Diputació de València organitza un pasacarrer de música i balls per a la vespra del 9 d'Octubre\nEl Passacarrer de les Comarques recorrerà el carrer Navellos i la Plaça Manises\nSección: 9 Octubre, En Valencià, Valencia ciudad\nLa Diputació de València organitza el primer Passacarrer de les Comarques a través de la seua marca València Turisme. Este divendres, 8 d'octubre, una representació de col·lectius musicals i grups de balls tradicionals de la província amenitzarà la vespra del dia gran de la Comunitat amb un recorregut entre el carrer Navellos i la Plaça Manises, seu central de la corporació provincial.\nLa iniciativa part de la voluntat del president de la Diputació, Toni Gaspar, “d’acostar al centre de la ciutat, en una data tan especial en la qual els carrers s'omplin de valencianes i valencians que celebren la seua festa, les diferents manifestacions culturals i tradicions que tenim a les nostres comarques i que són patrimoni de la societat valenciana”.\nEl primer Passacarrer de les Comarques arrancarà a les 18.30 hores d'este divendres i comptarà amb la Banda Juvenil de la Societat Musical Instructiva Santa Cecilia de Cullera; l'associació històric-cultural Héroes del Tollo d'Utiel; l'associació Cantares Viejos de Requena; la trobada de banderes Tierra Bobal; el Tío de la Porra de Gandia i dolçainers i tabaleters d’ESMUTRAD València.\nTemas: 9 d'OctubreDiputació de ValenciaJordi MayorToni GasparValència Turisme\nSanitat notifica 219 altas, 126 nuevos positivos y un fallecido por coronavirus


PSM: «La llavor que germina»\n16 gener 2021 18:25\nFesta PSM 40 anys.\nEl febrer de 1976, la democràcia només era un somni, el català continuava restringit a usos domèstics i familiars, no existia el divorci, el paper de la dona continuava essent subsidiari, l’adulteri era castigat amb penes de presó, la cultura era bandejada i banalitzada, macroprojectes urbanitzadors amenaçaven els indrets més emblemàtics, el servei militar era obligatori i una base militar americana coronava la muntanya més alta d’un país massa petit...\nFeia tres mesos que el dictador feixista Francisco Franco havia mort i un grup de joves mallorquinistes d'esquerres posaven en marxa allò que acabaria esdevenint el PSM.\nComençava un llarg camí de 40 anys de feina, feina i feina, de compromís de moltes persones, de molts de sacrificis personals per fer possible el somni d'una Mallorca més justa socialment, més rica culturalment i més equilibrada territorialment.\nLes tres potes del PSM\nEl PSM sempre ha explicat que ha assentat la seva estratègia sobre tres potes ben clares: el nacionalisme, l'ecologisme i el progressisme. Aquests tres eixos han estat els que han fet germinar la llavor del PSM durant els quaranta anys de la seva història. Seguint aquestes idees ha governat i ha fet oposició.\nHa estat als ajuntaments, al Consell de Mallorca, al Parlament, al Govern i al Senat. També al carrer, sempre que ha estat necessari.\nEl compromís amb la llengua i cultura catalanes ha estat una de les principals guies del PSM durant tota la seva trajectòria. La defensa del Medi Ambient també ha estat una constant en les lluites que ha portat a terme el PSM. Les batalles de sa Dragonera, es Trenc, Cabrera, Cala Mondragó, la Llei d'Espais Naturals, la moratòria d'urbanitzacions o contra la construcció de les autopistes s'han guanyat gràcies a la mobilització ciutadana amb una important participació del PSM a les institucions i sobre el terreny.\nIgualment, el PSM ha reivindicat al llarg de la seva història els valors i les pràctiques dels drets civils i de la justícia social. Durant dècades, el partit ha representat una esquerra mallorquina, arrelada al país i conscient de la necessitat d'una societat cohesionada. Ha estat un partit fet per persones i per a les persones. Per fer una política pensant en cada un dels ciutadans i ciutadanes més enllà dels números i les estadístiques. Tot plegat per caminar cap a una Mallorca més justa.\n«El PSM és l'instrument més útil de tots els disponibles per fer possible el meu projecte de país» Aquestes són les paraules amb què Damià Pons expressa amb passió la vigència del projecte del PSM.\nper una vegada, i no servesqui de precedent, gracis an aquesta redacció, amb una sola frase heu deixat ben calar que es el PSM i quin ha estat és seu "pecat capital" : "El compromís amb la llengua i cultura catalanes". De llengua en podem xerrar, però de cultura catalana a balears en tenim ben poca, o ben dit sa mateixa cantidad que podem tenir de coincident am,b molt de territoris espayols, molt de terriotoris mediterrànis, et etc. Tenim cultura pòpia ben diferenciada, SA NOSTRA CULTURA BALEAR.


TAC12 TV - Valls aprova el pressupost desestimant totes les al·legacions de l'oposició\nValls aprova el pressupost desestimant totes les al·legacions de l'oposició\nDimecres, 04 abril 2018 12:28\nMés d’un centenar d’al·legacions presentades per la CUP i una trentena del Partit Socialista van quedar-se en paper mullat. Els socis de govern, van fer valer la seva majoria absoluta per consolidar definitivament, sense canvis perceptibles, la proposta de pressupost de l’Ajuntament de Valls pel 2018. Uns comptes xifrats en 28 milions i mig, gairebé un 7% més que el passat exercici, dels quals, gairebé 4 milions es destinaran a inversions.\nMentre Compromís per Valls, que no veu cap mena de planificació a llarg termini en un pressupost que defineix com a continuista, i PP, que justifica que el govern no els escolta, van obviar la possibilitat de presentar al·legacions al pressupost aprovat inicialment el passat 26 de febrer, PSC i CUP van reiterar el seu posicionament polític envers uns números que no consideren prou socials tot i l’esforç d’Esquerra i PDeCAT de presentar-los com a tals.Una aposta que els cupaires prioritzen per davant del projecte estrella dels nñumeros d’aquest exercici, la rehabilitació de Ca Xapes. També des de la bancada socialista es recorden altres inversions necessàries que el pressupost obvia.El república Jordi Cartanyà va ser l’encarregat de conduir el debat en un ple marcat per l’absència de l’alcalde, que justament ahir, segons va notificar via twitter, va viatjar a la presó d’Estremera per visitar els consellers Turull i Rull. Una visita que coincidia amb un plenari –ajornat una setmana per donar temps a tramitar les al·legacions al pressupost- que també va aprovar una moció en què s’insta al govern estatal a modificar les lleis per garantir el dret a la llibertat d’expressió després de denunciar l’ús partidista de la legislació que, adverteix la moció, fa l’Estat espanyol per censurar drets i llibertats. Una constatació de la qual només es va desmarcar el PP.Tot plegat en un ple en què, a instàncies de l’oposició, i especialment de la CUP, el govern va reiterar la voluntat de crear una taula mixta per fer front a les problemàtiques del Barri Antic després de la demanda explícita dels veïns de la zona en l’últim plenari, compromís encara per implementar.\nMés en aquesta secció: « Troben a Valls vestigis de la muralla del segle XIII El vallenc Cèsar Puig, processat per sedició per l'1-O »


