lectiu habitual excepte les que organitzen els propis centres escolars si aquestes es realitzen amb grups estables.\n- Noves restriccions comercials\nNo es poden prestar serveis que impliquin contacte físic amb els clients, excepte que siguin essencials, sanitaris o sociosanitaris o que impliquin la higiene del cabell.\nPoden romandre oberts, independentment de la seva superfície, establiments comercials d'alimentació, de begudes, de productes higiènics, d'altres productes de primera necessitat, serveis essencials, farmàcies, ortopèdies, òptiques, centres de veterinària, concessionaris d’automòbil i centres de jardineria.\nEls establiments comercials poden obrir sempre i quan la seva superfície sigui igual o inferior a 800 metres quadrats i fins al 30 % del seu aforament permès.\n- Suspeses les activitats de restauració\nSe suspenen les activitats de restauració, excepte en hotels per a l'ús dels clients, centres sanitaris, socials i residencials i menjadors socials. Es permet en tot cas el lliurament a domicili o la recollida a l’establiment.\n- Se suspenen les activitats culturals d'arts escèniques o musicals\n- Tanquen els equipaments esportius i s'ajornen totes les competicions excepte les d’àmbit estatal, internacional i professional que s’han de celebrar sense públic.\nPer a més detalls podeu consultar el conjunt de restriccions vigents al web de la Generalitat de Catalunya.\nPer a dubtes relacionats amb el consum podeu consultar una guia elaborada per la Diputació de Barcelona aquí.\nDarrera actualització d’aquest contingut: 02/11/2020 a les 09:39h


La Fira de Gandia transcorre sense incidències greus - Diari Serpis\nLa Fira de Gandia transcorre sense incidències greus\nLa Fira i Festes de Gandia ha arribat a la darrera jornada sense incidències de gravetat, tot i l’aglomeració de gent que s’ha registrat desde divendres, segons ha informat la Policia Local. Els agents del cos local de policia només han hagut d’intervenir en un un accident de trànsit a la carretera d’Almoines provocat per un porc senglar. D’altra banda, la Policia Local ha informat de que té a les seues dependències tres carteres extraviades als carrers amb la seua documentació i noranta euros en metàl·lic.\nLa regidora delegada de Seguretat, Àngels Pérez, ha valorat aquest matí el dispositiu desplegat durant la Fira i Festes.\nUn balanç “molt positiu”, ha remarcat la regidora, ja que “la notícia d’aquesta Fira és que no hi ha hagut notícies. No hem hagut de lamentar cap incident destacable tot i l’afluència massiva de persones sobretot a la plaça del Mosset, el recinte firal i el parc de la Festa”.\nÀngels Pérez ha destacat la col·laboració ciutadana en totes les actuacions que s’han realitzat. “La ciutadania ha valorat positivament el treball de proximitat de la Policia Local i el reforç que hem realitzat des del departament i des de la Policia Nacional. Tot el dispositiu s’ha complert tal com s’havia previst en la Junta de Seguretat celebrada la passada setmana gràcies a la bona coordinació entre tots els estaments que hem estat implicats”.\nPel que fa a la posada en marxa del Punt Violeta, Pérez ha destacat la seua ubicació i l’acollida que ha tingut entre totes les persones que han acudit a aquest.\nDurant la Fira, s’ha establert una cobertura de 220 efectius de la Policia local (repartits en torns de matí, vesprada i nit), voluntaris de Protecció Civil, 50 voluntaris de Creu Roja (3 ambulàncies) i operaris en Trànsit i Mobilitat per controlar els accessos, així com el tancament i obertura de carrers, a més d’un reforç en tots els serveis del Cos Nacional de Policia que se centra en els punts on hi ha grans aglomeracions com ara el recinte firal o on es desenvolupen espectacles, especialment durant la nit. Els agents han actuat tant uniformats com de paisà, a més de dues unitats especials del Grup Operatiu de Resposta (GOR).\nArticle anteriorL’Associació de Malalts Mentals de la Safor busca ajuda per a editar l’obra guanyadora del seu premi literari\nArticle següentMaría José Martos i Telmo Gadea interpreten els clàssics de l’òpera i la sarsuela\nConcert de celebració de Santa Cecília de la UAM Sant Francesc de Borja\nInaugurada la mostra d’Ungles i estètica facial de Fira Mercat Gandia


Passejant per la Rambla amb un gos perillós sense morrió\nEl propietari d’un gos de raça potencialment perillosa passejava aquest dilluns a mig matí per la Rambla amb el gos sense morrió. Aquest fet li ha costat una denúncia per part de la Policia Municipal. S’arrisca ara a una sanció de fins a 1.500 euros.\nPassejar el gos amb cadena o corretja és obligatori, i també amb morrió en determinats casos, més encara si el gos és potencialment perillós com era el cas, doncs era de la raça Conor American Stanford (American Staffordshire). Des de l’any 2002 els propietaris d’aquest tipus de gos han de contractar una assegurança anual. A més, han de tenir una llicència municipal que s’ha de renovar cada cinc anys.\nUna unitat de la Policia Municipal que patrullava per la Rambla va trobar-se el ciutadà amb el gos davant del 95 de la Rambla. El va denunciar. Anar amb el gos sense morrió, i ser denunciat, no és inhabitual a Sabadell, ja que passa més sovint del que podria pensar. Però sí és poc habitual portar-lo sense morrió pel principal carrer de la ciutat.\nPortar un gos potencialment perillós sense morrió per la via pública és una infracció greu. El propietari s’arrisca ara a una sanció d’entre 151 i 1.500 euros, segons estableix l’Ordenança de tinença, benestar i protecció dels animals.\nFoto portada: un exemplar d’American Staffordshire Terrier.


L’Ajuntament tramita quatre programes d’actució en espais degradats de Ciutat Vella - Valencia Noticias\nL’Ajuntament tramita quatre programes d’actució en espais degradats de Ciutat Vella\nValencia Noticias | Redacción.- El regidor de Desenvolupament Urbà i Vivenda i responsable de la gestió en la planificació i rehabilitació a Ciutat Vella, Vicent Sarrià, ha anunciat hui que el servici municipal de Gestió del Centre Històric està tramitant quatre programes d’actuació privada tramitats pels propietaris “que van a suposar una millora important en la rehabilitació i consolidació urbanística de quatre espais degradats de Ciutat Vella”.\n“Alguna cosa s’està movent al centre històric”, ha assenyalat Sarrià, “com a conseqüència del treball realitzat estos primers mesos pel nou govern municipal, on hem sigut capaços de transmetre als ciutadans, propietaris i promotors la importància que València dispose d’una Ciutat Vella rehabilitada, amb veïns, comerços, activitat cultural i llocs per a caminar amb recuperació d’espai públic”.\n“Estem posant en valor el cor de la ciutat” ha dit Sarrià, qui considera que s’han pres tres decisions importants que estan fent possible la seua rehabilitació. D’una banda, la rebaixa de la taxa urbanística per a rehabilitació d’edificis en un 90%; d’altra banda, l’impuls de l’empresa pública AUMSA que disposa de recursos per a complir amb el seu objectiu social en actuacions en el centre històric amb una inversió d’1 milió d’euros. A açò s’afegix la decisió del govern municipal d’apostar per la ciutat consolidada i protegir l’horta, deixant sense efecte la requalificació d’est espai natural per a orientar el creixement de la ciutat en la rehabilitació dels barris i la millora d’equipaments i espais públics.\nEls propietaris i promotors han entés que la situació de Ciutat Vella no pot esperar per més temps, i tots estan fent un esforç per posar en valor un dels millors centres històrics d’Europa, que dignificaran el patrimoni de tots els valencians i evitarà solars i edificis abandonats.\nEn este sentit el servici de Gestió del Centre Històric està tramitant quatre Programes d’Actuació Aïllada presentats pels propietaris:\nUnitat d’execució 10 en Velluters\nEntorn dels carrers de la Beata, de Sant Antoni, de Vinatea i de Maldonado. Es tracta d’un entorn degradat amb solars i edificis en estat ruïnós.\nS’actuarà sobre una superfície d’1.150 m2 i hi haurà una nova plaça pública de 370 m2 amb aparcament en el subsòl per als residents i diversos edificis en el seu entorn amb 25 vivendes. Esta actuació provocarà una important millora de l’actual espai degradat i donarà un fort impuls econòmic al seu entorn.\nCarrer de la Sabateria dels Xiquets\nS’actuarà sobre el solar situat en este carrer davant del centre ADEIT-Empresa de la Universitat, amb una nova edificació que taparia les parets mitjaneres i un aparcament subterrani per als residents amb unes 60 places, generant també una nova plaça enjardinada.\nEsta actuació permetrà la rehabilitació de les edificacions existents, mantenint la trama històrica . És un projecte que ja disposa d’avaluació ambiental favorable.\nEs tracta d’un programa d’actuació aïllada que permetrà una nova edificació de vivendes en un solar existent i que serà exposat al públic durant este mes de febrer.\nEtiquetas: ciutat vellaVicent Sarrià