Solidaritat registra al Parlament una proposta de llei de supressió dels peatges a les autopistes amortitzades\nEl projecte de normativa estableix que la Generalitat hauria de revisar cada any les concessions per restablir l'equilibri social\nACN Barcelona Actualitzada el 17/05/2012 17:54\nEls diputats de Solidaritat Catalana (SI) Alfons López Tena, Uriel Bertran i Toni Strubell han entrat al registre del Parlament la proposta de llei de supressió dels peatges a les autovies catalanes amortitzades.\nSegons aquesta llei, la Generalitat hauria de revisar cada any les concessions d'autopistes de peatge, tant les atorgades per Catalunya com les atorgades per l'estat espanyol. L'objectiu del projecte és restablir l'equilibri social i econòmic i procedir, si ja han sigut amortitzades, a extingir la concessió o expropiar-ne la gestió per part de la Generalitat. En el cas de les concessions atorgades per l'Estat, s'hauria d'assegurar a partir d'aquell moment la gratuïtat de les mateixes per als ciutadans catalans.\nEl portaveu de Solidaritat, Alfons López Tena, ha remarcat que "una obra pública no pot ser una font de benefici perpetu per a unes concessionàries que ja fa molts anys que van amortitzar la despesa generada i el benefici empresarial". Per la seva part, el diputat de SI Uriel Bertran ha indicat que tan bon punt Solidaritat pugui portar una llei al ple del Parlament apostaran per aquesta.


Les comarques gironines necessitaran 18.500 habitatges socials en els propers 20 anys\nLes comarques gironines necessitaran 18.500 habitatges socials en els propers 20 anys\nMaqueta de l'habitatge cooperatiu que es vol construir a Palamós (Foto: sostrecivic.coop).\nLes comarques gironines necessitaran 18.500 habitatges socials en els propers 20 anys, segons el Pla Territorial Sectorial de l'Habitatge del Departament de Drets Socials. A la demarcació de Girona hi ha una vintena de municipis, entre ells Palamós, que generen una forta demanda. Aquestes poblacions estan subjectes a augmentar l'habitatge de lloguer social en un mínm d'un 8 per cent fins al 2042.\nEs tracta, concretament, de Girona, Figueres, Blanes, Lloret de Mar, Olot, Salt, Palafrugell, Sant Feliu de Guíxols, Banyoles, Palamós, Santa Coloma de Farners, la Bisbal d’Empordà, Ripoll, Vilafant, Sarrià de Ter, Porqueres, Vilablareix, Fornells de la Selva, Mont-ras i Vilamalla. Formen part de les àrees de demanda forta i acreditada, on hi viu el 57 per cent de la població total. Com hem explicat abans, Palamós impulsa el primer projecte d'habitatge cooperatiu de les comarques gironines. Maria Puig, regidora d'Habitatge de l'Ajuntament, diu, però, que estudien altres opcions per a dotar d'habitatge social el municipi.\nDrets Socials està fent unes jornades per explicar el Pla Territorial Sectorial de l’Habitatge. Es tracta de l’instrument de planificació que ha de marcar les línies de futur en aquesta matèria fins al 2024. L’àrea de demanda residencial forta i acreditada està formada per 163 municipis que suposen el 82'7 per cent de la població de Catalunya. Aquests estan obligats a complir amb l’objectiu de la solidaritat urbana, o sigui, hauran de disposar d’un 15 per cent mínim d’habitatges destinats a polítiques socials, en els propers 20 anys.\n21/06/2021 - Obres i Urbanisme La promoció d'habitatge social cooperatiu de Palamós ja té avantprojecte


MENJAR SALUDABLE EN TEMPS DE PISCINA | Clínica de nutrició – Dra. Antonieta Barahona\nLes altes temperatures porten dies demostrant-ho, ens trobem a ple estiu, i la millor manera de sufocar aquesta calor quan gaudim de temps lliure és anant a la piscina i estan en remull sota el sol bona part del dia. Sortir de la rutina, tot i que és positiu quan aconseguim desconnectar de la feina, moltes vegades comporta també un descontrol tant en l’horari, com en el manteniment dels bons hàbits, però sobretot el que es veu més afectat és l’alimentació.\nLes tapes, els gelats, les begudes ensucrades fresques i els snacks solen ser els aliments i begudes estrella que es poden trobar fàcilment en qualsevol taula de terrassa i piscina. Ens podem permetre aquest tipus de capricis? El que primer hem de tenir ben clar i pensar, és que “una cuca no fa estiu”, és a dir que el pes o hàbits no es veuran afectats perquè un dia de manera aïllada s’hagi menjat i gaudit d’una bona orxata, per posar un exemple. On radica el problema? Doncs que de manera totalment inconscient aquest gest es converteix en una rutina i s’acaba prenent una orxata/gelat/refresc… cada dia, o bé diferents cops al dia es mengen aliments no saludables que generen un increment de pes perquè són productes rics en greix, sucre, etc…\nDes de Clínica de Nutrició sabem que podem fer fàcil seguir una alimentació saludable a l’estiu, tenim molts aliments atractius i apetitosos a l’abast. Us expliquem com…\nPrimer de tot és fonamental mantenir una hidratació adequada. Està exposats al sol de manera contínua durant tot el dia, fa que la nostra pell i cos se’n resenteixí, per això beure aigua, prendre fruita fresca, beure sucs naturals o aigües infusionades en poden ser molt bones alternatives als refrescs ensucrats o begudes amb graduació alcohòlica (són begudes que euforitzen “augmenten la gana” i aporten calories buides).\nEl dinar es pot fer al bar de la piscina, buscant plats on la base siguin les verdures i hortalisses (amanides, sopes fredes) seguit d’aliments cuinats a la planxa, al vapor o brasa amb guarnició vegetal i per postres, la millor opció serà fruita de temporada fresca.\nUna altra idea, com a bona opció serà fer un plat únic o la carmanyola, en la que no hi poden faltar: les verdures/ hortalisses, la proteïna i els hidrats de carboni, confeccionant així un plat amb els aliments imprescindibles que l’organisme necessita. Seguir el mètode del plat doncs ens permetrà crear diferents receptes saludables i a la vegada que no siguin pesades i ens dificultin la digestió. Per posar-ho en pràctica us deixem alguns exemples.\nEtiquetes: cuina, Dieta mediterránea, hàbits saludables, nutrició, temporada