Quatre morts a Girona, la dada més baixa des del 28 de març - Diari de Girona\nQuatre morts a Girona, la dada més baixa des del 28 de març\nS'han comptabilitzat 49 nous contagis i la xifra d'altes hospitalàries ja frega les 800\nalba carmona girona 11.04.2020 | 18:57\nLes comarques gironines han registrat aquest dissabte quatre noves defuncions per coronavirus, la xifra més baixa de morts des del 28 de març, que van ser tres. Amb aquestes dades, ja són 263 el nombre de persones de la regió sanitària de Girona que han mort a causa de la Covid-19 des que va començar la pandèmia.\nPel que fa al nombre de casos confirmats, en les darreres 24 hores se n'han comptabilitzat 49, amb el que ja hi ha hagut 2.213 diagnòstics per la malaltia en les darreres setmanes. Des de dilluns, només un dia, divendres, s'ha superat el centenar de nous contagis.\nActualment, als hospitals gironins hi ha 598 pacients ingressats per coronavirus, 81 dels quals en estat greu, un menys que el dia anterior. Segons la darrera actualització del Departament de Salut, els professionals sanitaris amb resultats positius per Covid-19 són 528, onze menys que divendres.\nEn darrer terme el nombre d'altes hospitalàries acumulades que s'han produït als centres de la regió són 797, 42 en les darreres hores.\nPel que fa als hospitals comarcals, a la Fundació Salut Empordà s'han registrat fins ara 226 casos positius de coronavirus, dos dels quals detectats aquest dissabte. En aquests moments 56 són professionals, ja que dos s'han reincorporat a la feina en les darreres hores. Pel que fa a les altes, avui se n'han registrat sis, i des de l'inici de l'epidèmia n'ha donat 72.\nA l'hospital de Palamós hi ha 24 pacients confirmats -tres, professionals sanitaris- i 23 pendents de resultats, mentre que les altes ja arriben a 70. Al sociosanitari Palafrugell Gent Gran, també gestionat pel SSIBE, hi ha 41 residents infectats i una persona a l'espera dels resultats. Hi ha 54 professionals amb coronavirus i 14 estan aïllats, a l'espera dels resultats.\nEn el cas de la Fundació Hospital d'Olot i Comarcal de la Garrotxa, té actualment 43 pacients ingressats amb la SARS-CoV-2, i aquest dissabte al matí ha donat l'alta a una persona, el que eleva el total d'altes a 45. Pel que fa a professionals positius, són 63 després que avui en recuperés dos. Des de l'inici de l'epidèmia, s'han reincorporat una desena de treballadors.\nEn referència als dos hospitals de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva (CSMS), tenen 51 persones hospitalitzades (32 a Blanes i 19 a Calella), amb un global de més altes (8) que nous ingressos (6), segons la darrera actualització. Pel que fa als professionals sanitaris positius al conjunt de centres de la corporació, són 93. En el cas del sociosanitari de Lloret de Mar, s'ha incrementat el servei de neteja arran de la confirmació divendres de 32 nous casos de coronavirus, 22 pacients i 11 professionals. La despesa extra que suposa anirà a càrrec de l'Ajuntament de Lloret de Mar. D'altra banda, la CSMS ha adquirit tretze tauletes per facilitar la comunicació entre pacients i familiars.\nJa fora de la regió sanitària de Girona, l'hospital transfronterer té actualment quatre casos positius i cinc pacients sospitosos de Covid-19, un dels quals francès. Actualment, apunten des del centre de Puigcerdà, no hi ha problemes de llits ni saturació a Urgències i l'estoc d'equips de protecció és l'adequat.


L'ocupació a Balears creix un 2% per davall de la mitjana de l'Estat\nEl nombre d'afiliats a la Seguretat Social el gener va ser de 350.844\nEn els darrers dotze mesos, l'ocupació a les Balears ha registrat un creixement de l'1,25%, dos punts per davall de la mitjana estatal (3,07%). Així, si en el gener del 2003 el nombre d'afiliats a la Seguretat Social era de 346.520, el primer mes d'emguany es tancà amb un increment de 4.324 persones ocupades.\nLes dades fetes públiques ahir pel Ministeri de Treball complementen les donades dimarts per aquest mateix organisme i que situaven les Balears com l'única comunitat autònoma on l'atur davallà el mes de gener. Tot i així, mentre 75 persones aconseguien un lloc de feina en el primer mes de 2004, l'atur creixia un 3% en un any, dos punts més que a tot l'Estat.\nDels 350.844 afilitats en alta a la Seguretat Social a les illes a començaments d'enguany, 271.632 corresponen a treballadors per compte d'altres, mentre que 79.212 ho són per compte propi. Des de la Conselleria de Treball i Formació es considera «molt positiu» l'increment de l'1,25% en el nombre d'ocupats, tot i que «continua sent menor que la mitjana de l'Estat, que va ser d'un 3,07% entre gener de 2003 i el mateix mes de 2004». L'objectiu de la Conselleria és «rompre la tendència heretada, que almanco el creixement de l'ocupació a les Balears se situï en la mitjana estatal i que les illes tornin a ser una comunitat puntera en creació de llocs de feina».\nPer la seva banda, els sindicats CCOO i UGT no donen cap tipus de credibilitat a les xifres aportades pel Ministeri de Treball i, sobretot, a la lectura que d'aquestes fa el Govern balear. Ambdues organitzacions sindicals denuncien la «preocupant» precarietat de l'ocupació a les illes. Així, dels 29.039 contractes signats el mes de gener d'enguany, tan sols un 10% (2.992) eren indefinits; la resta, 26.047, eren temporals.\nA més, els sindicats posen damunt la taula una altra xifra: el 50% dels contractes en el 2003 tingueren una duració inferior als tres mesos. A tot això, UGT afegeix els 5.000 contractes fixos discontinus que s'han perdut a les Balears en els darrers anys.


"...el meu món és la poesia"\nInteressant entrevista a Marc Granell d'Escriptors Valencians TV (www.escriptorsvalencians.tv). Quinze minuts d'experiència poètica clicant ací.\nComentaris molt interessants com per exemple: "L'única salvació que té l'home és l'art, i dins de l'art la poesia..."\nTambé parla de l'impuls poètic com una vocació de joventut. Com una part necessària de l'adolescència. i com no podía ser d'altra manera per "al poeta pessimista", com ell diu que el defineixen els amics, "... i l'adolescència s'acava".\nPer acabar compartir aquestes paraules de Granell que diu "...el meu món és la poesia".\nPep Alfonso, entretants\nPublicat per Pep Alfonso a 15:53 Cap comentari:\n9a carta al beduí del desert de les paraules, per Sant Jordi\nLlegir és com pensar en veu alta. Fins i tot pots cridar, per exemple, escriure en majúscules i no passa res. Sona igual que en minúscules, a ras de vers i potser sense rima i tot. Doncs al calaix del teu cervell hi ha racons on les paraules esperen en fileres el seu torn per dir la seua. Per començar els versos o finalitzar-los també. La llibertat és tan gran que fins i tot alguns governants per ser absoluts, en el passat, han decidit silenciar-les. I en l’actualitat hi ha governants que han seguit aquest exemple d’ànsia i inseguretats d’una infància mal escrita.\nLlegir és la màgia del silenci. L’oportunitat per ser el mag lletraferit de les paraules sonores i sordes, teues i d’altres, però de ben segur que escrites amb pauses. Necessàries per donar a les paraules el do de la saviesa. Pauses per donar-te l’oportunitat d’escoltar als altres lectors i als altres poetes. O també als escriptors de llargs discursos per paraules.\nLes paraules sempre et donen la possibilitat de llegir en l’ordre i el concert que mes s’adapta a les teues necessitats de lletraferit compulsiu. Podràs muntar a lloms d’un cavall blanc, o negre o marró o ... verd, perquè no? I amb una pica llarga que acaba amb una a oberta i majúscula l’enfonsaràs a la boca del drac. Per unes línies podràs ser Sant Jordi mata dinosaures menja lletres. Un ecologista dels versos rimats amb naturalitat. Aquells que mesuren les seues paraules amb poca broma. Amb la traça i la paciència dels primers lletraferits orals de la paraula. La màgia desconeguda dels inicis.\nSalut i bona caça, de paraules,\nPublicat per Pep Alfonso a 7:40 Cap comentari:\n8a carta al beduí de les paraules\nDies i dies que les paraules brollen sense presa però sense pausa. Busquen l’eixida natural per ordenar-se en versos dispersos i proses diverses. Sensacions multiformes que busquen les mans del picapedrer que els dóna la forma estimada. Estimada que no perfecta. Per a perfecció ja estan les idees, les intuïcions del poeta. La perfecció no sap de faltes d’ortografia o de fisonomia. Fins i tort hi ha versos on l’arruga és bella i la rima assonant, però amb idees d’altres. Altres és important per al nosaltres; el poeta, el marit, el pare, l’amic... el fill de paraules de secà.\nde quatre pals:\nPublicat per Pep Alfonso a 0:33 Cap comentari:\n7a carta al pelegrí de les paraules\nEl mes d'abril venia sec de paraules. Desèrtic de mots conversos i fins i tot dispersos per l'arena. Deixats caure sobre els fulls amb el vent desescrit i fràgil de l'agonia de final de vers.\nVers rere vers contemple entre línies que es garbellen sentiments. No és un oblit i tampoc els deixe caure al buit. És més senzill que tot això i allò i l'altre de més avall o amunt. Segons li rote al vent desescrit, el vent del vers.\nPerò malgrat tot les paraules caminen amb el pelegrí, de la ma de rimes àtones. O tanmateix a les butxaques foradades del poeta amic del pelegrí de les paraules. Hi ha moments on el camí dels dos coincideix i reciten els mateixos versos dispersos. Mots que entre els dos ordenen amb coherència poètica, pelegrina. Quina coherència hi ha a les paraules que afirmen ser? I no es preguntem mai qui? Potser a l'abril paraules mil però, amb quina rima cauran?\nDemà passat tornarem a rellegir el poema per gaudir de la rima i altres pauses.\nPublicat per Pep Alfonso a 15:35 Cap comentari:\n9a carta al beduí del desert de les paraules, per ...


Notícies | DECABA - Turisme i Desenvolupament Local - Part 15\nHome Notícies (Pàgina 15)\nEuropa aposta per la sostenibilitat als destins turístics\nde febrer 21, 2013 Per: ignasi.capella A: Conferències, Notícies 1 comentari\nLa Comissió Europea, en col·laboració amb altres institucions, entre elles la Universitat de Surrey al Regne Unit, ha impulsat la creació d’un sistema turístic europeu basat en indicadors per avaluar la gestió sostenible dels destins. Aquest sistema està dirigit a les autoritats locals i regionals, per incorporar la lògica de la sostenibilitat com a part […]\nde febrer 18, 2013 Per: ignasi.capella A: Notícies, Publicaciones Comentaris tancats a Carta de serveis\nA DCB Turisme i Desenvolupament Local hem preparat una carta de serveis, orientada a les petites i mitjanes empreses del sector turístic , així com a associacions i organitzacions empresarials i territorials. Arran de fer un seguiment exhaustiu de les tendències dels mercats europeus en turisme actiu, cultural, de natura i de descoberta dels territoris, […]\nXifres clau de cicloturisme a França any 2012\nde febrer 14, 2013 Per: ignasi.capella A: Notícies, Publicaciones Comentaris tancats a Xifres clau de cicloturisme a França any 2012\nEl seguiment del impacte econòmic de les activitats vinculades a la bicicleta és una constant a França si tenim en compte els informes i estudis que s’hi publiquen de forma regular. El 2009, l’entitat de promoció i observatori turístic Atout France publicava un document « Spécial économie du vélo » de més 500 planes en […]\nde febrer 5, 2013 Per: Decaba A: Notícies Comentaris tancats a Travelife\nIniciatives com el Sistema de Sostenibilitat Travelife poden ajudar els turistes a prendre decisions sostenibles a través dels operadors turístics. La certificació Travelife té per objectiu augmentar la sostenibilitat dels productes turístics, la satisfacció dels clients i la qualitat de vida a les destinacions. Aquesta iniciativa va sorgir l’any 2007 de la pròpia industria turística com a […]\nde febrer 1, 2013 Per: Decaba A: Notícies Comentaris tancats a Fires de turisme\nA DCB Turisme i Desenvolupament Local dediquem un esforç important a conèixer les tendencies i evolució dels mercats turístics, i per participar en iniciatives interessants. Aquesta setmana assistirem a dos esdeveniments importants dins del món del turisme: les fires Destination Show a Londres i FITUR a Madrid. El dijous 31 de gener, en el marc de FITUR, es celebrarà […]\nEuroregió de l’arc mediterrani\nde gener 28, 2013 Per: Decaba A: Notícies, Projectes Comentaris tancats a Euroregió de l’arc mediterrani\nEuroregió de l’Arc Mediterrani En aquest article us parlem d’una iniciativa de cooperació transnacional a l’àrea del Mediterrani occidental, que té Catalunya com a element territorial central i que ens sembla que pot tenir efectes positius, la Euroregió de l’Arc Mediterrani – Euram. Tal com s’explica a la seva pàgina web, l‘Euroregió de l’Arc Mediterrani – […]\nde gener 21, 2013 Per: Decaba A: Notícies, Projectes Comentaris tancats a Alpine Pearls\nEn un post anterior d’aquest blog vam parlar sobre la iniciativa “Respect the Mountains”, una organització que busca la sensibilització del gran públic a favor d’un ús responsable de les destinacions turístiques de muntanya. El podeu trobar clicant aquí. Un dels membres d’aquesta organització és Alpine Pearls. Aquesta és una associació de 28 zones turístiques […]\nRevista “P3T, Public Policies & Territories”\nde gener 17, 2013 Per: Decaba A: Notícies, Publicaciones Comentaris tancats a Revista “P3T, Public Policies & Territories”\nRecenment s’ha publicat un article de Josep Capellà a la revista virtual “P3T, Public Policies & Territories”, editada per Innovació i Consultoria en Polítiques Públiques. Aquesta revista te l’objectiu de ser un mitjà de de recerca, reflexió i opinió sobre polítiques publiques des d’una vessant territorial. Segons la descripció de la propia revista, “l’abast temàtic […]\nFelices festes i els millors desitjos pel 2013!\nde desembre 24, 2012 Per: Decaba A: Notícies Comentaris tancats a Felices festes i els millors desitjos pel 2013!