Ciudad Real (Provincia) - Fitxa Geogràfica de Senderisme\n> Territori > Llistat/Cercador > Ciudad Real (Provincia)\nMontes de Toledo (Serralada)\nSerra Madrona (Serra)\nParc nacional de Cabañeros (Parc Nacional)\nParc Nacional de les Taules de Daimiel (Parc Nacional)\nLa província de Ciudad Real es troba a la Comunitat Autònoma de Castella-La Manxa, la capital de la qual és la ciutat homònima. Compta amb 487.670 habitants a l'any 2003, en una superfície de 19.813 km2 repartida entre 100 municipis. Limita al nord amb la província de Toledo, al nord-est amb la província de Conca, a l'est amb la província d'Albacete, al sud amb Andalusia, i a l'oest amb Extremadura.\nEl seu paissatge es defineix per l'Altiplà Central Ibèric, a la seua meitat meridiona; es tracta d'un relleu pla amb petits tossals de no gaire altitud. El sud de la província es troba delimitada per la Serra Morena, el principal pas cap a Andalusia del qual es troba a Despeñaperros; mentres que al nord es troba les Muntanyes de Toledo, de poca altitud també.\nGran part del territori pertany a la comarca de La Manxa i al seu torn hi comprén les subcomarques del Camp de Calatrava i el Camp de Montiel.\nEl riu Guadiana és la principal conca hidogràfica, el qual neix a les Llacunes de Ruidera, a l'est de la província, que desapareix i torna reaparèixer a les rodalies de la localitat de Villarrubia de los Ojos. Alguns dels seus afluents que es troben a la província són el Cigüela, el Záncara i el Jabalón.\nEl clima de la província és continental, amb hiverns freds i estius força calorosos


Karma 7: de juliol 2008\nEls senyals enigmàtics de Vacarisses formen part d'una campanya publicitària\nNi són un fet paranormal ni tenen res a veure amb el misteri de la muntanya de Montserrat. Els senyals apareguts en un camp de Vacarisses, prop del quilòmetre 36 de l’autopista C-16, els va fer l'empresa catalana Bacardí per promocionar un rom de les illes Fiji. El dibuix que apareix en el camp és el logotip de la marca d'aquest rom, Seven Tiki, segons ha explicat a l'AVUI.cat el cap de màrqueting de Bacardí, Josep Maria Bardagí.\nEl propietari del camp, Ignasi Gibert, ha informat a l'ajuntament que diumenge passat s'hi va fer el rodatge, en el qual va estar present. "Eren un equip d’unes 10 persones, i van treballar de les 6 fins a les 11 del matí, aproximadament”, remarca la pàgina web del municipi del Vallès Occidental.\nLes marques aparegudes sobre el camp es van fer aplanant el blat amb unes fustes. Una explicació ben senzilla, doncs, per un fet que ha despertat un gran interès entre els afeccionats als fets paranormals i els mitjans de comunicació.\nGibert té el camp arrendat a una altra persona, que és amb qui es va posar en contacte la productora. Ara, l’arrendatari serà compensat econòmicament pels danys que les marques han causat als cultius.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya, frau, marques camps, publicitat\nSenyals enigmàtics en un camp de blat abandonat a Vacarisses\nMontserrat, la muntanya màgica per excel·lència, sempre ha estat un dels centres d’atenció per als amants dels efectes paranormals. Hi ha diverses teories sobre el perquè de la seva peculiar silueta i, fins i tot, hi ha un grup de persones que s’hi reuneixen cada mes per divisar ovnis a l’horitzó.\nAmb la majestuosa muntanya com a paisatge de fons, en un camp de blat sec i abandonat al peu del quilòmetre 36 de l’autopista C-16 i al costat de l’antiga carretera que va a Castellbell i el Vilar, han aparegut el que s’anomena, en l’argot dels experts en aquestes qüestions, un cercle de collita atribuïble a éssers extraterrestres.\nPer als més escèptics: un cercle de grans dimensions que conté figures geomètriques i que ha estat gravat al camp aixafant el blat.\nDiversos veïns de la zona alertaven dimecres a les autoritats locals de la seva aparició.\nAquesta curiositat ha suscitat l’interès de periodistes d’arreu de Catalunya i apassionats dels efectes paranormals que no han deixat de trucar a l’Ajuntament de Vacarisses demanant explicacions i informació d’allotjament a la localitat per tal d’anar a veure el cercle durant aquest cap de setmana.\nL’afluència de visitants, però, no ha estat important o, almenys, no s’ha deixat notar especialment als restaurants del poble. Si més no, algun establiment reconeix que els comensals han estat més animats del que és habitual a causa\nEl camí d’accés al camp de blat és abrupte i difícil si no es fa amb un vehicle apte per transitar terrenys de muntanya. Per arribar al punt exacte cal ser coneixedor de la zona, tot i que es pot divisar des de l’autopista C-16. El propietari encara no s’havia posat en contacte amb els agents de la policia local per aclarir la qüestió.\nA la parcel·la hi ha signes evidents d’activitat humana, trepitjades i marques de pneumàtics, així que la hipòtesi més evident és que es tracti de l’obra d’un grup de persones que hagin utilitzat màquines per aixafar el terreny, es veu pel camí d’entrada, i que ho hagin fet durant la nit.\nEsther Núñez. Avui\nEtiquetes de comentaris: Catalunya paranormal, frau, marques camps, Montserrat\nEls senyals enigmàtics de Vacarisses formen part d...\nSenyals enigmàtics en un camp de blat abandonat a ...


Eines per a reinventar-nos | Diari Maresme\nEines per a reinventar-nos\nPer David Domínguez , a Opinió 10 de Des de 2014\nLa vida s’entesta a treure’ns la comoditat i el confort per enfrontar-‐nos amb la incertesa i el desconegut. Hi ha qui, davant aquests canvis, sap veure una oportunitat per explorar el seu interior i créixer; però, desenganyem-‐nos, per a la gran majoria els canvis no desitjats són un daltabaix de greus conseqüències. És possible convertir les crisis en oportunitats, podem aprendre a reinventar-‐nos? Sí, podem.\nEls canvis que afecten la feina, la parella, la salut…comporten una sensació de falta de control i de seguretat, per això ens fan sentir petits i insignificants afectant la nostra autoestima i la nostra identitat: qui som sense la feina, sense la parella, qui som si estem malalts…?\nEl dolor que produeix aquesta vivència d’un canvi així és innegable però el patiment és una opció. Confuci ja ho afirmava: “El dolor existeix, el patiment és voluntari”. Podem triar com reaccionem davant una situació crítica, podem triar si li afegim pensaments i discursos negatius (“no serveixo per a res”, “no me’n sortiré”, “jo no hi puc fer res”…) o si ens obrim a emocions i discursos que ens enfoquin cap a l’acció i la transformació. Si som víctimes o protagonistes.\nEl nostre cervell porta milions d’anys adaptant-‐se als canvis, és un supervivent que sap enfrontar-‐se a la por que genera la incertesa. La neurociència explica que el nostre cervell és capaç de modificar la seva estructura física (noves connexions, noves sinapsis) si abandonem els discursos negatius i els substituïm per discursos possibilistes.\nCharles Darwin va dir que “no és l’espècie més forta la que sobreviu, ni la més intel∙ligent, sinó la que és capaç de respondre millor als canvis”. Avui , sabem que aquest canvi passa per:\n1) tenir les emocions i els pensaments negatius sota control -‐i la primera emoció a vèncer és la por que ens paralitza i ens impedeix fer treballar la ment, sortir a buscar oportunitats, visitar empreses amb èxit, arrossegant-‐nos al pessimisme i a la negativitat-‐.\n2) Conrear l’optimisme de missatges centrats en la força i la confiança,\n3) avaluar amb objectivitat els nostres recursos i capacitats (hi ha test, qüestionaris, processos de coaching),\n4) analitzar l’exterior per saber on podem trobar oportunitats per formar-‐nos i potenciar noves habilitats,\n5) afavorir la creativitat (mirant què fan altres, recollint consells i opinions, dedicant-‐li temps i esforç) i, sobretot,\n6) dissenyar un pla d’acció. Els plans d’acció no són “declaracions d’intencions” són camins ben delimitats per assolir objectius. Han de ser concrets, realistes, revisables i avaluables amb indicadors clars. Suposen passar de la paraula a les accions, abandonar protesta per passar a la proposta.\nLa responsabilitat no és una càrrega, no és un sentiment de culpa, si s’entén com l’habilitat per a generar respostes. Si volem resultats diferents, haurem d’aprendre a fer coses de manera diferent. Tot el que ens ajudi a generar responsabilitat ens ajuda a reinventar-‐nos i a créixer.\nDavid Domínguez | Coach i formador de La bona educació