4 pasos para crear un nuevo hábito | Centre PiP (Psicologia i Pedagogia)\nHome » Adults » 4 passos per crear un nou hàbit\nComencem l’any i, quants de vosaltres s’ha plantejat nous propòsits? Anar més al gimnàs, menjar més sa, veure més a la família o amics, fer esport, deixar de fumar, … Les idees són interminables però, per desgràcia, el 80% d’aquests propòsits no es compliran. Així ho diuen les dades i les estadístiques.\nCrear un nou hàbit no és fàcil, no ens hem d’enganyar. Especialment, aquells que impliquen fer una cosa que no ens agrada o no ens motiva en excés. Per exemple, tots sabem que fer esport és bo per a la salut física i mental. No obstant això, si ets una persona que odies els gimnasos, possiblement per molt que et proposis anar cada setmana, trobaràs qualsevol excusa per no fer-ho. Per tant, un primer punt a tenir en compte per crear un nou hàbit és la MOTIVACIÓ. Hem de voler fer-ho. Per tant, què podem fer per augmentar-la?\nLlistar els beneficis de realitzar la nova conducta, anotar-ho en un post-it o paper i tenir-lo en un lloc visible (nevera, cartera, mòbil, …). És fàcil que ens oblidem de tot el que podem guanyar amb el nou hàbit, per això és important tenir-ho a mà sempre que vulguem. Així mateix, no es tracta de fer llistat de beneficis “mèdics” o generals. Tot i que aquests poden aparèixer, el més important han de ser els beneficis personals. Per exemple, si ets una persona fumadora que li molesta molt l’olor del tabac al cabell, un benefici serà que desapareixerà aquesta olor. Per a molts serà una tonteria, però no per a tu.\nValorar les pèrdues d’aquest canvi, perquè alguna cosa perdrem pel camí i hem de ser conscients de si ens compensa o no. Per exemple, anar al gimnàs 2 cops a la setmana, pot significar estar una hora menys amb els teus fills el dia que hi vagis. Cadascú ha de valorar els pros i contres d’aquestes pèrdues tenint en compte els beneficis. Molts pensaran, prefereixo estar amb la meva família i és completament lícit pel que mantindran l’hàbit anterior. No obstant això, altres poden valorar anar al gimnàs per estar més relaxats i així tenir més temps de qualitat en família. Totes les opcions són vàlides, cap ens fa millor o pitjor persona. Simplement, hem de ser sincers amb nosaltres mateixos i amb el que realment volem.\nPosar-nos reptes realistes que puguem complir. Si abans de començar ja veiem una muntanya enorme, ¿per què fer res? Per mantenir la motivació és més útil anar afegint de forma gradual nous canvis que ens acostin al nostre objectiu final. Per exemple, si volem tenir una dieta més saludable podem començar introduint 1 fruita més cada dia i anar augmentant progressivament.\nRecompensar per cada petit assoliment aconseguim ja que, encara que sigui ínfim, estem un pas més prop de l’objectiu. És important tenir en compte que assoliment és cada petit pas o repte que ens acosta al resultat final. Reconèixer-nos aquests avenços ens ajuda a seguir. Imagineu-vos que us proposeu anar al gimnàs i passeu de no anar mai a 1 cop per setmana. Si penseu, “Bé, aquesta setmana he anat 1 cop!” Possiblement la següent setmana, intentareu tornar a anar un cop com a mínim. No obstant això, si penseu “Només he anat una vegada, … bfff!” Us estareu castigant i anar al gimnàs serà més difícil encara. Per tant, compte amb els missatges que us doneu.\nAra que ja sabem com mantenir la motivació alta, és important crear el pla d’acció, és a dir, què volem aconseguir i com ho farem. En el següent article sobre com aconseguir els teus objectius, t’indiquem els passos que pots seguir.


Presentada la guia contra la violència de gènere\nInici » Actualitat » Notícies » Presentada la guia contra la violència de gènere\nPresentació als sectors professionals i a la ciutadania\ndimecres, 26 novembre, 2003 - 09:45\nEl 25 de novembre es va celebrar el Dia Internacional contra la Violència de Gènere. En aquest sentit, al nostre municipi les regidores de Promoció a la Dona, Anna Navarro, i de Serveis Socials, Ana Fernández, van presentar el Protocol de Circuit Local per a l'atenció a les dones víctimes de la violència domèstica.\nEs tracta d'una guia, consensuada i adreçada a professionals de diferents àmbits (sanitat, policia, serveis socials, justícia...), que pretén que les dones que denuncien o pateixen violència de gènere siguin tractades de manera eficient i respectuosa indistintament de l'indret on acudeixin a demanar ajuda o a denunciar alguna agressió.\nL'acte va tenir lloc al al Centre Cívic Sant Jordi - Ribera Baixa i va anar adreçat als col·lectius professionals que treballen en aquesta problemàtica. La tarda de dimecres, dia 26 de novembre, en aquest mateix equipament, es donarà a conèixer el document a la ciutadania en un acte obert.