Sobre Geocamp | Geocamp\nGeocamp és el portal de les activitats de camp en Geologia. És una web de lliure accés que es posa a disposició dels docents i estudiants que utilitzen les pràctiques de camp com a eina d’ensenyament o aprenentatge. També pot resultar interessant pel afeccionats a les Ciències de la Terra que desitgin realitzar activitats de descoberta regional.\nGeocamp neix a partir de la iniciativa d’un conjunt de professors de Geologia de diverses universitats catalanes (UAB, UdG, UPC) interessats a compartir un suport multimèdia que permeti l’accés a informacions i recursos didàctics que facilitin la realització de les pràctiques de Geologia al camp.\nGeocamp ha rebut finançament de la convocatòria de l’any 2002 d’ajuts per a projectes de millora de la qualitat docent a les universitats de Catalunya convocada pel Departament d’Universitats, Recerca i Societat de l’Informació en el marc del projecte titulat “Optimització amb suport multimèdia de les pràctiques de camp en l’assignatura de Geologia”.\nGeocamp s’estructura en quatre apartats:\nPreparem la sortida inclou un conjunt d’informacions i enllaços sobre els aspectes a considerar en la preparació de l’activitat de camp: elecció del lloc, mitjans de transport, previsió meteorològica, material necessari, etc. També hi trobareu materials didàctics sobre mapes topogràfics, mapes geològics o webs interessants sobre molts camps del coneixement geològic.\nEl treball de camp aborda els aspectes metodològics que faciliten el treball en un aflorament rocallós. Proporciona les pautes d’observació, descripció i interpretació de la realitat geològica que són pròpies dels professionals de la Geologia i que també poden ser emprades per treure un bon rendiment de les sortides. L’apartat es completa amb un conjunt de recomanacions de seguretat per tal de minimitzar els riscos de les persones que realitzen treballs de camp.\nItineraris aplega exemples regionals de descripcions geològiques. En un primer bloc es presenten alguns itineraris propis, especialment dissenyats pel portal Geocamp. Sota una estructura definida aporten informació sobre els elements d’interès de la zona proposada, els seus accessos i una caracterització geològica general. Tot seguit, descriuen parada a parada els elements més remarcables del recorregut. En un segon bloc hi trobareu enllaços a d’altres itineraris geològics disponibles a Internet.\nDesprés de la sortida ofereix algunes propostes de realització d’un informe final de la sortida de camp.\nGeocamp està pensat , fonamentalment, per alumnes universitaris que cursin assignatures de Geologia i que realitzin pràctiques de camp. Per alumnes d’altres nivells educatius el portal també pot resultar interessant si bé, en aquest casos, a partir de la selecció i adaptació del professor responsable de l’assignatura.\nGeocamp és un projecte obert a les aportacions que hi vulguin realitzar tots els geòlegs i docents de Ciències Naturals. Els continguts del portal, els itineraris, els enllaços estan en permanent “construcció”. Us convidem a millorar-lo i fer-lo créixer per tal que esdevingui una eina útil, viva i a l’abast de tots. Podeu fer-nos arribar els vostres comentaris i propostes a:


Amarok 2.0 (per fi) – GNULinux||||CAT\nAmarok 2.0 (per fi)\nEl món de la gestió de la música digital ha canviat molt des de el naixement de l’Amarok ara fa quatre anys i mig. La primera versió de l’Amarok va aconseguir una molt bona reputació gràcies a la innovació que va suposar.\nAra, gràcies a les noves possibilitats que suposa el KDE4, l’Amarok ha millorat i evolucionat en molts aspectes oferint un resultat molt original i que s’ix de l’aspecte general de la resta de reproductors de música (a vegades massa semblant a l’estructura de l’iTunes).\nDesprés de dos anys de treball (2 anys!), avui per fi podem gaudir d’una nova i flamant versió de l’Amarok. El nombre de canvis respecte a la versió anterior és excessivament gran, gairebé podríem dir que s’ha reescrit gairebé de forma completa. Aquesta versió ens porta característiques molt interessants:\nUna nova interfície completament redissenyada respecte a la versió 1.5\nIntegració amb Magnatune, Jamendo, MP3tunes, Last.fm i Shoutcast\nSuport per a connectors\nPer descomptat, s’ha migrat tot de KDE3 a KDE4, ara es fan servir les tecnologies Solid, Phonon i Plasma pròpies del KDE4\nEls mateixos desenvolupadors comenten que Amarok 2.0 és un començament, i no un final. De fet, no totes les característiques de l’Amarok 1.4 s’han pogut migrar a la versió 2.0 i per tant caldrà esperar a les noves versions.\nA més, tenint en compte que l’equip de desenvolupament del KDE està encara treballant en la migració de les biblioteques a Windows i Mac OSX, l’Amarok podrà ser executat aviat a aquests sistemes.\nL’Amarok 2.0 ja està disponible en paquets precompilats per a diferents distribucions. Gaudiu-lo!\nLa guerra dels navegadors… Webkit guanya\nGoogle chrome en versió final\nJacquard on 13 de desembre de 2008 at 18:42\nhosti, o sóc jo, o la pàgina principal d’Amarok no es veu gens bé?