Accidentes laborales | El risc de treballar al País Valencià - El Salto - País Valencià\nAl País Valencià, 59 persones van perdre la vida exercint la seua professió des d'octubre del 2017 fins a setembre del 2018. La xifra suposa un increment del 18% respecte al mateix període anterior i evidencia un problema estructural que situa el País Valencià com a la segona comunitat autònoma amb major sinistralitat laboral i on més de 47.000 accidents en el treball han causat baixa per malaltia durant este termini.\n26 ene 2019 07:00\nQuan un torero és banyegat, quan mor una celebritat, quan es coneix un atemptat terrorista... Són exemples del que arriba als informatius i genera debat. En canvi, què ocorre quan s'informa sobre la mort d'una persona en el seu lloc de treball? Tret d'algun cas concret, quasi no genera repercussió, com quan es coneix un nou atac a zones de conflicte permanent. Però, per què tenen lloc estos accidents? Són evitables?\nSegons l'informe provisional de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), que depén de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball i duu a terme campanyes preventives, actes formatius i accions d'altre tipus dirigides a la seguretat laboral, des d'octubre del 2017 fins a setembre del 2018 els accidents mortals al País Valencià en foren 59. Les xifres han evolucionat: al 1990 van morir a tot l'Estat 1.923 persones en el seu lloc de treball i al 2017 ho feren 618 segons el Ministeri de Treball. Una quantitat notòriament inferior però que continua sent molt alta: més d'una treballadora al dia mor mentre es guanya les garrofes.\nUnes xifres aclaparadores tenint en compte que són evitables i que mostren que és un problema estructural. En els primers mesos del 2018, els accidents laborals van ascendir a 541.098 a tot l'Estat. En 2017, segons el Ministeri de Treball, a més de les 618 defuncions per accident laboral, 4.510 persones patiren un accident greu que els deixà seqüeles. Pel que fa al País Valencià, les 59 defuncions suposen un augment de nou casos: un increment del 18% respecte al mateix període de l'any anterior. Dels 59 casos registrats, el 37% van ser patologies no traumàtiques (accidents cardiovasculars), l'11% accidents associats al trànsit i la resta —50,8%— accidents traumàtics.\nEl major percentatge de sinistralitat se l'emporta el sector terciari amb 27.826 casos (58,5%). En este sector molts dels accidents mortals han sigut in itinere, accidents de trànsit patits per les treballadores durant el desplaçament des del seu domicili fins al lloc de treball i viceversa. Des de CCOO-PV, el secretari d'Acció Sindical i Salut Laboral, Daniel Patiño, afirma que “el desenvolupament reglamentari de la Llei d'Àrees Industrials pel que afecta a la implantació de plans de mobilitat sostenible és inajornable”. Per a Patiño, açò passa també per tornar a dissenyar les ciutats i els nodes de comunicació, modificant la mobilitat entre municipis de forma que es potencie el transport públic. “La utilització massiva de vehicles privats d'ús individual no només emet una major quantitat de diòxid de carboni, que perjudica la qualitat de l'aire, sinó que suposa un agent de risc al qual s'exposen les persones treballadores en anar i tornar del seu lloc de treball”, apunta.\nLa qüestió valenciana no n'és una més: és la segona comunitat autònoma amb major quantitat de paralitzacions d'obres per falta de mesures preventives i la tercera amb major import en les sancions imposades. A més, és la segona, només per darrere d'Andalusia, amb major sinistralitat mortal a pesar del fet que té la meitat de població treballadora. Les dades d'estos dotze mesos de l'INVASSAT no només assenyalen l'augment en l'índex d'incidència de les malalties professionals, sinó també el fet que, en general, estes últimes afecten més a les dones, que solen ocupar més treballs de serveis, és a dir, precaritzats.\nSegons les dades del Servei Públic d'Ocupació Estatal (SEPE), vora el 25% dels contractes en el sector no arriba als set dies. El sector dels serveis va concentrar 413.232 contractes de menys de set dies de durada, xifra que suposa el 23,3 % dels 1,77 milions de contractacions que es van dur a terme durant el mes d'abril, preocupant especialment el cas de la restauració: el subgrup d'ocupació que va aglutinar major nombre de contractes temporals. Segons CCOO, el sector turístic valencià acumula un 48% de contractes temporals, 30% a temps parcial i una bretxa salarial del 20,7%.\nSense interés ni recursos\nTal com indica Patiño, alguns dels exemples són els accidents en treballs d'altura o en coberta, “una tendència que semblava haver desaparegut i que ha tornat a augmentar de manera bastant elevada”. Segons especifica, la causa principal és, fonamentalment, la falta d'inversió: “Açò mostra que falta de formació, informació i mesures de seguretat”. Des del sindicat advertixen que es fa 'copia-i-enganxa' d'avaluacions de risc de serveis de prevenció aliens. “No pot ser que et servisca igualment una avaluació per a un sector de treball en pla que de treball en altura”, denuncia Patiño. El sindicat reclama avaluacions de risc més profundes i verídiques, que quantifiquen el nivell i tipus de riscos als quals estan exposades les treballadores i treballadors.\nLa formació i l'aplicació de mesures preventives també estan absents en moltes empreses. Segons explica Patiño, quan les empreses han optat per retallar costos, “la prevenció de riscos laborals ha passat a ser una prioritat de segona”. Atenent a l'Institut Valencià d'Investigacions Econòmiques (IVIE), l'empresariat valencià invertix el doble en publicitat que en formació de les seues treballadores.\nEn l’economia valenciana, amb un pes fonamental del turisme, des del sindicat posen èmfasi també en la preponderància de la descentralització productiva, amb grans empreses que recorren a contractes i subcontractes en els quals, a causa de tindre menor capacitat, la prevenció acaba de nou en un segon pla tot i que, per llei, estiguen obligades a elaborar plans de prevenció. En canvi, Patiño assenyala que “falta supervisió evident per part de l'empresa principal i de l'autoritat laboral”. A més, les xicotetes empreses també dificulten la sindicació, una alternativa de defensa envers els drets de salut laboral.\nL'INVASSAT, l'òrgan encarregat de supervisar els plans de prevenció, fa anys que no cobrix vacants pendents. “Estan limitats per la falta de recursos, a més del fet que les empreses no estan obligades a seguir les indicacions que els fa”, assenyala Silvia Catalán, tècnica superior en Riscos Laborals que participa en la Comissió Territorial de l'INVASSAT d'Alacant i en el grup de treball de malalties professionals. “Al final, per eixa falta de recursos, després no es fa una segona visita als centres”, afig.\nTambé falten mitjans en la Inspecció de Treball. A l'Estat espanyol hi ha un/a professional per cada 15.000 treballadores, mentre que a Europa n’hi ha un/a per cada 7.300. D'acord amb el Plan Director por un trabajo digno del Govern per a estabilitzar feines temporals, i en què la Inspecció juga un paper clau, seguix sense fer efecte: en octubre es van fer 222.000 contractes a nivell estatal però només se n'han convertit en indefinits 9.000. La distribució dels recursos de la Inspecció de Treball “deixa prou a desitjar, el que es veu en les dades de la seua memòria; ara per ara no es prioritza el frau a la Seguretat Social en les hores extraordinàries ni la matèria de prevenció”, afirma Patiño. Un escenari que continua tenint tendència cap a la precarització, caldo de cultiu de la sinistralitat.\nEn tot cas, des del sindicat posen el focus en la responsabilitat de la gran empresa, “que competix amb menys despeses quan decidix subcontractar”, especifica el responsable de Salut Laboral de CCOO.\nPerò hi ha més regles de tres que es poden establir més enllà d'unes condicions de treball de misèria o inestables. En l'abaratiment de costos es queden pel camí la formació, la matèria preventiva i el mateix infraregistre de persones que patixen accidents, cosa que ocorre, per exemple, en l'economia submergida: treballadores invisibilitzades que, per “no existir”, els seus dolors són qualificats de comuns i no laborals, per la qual cosa passen a la Seguretat Social i no a la mútua, amb una duració mitjana de les baixes que és de les inferiors d'Europa, segons apunta el sindicalista.\nPer a Ainhoa Coloma, investigadora de la Unitat de Conductes Addictives i Intervenció Breu (UCAB) de la Universidad Miguel Hernández (UMH), “s'han trobat casos en què treballadores es reincorporen abans d'hora, sense que els hi haja desaparegut el dolor. Com que seguixen amb la medicació, apareixen símptomes d'ànsia, depressius o la necessitat de més fàrmacs”. El problema, indica, és que no es compta amb serveis psicològics, no n’hi ha un seguiment. “És necessari posar en marxa estratègies de prevenció”, precisa. Per la seua part, el professor de psicologia d'esta universitat i director de la UCAB, José Luis Carballo, assenyala que actualment hi ha fins a un 40% de baixes per depressió, ansietat o estrés, amb treballadores i treballadors que sovint recorren a ansiolítics. Estos medicaments afecten de manera decisiva en el treball: “els fàrmacs, com per exemple l'Orfidal, poden devaluar capacitats a l'hora de reaccionar, conduir, fer servir maquinària o relacionar-se amb les persones, i això afecta el rendiment laboral”, explica Carballo.\nTal com indica el director de la Unitat de Conductes Addictives, l'abús d'estos fàrmacs es traduïx en la possibilitat d'un major risc d'accidentalitat laboral, d'ací la necessitat d'intervencions psicològiques complementàries per a disminuir-ne el consum dins i fora del treball. En la seua opinió, no s'estan duent a terme els serveis necessaris per a millorar la prevenció en les companyies. “Les empreses no tenen dret a preguntar-li a una persona si consumix fàrmacs, però el que cal és previndre, ja siga amb serveis externs, ja de l'administració, ja serveis de prevenció que s'encarreguen d'este tipus de situacions”, observa Carballo. En cas contrari, es crea un cercle en el qual el tractament mateix afecta la sinistralitat laboral.\nQueda molt de camí a recórrer. Tal com apunta Catalán, encara hi ha dolors i patologies en què cal continuar investigant per a demostrar la relació causa-efecte entre treball i malaltia. Especialment en algunes molt greus com el càncer. A més, assenyala que “hi ha moltes ocupacions en les quals no hi ha avaluacions de risc químic”, freqüentment perquè estes proves són cares i queden fora del servei de prevenció de l'empresa.\nSobre les afeccions químiques, els estudis en relació amb la contaminació i l'exposició a l'ambient són escassos i no tots els contaminants químics han estat avaluats. Fet que, sobretot, afecta treballadores i treballadors en empreses del sector agroalimentari, elaboració de pesticides, fungicides o treballs amb plàstics. “Són necessaris més estudis de salut pública i epidemiologia, atés que no estan exposats a un únic producte”, explica Catalán. De fet, sobre el càncer, en 2015 només 23 casos es relacionaren amb origen laboral i en 2018, durant els set primers mesos de l'any, tan sols se n’han declarat 14, la majoria, com els de 2015, per exposició a l'amiant.\nLa major part dels casos s'atribuïx a hàbits de conducta individuals, però una part —entre un 4% i un 10%, segons estimacions científiques— es deu a exposicions a agents cancerígens en els llocs de treball, situació que es pot previndre i per a la qual existixen eines i legislació, com va passar a l'Hospital del Vinalopó d'Elx —del grup Ribera Salud—, al qual, en octubre del 2017, la Generalitat imposà una multa de 150.000 euros per tindre personal treballant exposat al formaldehid, una substància cancerígena.\nTal com indiquen les dades facilitades per la Societat Espanyola d'Oncologia Mèdica, s'estima que en 2012 es diagnosticaren 215.534 nous casos de càncer a l'Estat i que s'elevarien fins a 246.713 en 2020. D'estos, uns 9.000 es podrien atribuir a exposicions laborals, atenent els càlculs més conservadors.\nEls requeriments per atendre el compliment de les mesures de prevenció no són suficients. Segons Patiño, es precisa imposar sancions més dures, ja que molts accidents greus en què s'identifiquen problemes de falta de mesures de seguretat acaben en un simple requeriment. El marc normatiu existix, però la interpretació és laxa i flexible.\nEn opinió del dirigent sindical, igual que es promociona a través de la responsabilitat social empresarial, "cal assenyalar a les quals incompleixen, i la patronal no pot repartir la culpa. Cal prendre mesures exemplaritzants per a tots". Un exemple d'aquesta laxitud amb les empreses que no compleixen la normativa de prevenció és el cas de Lesma, filial de Ryanair, que acumula diverses denúncies del comité d'empresa en l'Aeroport Alacant-Elx per falta de mesures preventives. Es va obrir un expedient sancionador per exposar als seus treballadors en les pistes d'aterratge sense les uniformitats pertinents per a evitar la radiació solar, quan a l'estiu s'aconsegueixen més de 40 graus. En casos com l'Hospital del Vinalopó d'Elx, propietat del grup Ribera Salut, la Inspecció va sancionar a la companyia amb una multa de 150.000 euros per tenir a empleats exposats al formaldehid, un cancerigen.\nDiàriament es coneixen nous casos de sinistralitat, per exemple en la zona del Vinalopó-Vega Baixa (Alacant) s'estan registrant atrapaments de treballadors en maquinària en el sector agroalimentari, i fins i tot es generen accidents amb les contractes de neteja d'aquestes màquines, malgrat tenir un conveni de neteja d'oficines. En general, en tot el territori, i en les comarques valencianes, es troben casos de subcontractes pràcticament de totes les grans empreses de distribució, logística o alimentació en les quals hi ha accidents per falta de mesures, per exemple treballadors sense arnés que cauen des de façanes. Al final, els casos mortals són sempre la punta de l'iceberg: encara que fins a octubre de 2018 són 59 els morts en l'àmbit autonòmic, hi ha hagut més de 47.000 accidents en el treball que han suposat la baixa per malaltia.\nLa sinistralitat és un problema sistèmic, estructural, que afecta un sector clar de la població: la treballadora. Una accidentalitat o, en el pitjor dels casos, mortalitat que es pot evitar. Quantes vides més calen per actuar?


Sanitat proposa vacunar a partir del 4 d'octubre a persones grans en residències\nPlans generals d'usuàries de la residència l'Hospital de Camprodon.\nTambé es vol ampliar aquesta dosi addicional a persones amb la immunitat baixa\nActualitzada 16/09/2021 a les 07:56\nSanitat ha proposat a les comunitats, en el marc del Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Saludad, administrar a partir del 4 d'octubre la tercera dosi de la vacuna contra la covid a gent gran en residències, iniciativa que ha comptat amb el consens de totes les autonomies.\nHo ha explicat la ministra de Sanitat, Carolina Darias, en la roda de premsa posterior al Consell, en la qual també ha posat en valor que Espanya hagi aconseguit el 75 per cent de població amb pauta completa, la qual cosa suposa que «tres de cada quatre persones està completament vacunades. Una dada tremendament rellevant».\nA més d'administrar la tercera dosi a persones grans institucionalitzades, Sanitat i les comunitats volen ampliar aquesta dosi addicional a persones amb la immunitat baixa com és el cas de pacients en hemodiàlisis o diàlisi peritoneal, en tractament per un càncer, majors de 40 anys amb síndrome de Down, pacients amb malaltia oncohematológica, càncer d'òrgan sòlid en tractament amb quimioteràpia i càncer de pulmó en tractament o immunoteràpia.\nAquesta proposta, que té el seu origen en la ponència de vacunes, serà avui avaluada per la Comissió de Salut Pública qui tindrà l'última paraula si bé tot fa pensar que la unanimitat del Consell Interterritorial fa viable l'administració de la tercera dosi en aquests col·lectius.\nEl passat Interterritorial ja va aprovar, previ pas per la Comissió de Salut Pública, administrar la vacuna a persones amb trasplantament de progenitors hematopoètics i amb trasplantament d'òrgan sòlids o en llista d'espera.\nLa tercera dosi de la vacuna contra la covid-19 ofereix una protecció 10 vegades superior que amb la segona\nComenta el contingut : Sanitat proposa vacunar a partir del 4 d'octubre a persones grans en residències