Inici Època històrica Història contemporània Segona guerra mundial Les conseqüències per a la població civil de la Segona Guerra Mundial\nEl conflicte va deixar una elevada xifra de morts i ferits, milions de desplaçats i de persones sense llar ni recursos, i una Europa dividida i amb les fronteres canviades\n1 Les xifres de morts\nUn soldat ferit és atès per la Creu Roja a Echtz, Alemanya, l'any 1944 Wikimedia Commons\n2 Els milions de persones que van perdre les seves llars\nColònia (Alemanya), el 24 d'abril del 1945 U.S. Department of Defense / Wikimedia Commons\n3 Els deportats\nCiutadans alemanys a l'estació de tren de Remagen l'any 1947 Bundesarchiv / Wikimedia Commons\n4 Els moviments de fronteres\nWinston Churchill, Harry S. Truman i Josif Stalin al Palau Cecilienhof abans de la conferència de Potsdam, a Alemanya National Archives and Records Administration - Harry S. Truman Library\nLa divisió d’Alemanya o les noves fronteres de Polònia no haurien estat possibles sense l’aval de tots els aliats. Les converses entre ells es van intensificar a partir de la conferència de Teheran de la darreria del 1943, quan 'els tres grans', Roosevelt, Stalin i Churchill, es van reunir per primera vegada. D’aquí va néixer l’Operació Overlord per alliberar França i també la idea de crear les Nacions Unides. Els tres grans es tornarien a reunir per segon cop a Jalta el febrer del 1945, en aquesta ocasió amb la vista posada en la gestió de la postguerra a Europa i en la caiguda definitiva del Japó, mentre que a la conferència de Potsdam durant l’estiu del mateix any i amb Truman en lloc de Roosevelt, es va establir definitivament la divisió d’Alemanya i d’Àustria en quatre territoris i es va fixar l’objectiu d’iniciar un procés per desnazificar-les; és a dir, depurar la cultura, la premsa, la justícia, la política i la societat en general de la influència ideològica nazi.\n5 La desnazificació d'Àustria\nÀustria, però, no era el mateix que Alemanya. Tot i ser un país de 7 milions d’habitants en el qual 700.000 persones havien estat membres del Partit Nazi i 1,2 milions d’austríacs havien lluitat uniformats amb les forces alemanyes, l’opinió generalitzada que els culpables de la guerra eren els alemanys estava tan estesa que Àustria va acabar sent declarada primera víctima de l’expansionisme hitlerià. I això que, en alguns casos, els austríacs van fer bona la frase feta "ser més papista que el papa": mentre que a l’Orquestra de Viena 45 dels 117 músics eren membres del Partit, a la de Berlín només ho eren 8 dels 110 músics.\n6 La desnazificació d'Alemanya\nEl tinent nord-americà Donald L. Berger supervisa el canvi de nom del que havia estat el carrer d'Adolf Hitler durant la Segona Guerra Mundial a Trèveris, Alemanya, l'any 1945 Arxiu Nacional dels Estats Units / Wikimedia Commons


Under the cyanide sun: La primavera\nSorprenentment, aquest és el primer any de molts en que la primavera no em deixa feta una coca. Altres anys per aquestes dates ja semblava que un camió m'hagués passat per sobre dos o tres cops. Apàtica totalment i amb els ànims per terra. Per no parlar de la simpàtica al·lèrgia que et fa estornudar mil cops seguits.\nNo ens enganyem, per molt tocada de l'ala que sembli, jo sóc d'hivern i tardor, de dies curts, de clima britànic. La primavera no m'agrada i molt menys que després vingui l'estiu. Em sembla que sóc la persona més anti-calor del planeta.\nI tornant al tema, com que és el primer any que sóc persona per aquestes dates, i fins i tot puc dir que no em molesta el sol en excés (espera que passem dels 25ºC espera ...). I com que sóc persona, sóc fins i tot capaç de sortir al meu balconet i fer fotos a les plantes, que aquesta en concret em té flipada.\nPublicat per Anna a 21:28\nEtiquetes de comentaris: SURPRISED, WEATHER\nla primavera tot ho explota....llàstima que a molta gent els hi passa factura\n7 d’abril de 2011 a les 22:05


Pocs rius com el Güell, són tan obedients a les normes geogràfiques traçades en el seu moment per Pau Vila. Neix i mor a la comarca del Gironès, sense fer marrades ni excursions a altres indrets i sense rebre ajuda de cabals forans.\nEl Güell és el producte de la suma del torrent de Can Garrofa que brolla de les càlides entranyes de l’antic volcà de la Crosa i del rec de Can Gibert, ja a les portes de la ciutat de Girona. També s’hi sumen altres rierols i torrenteres, d’aigües suaus i encalmades, acostumades a la placidesa planimètrica de la plana i als arbres domesticats i caducifolis.\nD’Aiguaviva passa a Vilablareix, regant els camps del Perelló i passant de puntetes sota l’asfalt de l’autopista. A mesura que s’acosta a la ciutat comença a perdre el seu aire virginal, queda canalitzat com una mena de claveguera al seu pas pel Bell-lloc del Pla, que per l’origen etimològic hem de pensar que algun dia fou el que declara. Després torna a sorgir a la llum del dia, passant entre els edificis de Can Gibert i el grup de cases de Sant Narcís. Allà on una vegada hi hagué un pont medieval, ara s’hi recargola una rotonda i després, ja completament canalitzat, baixa fins a desembocar a Fontajau. Girona queda a mà dreta, lluny dels perills d’inundació.\nLa que fou ciutat dels quatre rius, ara només en pot lluir tres i mig, perquè el Güell ja no desemboca a l’Onyar, sinó en el Ter. Es barreja amb les aigües més frondoses que venen de Salt, de Bescanó i d’Anglès. Bondadós i sofert, accepta el seu exili i passa discretament pel costat de la Devesa amb ànim de no fer soroll.\nObres de canalització del riu Güell al seu pas entre Sant Narcís i Can Gibert del Pla (6/juliol/2003) - iPhoto © Quim Curbet


La pandèmia ja obliga a famílies que no ho havien necessitat mai a demanar ajut als Serveis Socials\n23 octubre 2021 15:44\nLa pandèmia generada per la Covid-19 està suposant que famílies que no ho havien necessitat mai, hagin de demanar ajut als Serveis Socials, segons el segon Informe del Monitor d'Impacte de la Covid-19 en els Serveis Socials de l'Estat, en el qual participen investigadores de la Universitat de les Illes Balears (UIB).\nL'equip de recerca conformat per la UIB, la Universitat Complutense de Madrid, la Universitat del País Basc, la Universitat de Salamanca i la Universitat de Saragossa ha publicat el segon 'Informe del Monitor d'Impacte de la Covid-19 en els Serveis Socials' corresponent als mesos de setembre, octubre i novembre.\nEl document confirma que la crisi provocada per la pandèmia està provocant un augment notable de les persones que requereixin ajudes socials, aconseguint a famílies que mai s'havien vist en situació de necessitat i que han consumit els seus estalvis a conseqüència del tancament de sectors com l'Hostaleria. Una situació que, segons s'extreu de les entrevistes realitzades en aquest període analitzat, «empitjorarà durant l'hivern, a conseqüència del probable tancament de més negocis».\nAixí mateix, l'informe subratlla que la situació «s'ha aguditzat» en el col·lectiu habitual de persones usuàries d'aquests serveis socials. Entre les persones que sol·liciten ajuda es troben «molts perfils amb contractes inestables, famílies amb menors al seu càrrec sense cap ingrés i gent amb afeccions emocionals greus a conseqüència de la pandèmia».\nMalgrat l'heterogeneïtat de la mostra, que compta amb la participació de 52 centres de Serveis Socials municipals repartits per diferents territoris de l'Estat espanyol, s'identifiquen en línies generals situacions similars entre ells.\nPer Funcionario infiltrado, fa 10 mesos\na los medios en castellano el Govern Balear les da más de 20 millones de euros cada año\nTienes razón. Y los 550.000 euros que el Consell de Govern donó, presuntamente gratis total, a los medios que emplearan el catalán. Y todo lo que no sabemos.\nPer paco, fa 10 mesos\na veure campeon. ens vols donar la teva lliçons d'ortografia i és un govern fastigós t'agradi o no\nper fatxa tu que ets un intolerant\nPer corruptes, fa 10 mesos\nRecordo que si haguessim tengut en caixa es doblers de sa Gürtel i altres mil casos de corrupció PPera i Socialistera, altre gall ens cantaria. Llàstima que pes pecats d´eixos dos partits ho hagem de pagar tots.\nPer No és un diari per a fatxes, fa 10 mesos\n@Falsos: Menys insults i més ortografia.\nPer Pepet, fa 10 mesos\nNo és només la pandèmia: és la globalització, que ens empobreix cada dia més.\nPer falsos, fa 10 mesos\nLa pandèmia a portat aquesta situació i aquest govern socialcomunista fastigós ho ha acabat d'empitjorar


Club Atletisme Gavà: El Nadal ja arriba\nEl 2014 ha estat un bon any per al Club Atletisme Gavà, tant en l'àmbit social com a l'esportiu. I per a aquestes dates assenyalades, com és ja tradició al nostre club ens reunim al voltant d'una taula per desitjar-nos un feliç nadal i celebrar en família, la família esportiva almenys, el començament d'aquestes dates tan assenyalades.\nSi mirem enrere, ha estat un any de molta activitat, moltes competicions organitzades pel club, com el 2r Trofeu Promoció del Baix Llobregat, el Cros «Ciutat de Gavà» i altres competicions federatives destacades, com les Prèvies dels Campionats de Catalunya de Promoció, i diversos controls organitzats per la nostra entitat que ens han fet sentir molt orgullosos de tots vosaltres. I per sobre de tot ens ho hem passat molt bé.\nPerò del que més ens sentim orgullosos són dels nostres atletes, alguns d'ells, que pel seu mèrit esportiu destaquen per sobre de la mitjana i que els socis del club volen premiar amb una de les beques esportiva que el club contempla, amb la intenció que ens segueixin donant satisfaccions un altre any més i que ens ajudin a aconseguir noves fites i contagiïn als altres i aconseguir que el nivell del grup sigui tan excepcional esportivament com jo ho és humanament. Estem segurs que així ho faran.\nCinc del set becats, Kala, Inés, Elisa, Lluc i Miquel,\namb els obsequis de Intersport Quinze, BMsporTech i el diploma acreditatiu.\nLa que faltaba, la Natalia.\nTambé vam tenir un moment per fer l’homenatge dels entrenadors que aquest any ja no estan amb nosaltres. Un record per en Ferran, la Patrícia, el David i en Rafa. Malauradament per problemes d’agenda tan sols va poder venir en Rafa, i amb roba de feina, els altres és van disculpar. Des del club agraïm tot aquest temps que han dedicat al nostre club, que sempre serà casa seva.\nEns reafirmem, el 2014 ha estat un bon any. Però això no ens relaxa per afrontar aquesta nova temporada que acabem d'encetar amb il·lusió i decisió que mereix. Des del club continuem treballant en algunes novetats de cara a l'any vinent i per consolidar el ja aconseguit.\nEntre tots ens menjarem el 2015 amb totes les conseqüències!\nP.D.: Dimarts hem de cagar el Tió amb els més petits, el tenim ja a petar.


Inducció d’una proteïna d’estrès per fred en cèl·lules del cúmulus: un nou pas per a la millora de la vitrificació d’oòcits? - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nLa vitrificació preserva les funcions de cèl·lules, com els oòcits, a temperatures properes a -196ºC, però la tolerància a aquestes temperatures extremes es encara reduïda. Per enfortir-los i que puguin resistir, el grup ERPAW/GRI-BCN de la UAB ha estudiat si el tractament previ amb fred (estrès cel·lular) pot servir com a preparació. A més, ha observat que les baixes temperatures indueixen una proteïna d'estrès per fred (CIRBP) en la capa de cèl·lules del cúmulus que envolten l'oòcit, les quals podrien ajudar a incrementar la tolerància dels oòcits al procés de vitrificació.\nMantenir cèl·lules viables a temperatures inferiors a 0 ºC durant un temps indefinit és una realitat. Existeixen dues tècniques principals per a la conservació en fred: la congelació i la vitrificació. La gran diferència entre elles és la manca de formació de cristalls de gel durant la vitrificació, evitant així el trencament cel·lular. El mot “vitrificació” prové del llatí vitreum, vidre, un sòlid amorf mancat de cristalls. La vitrificació resulta més adient per a cèl·lules amb una notòria sensibilitat per a danys ocasionats pel fred, com podrien ser els oòcits (també coneguts com òvuls o ovòcits), essencials per a la reproducció.\nQuin sentit té conservar en fred?\nEl procés de vitrificació d’oòcits preserva la funcionalitat d’aquests, encara que hagin estat mantinguts a -196 ºC (temperatura del nitrogen líquid) durant un temps indefinit. Aquesta tecnologia permet conservar recursos genètics animals i preservar la fertilitat en dones. Tot i així, hi ha diverses dificultats en aplicar la vitrificació en aquestes cèl·lules. Per aquesta raó, s’han adoptat diverses estratègies per millorar la capacitat de tolerància al fred en oòcits de mamífers. Una d’elles és el que es coneix com “estrès per tolerància a l’estrès”, és a dir, un estrès lleu pot ser profitós per a resistir un estrès major. Podríem dir que és un entrenament per a poder fer front a un gran esforç.\nLes temperatures baixes poden induir l’expressió de les anomenades proteïnes induïdes per fred (cold-inducible proteins, en anglès). Aquestes proteïnes exerceixen papers fonamentals en diversos processos cel·lulars. Una de les més estudiades és CIRBP, de l’anglès cold-inducible RNA-binding protein. Des del seu descobriment a finals dels anys 90, CIRBP s’ha relacionat amb diverses respostes d’estrès cel·lular, com la supervivència cel·lular.\nSeria possible que l'exposició dels oòcits a baixes temperatures, prèvia a la vitrificació, pugui induir tolerància al fred? En altres paraules, podem induir la tolerància al fred mitjançant estrès per fred?\nAquesta és la nostra hipòtesi de treball. El nostre estudi, realitzat amb cèl·lules d'ovari bovin, ha demostrat que es pot induir CIRBP, una proteïna d'estrès per fred a la capa de cèl·lules que envolten l’oòcit, les cèl·lules del cúmul. Aquestes cèl·lules estan en estret contacte amb l’oòcit i són fonamentals per a la seva correcta maduració i fecundació, processos essencials per a la reproducció. A més, estudis previs demostren que les cèl·lules del cúmul són indispensables per resistir el procés de vitrificació. L’augment d’expressió de CIRBP a les cèl·lules del cúmul podria tenir un paper important en la protecció al fred dels oòcits millorant així la seva resposta a la vitrificació, tot i que encara són necessaris més estudis per a demostrar-ho.\n*Directors de tesi: Dr. López Béjar & Dr. Álvarez Rodríguez\nGrup de Recerca ERPAW (Grup de Recerca en Endocrinologia, Fisiologia Reproductiva i Benestar Animal)\nGRI-BCN (Grup de Recerca en Infertilitat, Barcelona)\nÀrea d'Anatomia i d'Anatomia Patològica Comparades