Serveis – Garatge Selva diesel\nEl valor humà que completa la màquina des del 1986\nServeis TècnicsServei d’AlineacióAssistència Carretera\nVols Estalviar diners? Un vehicle correctament alineat pot ajudar a reduir un 5% de combustible. Una alineació de rodes incorrecta es tradueix també en un desgast més alt dels neumàtics. Amb un diagnòstic de l’alineació de les rodes tindrà la possibilitat de planificar-se. Les mesures dels angles de les rodes realitzats durant un diagnòstic permeten introduir les correcions necessàries i reduir així el consum de combustible i els costos derivats del desgast dels neumàtics\nQuan les rodes estan mal alineades\nTENS PROBLEMES A LA DIRECCIÓ\nI INCOMODITAT A LA CONDUCCIÓ\nMÉS DESGAST MECÀNIC\nMÉS RESISTÈNCIA A L’AIRE\nMÉS CONSUM DE COMBUSTIBLE\nMÉS DESGAST DELS PNEUMÀTICS


Nodes de capacitat accés\nNodes de capacitat d'accés\nCapacitats d'accés en nodes de xarxa\nConeix la disponibilitat de potències per a instal·lacions de generació en els nostres nodes de xarxa\nEn compliment del RD 1183/2020 de 29 de desembre, d'accés i connexió a les xarxes de transport i distribució d'energia elèctrica en el seu article 5 i de la Circular de la CNMC 1/2021, de 20 de gener, per la qual s'estableix la metodologia i condicions de l'accés i de la connexió a les xarxes de transport i distribució de les instal·lacions de producció d'energia elèctrica en el seu article 12 es publiquen les capacitats d'accés en cadascun dels seus nivells de tensió> 1 kV de les subestacions AT/AT i AT/MT operades per e-distribución Redes Digitales, S.L.U.\nAquestes capacitats s'informen i calculen segons es defineix en les Especificacions de Detall per a la determinació de la capacitat d'accés de generació a la xarxa de Transport i a les Xarxes de Distribució aprovades en resolució de 20 de maig de 2021 de la CNMC.\nS'inclou tota la informació relativa a la capacitat d'accés ocupada, disponible i l'admesa no resolta.\nLa capacitat d'accés disponible per a cada nus s'ha determinat com la potència activa màxima addicional que pot injectar-se en aquest nus tenint en compte exclusivament la capacitat “ocupada” informada en tots els nusos de la xarxa i l'escenari d'instal·lacions previst sense considerar reforços addicionals, d'acord amb els criteris de la Circular 1/2021 de la CNMC i de les Especificacions de Detall per a la determinació de la capacitat d'accés. Aquesta informació, de caràcter indicatiu, no evita la necessitat de realitzar un estudi específic per a cada sol·licitud individual que tingui en compte qualsevol variació en l'escenari, com la consideració de les sol·licituds en tràmit amb millor ordre de prelació, tant en el nus d'estudi com en altres nusos de la xarxa que puguin tenir influència en aquest.\nNo es té en consideració les limitacions que poguessin existir en xarxes d'altres distribuïdors, en la xarxa de transport o en la pròpia subestació, motivats per aspectes de configuració o operació de la mateixa i els relatius a la viabilitat de connexió. Aquestes limitacions s'evidenciarien, arribat el cas, en els corresponents informes d'acceptabilitat i d'accés i viabilitat de connexió que hauran de realitzar-se per a cada sol·licitud individual.\nEls valors de Capacitat d'Accés Disponible informats no han d'interpretar-se com a valors de capacitat simultanis ni sumables. La connexió d'un generador en un nus no sols disminueix la capacitat d'accés disponible en aquest nus, sinó també en els nusos de la seva xarxa pròxima.\nEls valors de capacitat ocupada i admesa i no resolta informats es refereixen exclusivament als generadors connectats o amb permisos d'accés i connexió concedits o sol·licitats exclusivament en aquests nusos, però no en línies ni nusos de la xarxa de distribució subjacent d'aquests.\nPel fet que les publicacions es realitzen amb menor periodicitat que els terminis legals per a contestar una sol·licitud i emetre els corresponents permisos d'accés i connexió, és possible que la publicació reflecteixi capacitat disponible en un nus que pot estar ja esgotada per sol·licituds Admeses i no Resoltes, tant en el propi nus com en uns altres de la seva xarxa pròxima o en les seves xarxes subjacents.\nExcepte casos excepcionals, degudament justificats, es denegaran sol·licituds d'accés i connexió que no s'ajustin al rang de potències màximes i mínimes per nivell de tensió establert en les Especificacions de Detall\nLes sol·licituds que es realitzin sobre nusos en els quals la capacitat publicada sigui de 0 MW seran inadmeses, segons el art 8.1 apartat d) del RD1183/2020.\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Gener 2022\nHistòric de Documents de Capacitat d'Accés\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Desembre 2021\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Novembre 2021\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Octubre 2021\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Setembre 2021\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 d'Agost 2021\nEspecificacions de detall RD Capacitat d'Accés 1 de Juliol 2021


AGENDA: Arriba una nova edició de la Ganga Food Night\nL'oferta gastronòmica anirà a càrrec de 8 establiments, | Cedida\nLa Ganga Food Night arriba al centre comercial de Montblanc\nDesprés del gran èxit de la primera edició, els comerços sortiran al carrer a vendre estocs, en un festa amb degustacions, ioga i música en directe\nper Redacció 19/08/2019 10:00h\nLa gran festa del comerç de Montblanc, la segona Ganga Food Night, es celebrarà aquest dissabte vinent, 24 d'agost, al carrer Major i la plaça de Sant Miquel. Enguany, hi participaran 24 establiments comercials de diferents sectors, que situaran les parades al carrer per vendre productes a preus molt i molt rebaixats. L'altre gran sector que participa en la Ganga Food Night activament és l'alimentari, amb comerços especialitzats i artesans que preparen plats elaborats expressament per a la Ganga Food Night.\nLa presidenta de la Unió de Botiguers i Comerciants de Montblanc (UBCM), entitat organitzadora de l'esdeveniment, Montse Guinovart explica : «La finalitat és apropar-nos als clients, mitjançant una festa que desitja aprofundir en la nostra tasca habitual de fidelització i promoció del nostre comerç de proximitat que portem a terme tot l'any a través de les diferents campanyes. És també una gran ocasió per veure i compartir estona amb els nostres clients habituals, en un ambient diferent i distès. Un altre objectiu destacat és vendre els estocs de productes de primera qualitat, aquí a preus rebaixadíssims».\nL'oferta gastronòmica anirà a càrrec de 8 establiments, que oferiran menjars preparats per ells, acompanyats de vins i cava de la comarca. En aquest sentit, Guinovart considera que la Ganga Food Night, que va atraure centenars de persones l'any passat, «esdevé un aparador de l'oferta alimentària artesana dels establiments de la vila».\nSessió de ioga gratuïta\nEnguany, la Ganga Food Night començarà a les 5.30 h de la tarda, amb un espai decorat i amb més zones per asseure's a gaudir de les degustacions. A aquesta hora, s'espera públic sobretot familiar. La festa estarà en marxa fins a la mitjanit, i si a la tarda un DJ punxarà música, a la nit el grup de jazz i versions Big Ones -amb la col·laboració de Sara Hernàndez- hi tocarà en directe. Una altra de les novetats d'enguany és una sessió de ioga gratuïta, oferta per Yoga'n'Sun. Es celebrarà a les 7 de la tarda dins l'església de Sant Francesc. Cal inscriure's prèviament a través del web www.yogansun.com/ganga perquè les places són limitades.\nAquests són els establiments participants en la Ganga Food Night: Forn de Pa Joan, Aviram Moix, El Racó de la Teca, Sabors de la Terra, Queviures Maria Teresa, La Cuina de la Sara, Ca les Bepes, Xurreria Sant Jordi, Gèneres de Punt Pinyol, Els Petits Encants, Floristeria Kursaal, Calçats Pol, Perfum i Regals Palau, Riber2 Moda, El Teler, Arasport, Ull de la Vila, Gat i Gos, Joguines Joglars, Perfumeria Vives, Agroconca, Blackline, Esports Montblanc i Yoga'n'Sun. I les entitats amb estand informatiu són: Gat i Gos i La Casa dels Xuklis.\n🎵 Comença el VII Festival de Música Antiga de Poblet