Pàgina d'inici\tAgenda\tFestes de l'Ós del Vallespir 2018\n75a Festa dels Traginers de Balsareny\nDel 3 al 4 de febrer de 2018 - Prats de Molló (Vallespir)\nLa Festa de l'Ós a Prats de Molló - Jacques Miot\nL’Alt Vallespir, a la Catalunya del Nord, és terra de llegendes i tradicions catalanes. Una d’aquestes, la de l’ós, continua viva a tres pobles: Arles, Prats de Molló i Sant Llorenç de Cerdans.\nEl següent cap de setmana, el 17 i 18 de febrer, és el torn de Prats de Molló, on s’escenifica la baixada de tres homes ós des de les muntanyes després d’hivernar durant mesos. Cinc caçadors els acompanyen amb escopetes de fogueig i, finalment, els encadenen i els barbers els afaiten. El punt final de la festa el posa el primitiu ball de l’ós, en què participen tots els protagonistes de la representació.\nA Sant Llorenç de Cerdans s’hi du a terme la darrera representació de les Festes de l’Ós. En aquest cas, el divendres 23 i el diumenge 25 de febrer un grup d’homes, encapçalats pel Manaire, surten pels carrers a caçar l’ós, representat per un jove que vesteix un pelatge real d’aquest animal. Al llarg del recorregut se simula la captura de la fera en diverses ocasions, fent-la ballar. Finalment, l’ós és afaitat i retorna a la forma humana.\nWeb de les Festes de l'Ós


La pela dels ous, una defensa contra patògens | Consumer\nLa pela dels ous, una defensa contra patògens\nActua de protector natural impedint l'entrada de microorganismes, sempre que es mantingui en perfecte estat\nL’ou, un aliment molt nutritiu per la qualitat de la seva proteïna, està format per tres parts bàsiques: la gemma, la clara i la pela. Aquesta última actua d’envàs natural i del seu estat dependrà en gran mesura que el consum d’aquest aliment sigui segur. I és que la pela és, a més d’un mecanisme de defensa, una de les vies d’entrada de patògens al producte, especialment de Salmonella, ja que el microorganisme pot arribar a la superfície per contaminació des de la matèria fecal. Controlar que no es produeixin esquerdes en la part externa de l’ou constitueix una de les mesures de prevenció de la contaminació, i en això han treballat un grup d’experts nord-americans, que han desenvolupat un sistema de detecció de microgrietas.\nLa clara representa, en l’ou de gallina, una mica més del 57% del pes total; la gemma gairebé el 31% i la pela l’11,5%, segons dades de l’Institut de l’Ou. Cadascuna d’aquestes parts juga un paper fonamental. I el de la pela, formada per carbonat càlcic, no és gens menyspreable. La raó és que actua de protector enfront de possibles amenaces externes gràcies a la presència de la cutícula, una fina capa que es troba a l’interior de la pela i que protegeix els seus porus. La pèrdua o el dany d’aquesta capa faciliten l’entrada de possibles microorganismes que puguin trobar-se en l’exterior de la pela. A més, el paper protector d’aquesta capa és caduc, és a dir, als quatre dies de la posada aproximadament la resistència disminueix i la cutícula comença a dessecar-se, per la qual cosa el risc que es produeixin esquerdes és major.\nLa resistència, la forma o el color de la pela són alguns dels punts clau a l’hora de garantir un aliment lliure de patògens. Que es trenqui o no dependrà de factors intrínsecs a les aus, com l’edat, l’alimentació o les malalties de l’animal, que determinaran que la pela sigui prima o amb defectes que facilitin el trencament. Altres causes, aquesta vegada extrínseques, no depenen tant de la qualitat de la pela sinó que es produeixin deficiències en el lloc de la posada o durant la seva manipulació.\nBarrera natural més segura\nLa pela dels ous ha d’estar neta i sense fractures ni esquerdes\nMalgrat que la pela constitueix una veritable barrera defensiva, és vulnerable a l’atac de certs bacteris, especialment de Salmonella, que aconsegueixen vèncer la seva resistència i penetrar-la. Evitar que això ocorri és l’objectiu dels controls que realitza la indústria alimentària, especialment destinats a detectar possibles esquerdes o deformitats en les peles que augmentin el risc de contaminació. Als sistemes actuals per a aquestes deficiències se suma ara un que acaba de desenvolupar un grup d’experts del Servei de Recerca Agrícola nord-americana (ARS, en les seves sigles angleses), que uneix les funcions d’una càmera a pressió i les d’una càmera fotogràfica.\nEls responsables de la recerca asseguren que aquest prototip, capaç de detectar el que denominen “microgrietas” en les peles, emula els sistemes que apliquen els classificadors humans quan estrenyen els ous per detectar les esquerdes. En aquest cas, la càmera a pressió aplica “una breu pressió a la pela cap a fora”, la qual cosa permet detectar possibles fractures en els ous sense que aquests es danyin, i comprovar, mitjançant una imatge, si realment estan afectats.\nLa taxa de detecció se situa, segons els experts, en el 99,4% (tenint en compte que es produeix un 0,3% de falsos negatius). D’aquesta manera, és possible avançar-se al problema que suposa l’aparició d’esquerdes i actuar de forma prèvia, abans que els ous esquerdats arribin al consumidor. D’aquesta manera es redueix el risc d’entrada de patògens com Salmonella.\nPortadors de Salmonella\nL’ou és l’aliment per excel·lència que pot sofrir contaminació per Salmonella. La forma de com pot produir-se és doble: bé a través de la pela o per mitjà d’aus infectades. En el primer dels casos influeixen aspectes com la temperatura, la humitat, la virulència del cep i el grau de contaminació per femta contaminada. La lluita per contenir la salmonelosis, una de les principals malalties de transmissió alimentària, compte, des de juny de 2008, amb un nou sistema d’eliminació del patogen en la pela dels ous a través de polsos de llum.\nDesenvolupat per experts d’AZTI-Tecnalia (Centre de Recerca Marina i Alimentària), el sistema consisteix en la descontaminació de càrrega microbiana sense que es vegin alterats els paràmetres organolépticos i estructurals dels ous. Els efectes d’aquests polsos, a més, no només són eficaços per a aquest patogen sinó que es fan extensibles a altres microorganismes, malgrat les seves limitacions, ja que només poden actuar sobre la superfície dels aliments.\nEl desenvolupament d’aquest tipus de sistemes s’uneix a les mesures que s’adopten en l’àmbit comunitari, l’última d’elles aprovada a l’inici de l’any i que prohibeix la venda per a consum humà d’ous procedents d’aus que no s’han sotmès als controls contra la Salmonella. Aquesta prohibició respon a l’augment de la prevalença d’aquest patogen en aus comunitàries, ja que, segons dades de l’Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA, en les seves sigles angleses), la meitat dels brots de salmonelosis en humans estan relacionats amb els ous o productes derivats.\nLes últimes dades sobre aquest tema, publicats fa poc per l’EFSA i el Centre Europeu per al Control de Malalties (ECDC), confirmen que, malgrat que els casos de salmonelosis en la UE van descendir durant 2007, aquesta malaltia de transmissió alimentària va afectar a gairebé 152.000 persones (enfront de les 164.000 de 2006). De l’estudi es desprèn a més que la majoria dels casos s’han donat a través del consum de carn de porc i d’au.\nDisposar de productes segurs, en aquest cas d’ous, requereix el seguiment d’unes pautes concretes d’actuació que comencen al moment de la compra i acaben quan es consumeix l’aliment.\nAl moment de comprar:\nEvitar els ous trencats, massa petits i deformis.\nComprovar l’etiquetatge, ja que ha d’indicar la data de consum preferent, la categoria de qualitat i el pes de l’ou, la forma de cria, el lloc on han estat envasats i classificats i les recomanacions de conservació.\nAssegurar-se que la pela està neta, sencera i sense signes d’humitat.\nConservar els ous en un lloc fresc, sec i a temperatura constant en el refrigerador. El canvi de temperatura contribueix a la desintegració de la pela i, per tant, a la seva contaminació.\nSeparar-los de la resta d’aliments per evitar contaminacions creuades.\nRentar-se les mans abans i després de conservar els aliments.\nNo separar les clares de les gemmes amb la pela.\ncontaminació huevos-ca patógenos actúa de protector-ca pela Salmonella