Pandèmia econòmica (Carles Mundó)\nEn molts casos, després dels ERTO vindran els ERO i finalment els concursos de creditors\n5 min. 17/04/2020 18:44\n987x555 Un treballador sanitari a l'Hospital del Mar\nUn treballador sanitari a l'Hospital del Mar / ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nEncara estem en estat de xoc. Fa cinc setmanes que vivim confinats pel coronavirus i el gruix dels missatges i de la informació que rebem se centra en els milers de contagis i els centenars de morts diaris. La preocupació immediata de molta gent, que també comparteixo, és quan podrem sortir a estirar les cames o fer esport i quan els nens i nenes podran esbargir-se una estona al carrer.\nSi no es torça res i les previsions no fallen, la setmana vinent molts hospitals començaran a reprogramar visites i intervencions per atendre els pacients amb malalties greus que el maleït virus ha retardat i, progressivament, les unitats de cures intensives aniran notant com baixa la pressió. Això vol dir que en molt poques setmanes els hospitals, sortosament, deixaran d'ocupar tota l'atenció informativa i cada vegada seran més visibles els efectes d'aquesta crisi sanitària. Llavors el protagonisme passarà a la pandèmia econòmica, que ja tenim aquí però que encara no veiem amb tota la instensitat.\nLes seqüeles que deixarà la covid-19 per a l'economia de milions de famílies seran ben visibles a curt termini, i particularment al nostre país. Aquesta pandèmia econòmica ja comptabilitza més de noranta mil empreses que han presentat expedients de regulació temporal d'ocupació, que en conjunt afecten prop de set-centes mil persones de forma directa, i darrere seu centenars de milers de famílies. Tant de bo que després de l'estat d'alarma tothom pugui reprendre la seva feina, però sembla inevitable que en una crisi planetària hi hagi empreses que no se'n surtin. En molts casos, després dels ERTO vindran els ERO i finalment els concursos de creditors.\nLes proporcions de la crisi que tenim a tocar han portat el Fons Monetari Internacional a pronosticar que l'economia espanyola pot caure el 8% del PIB aquest mateix any i hem sentit dir al vicepresident del Banc Central Europeu, Luis De Guindos, que Espanya viurà la situació econòmica més greu des de la Guerra Civil, mentre que la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, ja parla d'un Pla Marshall per salvar el continent. També el president espanyol, Pedro Sánchez, parla d'un pacte de reconstrucció. Tot plegat són grans paraules, però encara buides de contingut.\nEn temps de distanciament social, el distanciament de molts ciutadans amb la confiança en la gestió política també s'ha fet més gran. I aquest també és un preu molt car que paguem de forma col·lectiva. La catarsi que a molts nivells provocarà el coronavirus també sacsejarà la visió que tenim de la política, la qual cosa també pot ser una oportunitat per immunitzar-nos dels populismes que tenen respostes per a tot però no tenen solucions per a res.\nEn situacions tan complexes com l'actual, el lideratge polític és més útil i necessari que mai. Aquesta etapa que comencem, la de la generació covid, com alguns l'anomenen, transformarà moltes de les coses que hem conegut i només es podran orientar en favor de la ciutadania si passem de la retòrica política a l'acció política. Com deia fa pocs dies en una entrevista el premi Nobel d'economia Finn Kydland, els polítics no han de fer més por que el virus, i relacionava el lideratge amb la capacitat de ser previsible, de donar certeses i de definir no un discurs sinó un projecte comú, que tingui sentit i en què el talent de cadascú ajudi a empènyer en la direcció adequada. L'enemiga de la prosperitat és la incertesa que genera la mala política, concloïa.\nEncara que la crítica descarnada als polítics sempre genera onades d'entusiasme, només ens en podrem sortir col·lectivament, però també amb el concurs de les institucions. Per això té tot el sentit que d'ara endavant es prenguin decisions valentes i innovadores, assumint el cost de la incomprensió que pugui generar el fet de posar unes bases que ens permetin afrontar el futur amb confiança. A Catalunya presumim, amb raó, que hi ha molt talent. Ara és el moment de sincronitzar-lo per treballar a favor d'un sistema de salut ferm, capaç d'afrontar noves pandèmies, un sistema de protecció social que no deixi ningú fora de joc, un sistema educatiu que sigui un veritable motor per a la igualtat d'oportunitats. I tot això cal fer-ho sobre uns pilars econòmics sòlids, amb el coneixement i la recerca al centre, amb plena consciència mediambiental i amb l'acceleració tecnològica que es produirà globalment, mentre transformem, per voluntat o perquè no hi ha més remei, alguns sectors com el turisme, que avui aporta el 12% del nostre PIB, i que són tan vulnerables a amenaces com la que estem vivint.\nTot això ens sortirà millor si hi ha un lideratge polític disposat a arriscar. Prenguem-nos, doncs, aquesta crisi com un avís molt seriós per evitar ser víctimes de la pandèmia econòmica que tenim a tocar i preparem-nos per un futur en què serem més vulnerables del que pensàvem.


1935-03-25 – Escola Municipal de Música de Sant Joan de Vilatorrada\nThis Day in History: 1935-03-25\nNeix Johnny Pacheco (mor el 15 de febrer de 2021), músic, flautista, compositor, arreglista, director i productor dominicà de música cubana y salsa. Considerat com una de las figures més influents de la música llatina i caribenya per ser el cofundador junto del segell discogràfic Fania. Escolta’l aquí.\nFesta MajorcellosCurs 2021-2022Sant JordiPòdiumsBig BandVioloncelrockactivitatsllenguatgeinstrumentscurs 2020-2021jocsviolíconfinamentcant coralEl Rei LleófamíliesCambresNadalassignaturabandaJ.O.C.C.Facebookestudiar a l'escolaclasses d'intrumentFi de CurspetitonsCurs 2011-2012Tallersclarinet+MúsicaFotosvídeoActivitats Fora de l'EscolaBlocConjunt instrumentalCurs 2018-2019GeneralActivitats RecentsiniciacióCicle de PrimaveraCurs 2012-2013sensibilitzacióBandSonantcantantsPreinscripcionsCurs 2019-2020InformacionspianistesAula de CantMusicalclasses de músicaclasse de llenguatgeActivitats ProperesTrompetapianoFelicitacióclasses virtualsFesta Major Infantilaula de pianoPortes ObertesCicle de Tardoraprendre a tocar un instrument\n1582 Neix Johannes Schultz (mor el 16 de febrer de 1653). Compositor alemany, també conegut per Schultetus. Va ser un dels millors organistes i contrapuntistes del seu temps. Escolta'n aquí una Fuga.