25N Violències masclistes\n26/11/2021 - Feminisme\nL'Ajuntament i diferents entitats organitzen aquests dies les activitats del Novembre Feminista, un programa de reivindicació i conscienciació a l'entorn del Dia Internacional per a l'Eliminació de la Violència Envers les Dones. La violència masclista és una xacra social que deixa cada any prop d'un centenar de víctimes mortals a l'Estat espanyol, i milers de víctimes que diàriament pateixen violència pel fet de ser dones.més\nL'Ajuntament ha constituït una nova promoció dels consells d'Infants i d'Adolescents, els corresponents a aquest curs 2021-2022. Tots dos consells són uns òrgans consultius i de participació amb l'alcaldia que serveixen per conèixer les idees, inquietuds i propostes de la infància i l'adolescència...més\n23/11/2021 - Economia, ocupació i consum\nL'Ajuntament ha obert fins al 3 de desembre la presentació de sol·licituds per a la selecció de 20 persones aturades per treballar en diferents departaments municipals. L'objectiu d'aquest pla d'ocupació és afavorir l'accés al mercat de treball de perfils de persones més vulnerables, com ara dones...més\nds. 27/11/2021 10:15h - Feminisme\nIV Jornada Feminista contra les Violències Masclistes\nL'Ajuntament organitza la IV Jornada Feminista contra les Violències Masclistes, amb taules rodones i espectacles per reflexionar sobre les violències sexuals que pateixen les...més\nds. 27/11/2021 17:30h - Esports\nTorneig d'escacs virtual contra les violències masclistes\nFem escac i mat a les violències masclistes!més\ndg. 28/11/2021 10:30h - Feminisme\nInici des de l'Àrea de Serveis a la Persona (av. Barcelona, 41)\nVIII Marxa del Baix Llobregat contra la violència masclista\nEl Consell Comarcal del Baix Llobregat organitza una marxa per reivindicar la fi de les violències masclistes. Inici: Àrea de Serveis a la Persona (av. Barcelona, 41) a les 10.30...més\nds. 27/11/2021 10:30h - 13:30h - Medi Ambient\nActe central de la Setmana de la Prevenció de Residus (pl. Mercat)\nLliurament de bosses de reixeta per anar a comprar i de pots per recollir l'oli usat.més\nds. 27/11/2021 21:00h - Joventut\nTeatre adult: 'Después hablamos'\nLa companyia santjoanenca Hocus Pocus Teatre presenta una obra refrescant que ens recorda que la societat es construeix entre milers de veus i que totes compten.més\ndg. 28/11/2021 11:30h - Cultura\nTeatre per a primera infància: 'Elmer, l'elefant de colors'\nUn espectacle de la companyia Tutatis Produccions. Per a públic familiar a partir de 2 anys.més


F l u x: de gener 2015\nUna saeta posant distància amb les saetas, mirant d'una altra forma el Crist siempre por desenclavar... Avui us deixo amb Antonio Machado, Camarón de la Isla i Joan Manuel Serrat de teloner.\nAquí teniu de propina, a partir del minut 2:00, unes bulerías de Paco de Lucía i un joveníssim Camarón.\nMés bulerías de Camarón (1991).\nDues hores llargues de Paco de Lucía, al festival de Burghausen, l'any 2004.\nI una curiositat: Paco de Lucía a Barcelona, a la Casa de Almería, el 1974. Entre el públic, a 13:10 hi ha una sorpresa.\nEtiquetes: Machado, Música\nMàniga curta a zero graus: són bàltics.\nEtiquetes: Coses vistes, Europa, Viatjar\nTot de coreans en fila índia omplen un avió a punt d'enlairar-se del Prat cap a Finlàndia. Sento que sóc el simple començament d'un conte de Calders.\nEtiquetes: Barcelona, Calders, Coses vistes, Viatjar\nComprar el diari de bon matí, passejar-lo tot el dia i al final desar-lo sense llegir. Al començament em sabia greu: ara penso que potser hi ha un esquitx inconscient de saviesa que encara no sé formular, en el gest.\nSOPAR DE POETA\nAvui 25 de gener fa anys, molts anys, que va néixer a Ayr el poeta escocès Robert Burns, i de fa temps els seus lectors organitzen el Burns Supper, o Robert Burns Night (Burns nicht, en scots), per honorar l'obra i la memòria del primer "poeta nacional" europeu.\nAquí podeu escoltar l'arxiconeguda "A Red Red Rose" dita per Tom O'Bedlam, i llegir-la en la versió catalana de les 23 roses per Sant Jordi.\nPodeu seguir a Twitter el hashtag #BurnsNight.\nEl dia que plegui, estaria bé que algú toqués o fes sonar alguna cosa així.\nMentrestant, bon cap de setmana a tota la companyia. També als de la UOC que s'examinen.\nM'havien avisat i, com tantes altres vegades, trigava a fer-ne cas.\nAvui els minuts se me'n van de gust i s'apilen fent formes noves que juguen amb els blancs i les paraules, mentre llegeixo els versos de I Déu en algun lloc als Jardins de Samarcanda:\nEl blog de l'autora: La vida té vida pròpia\nCristian Segura, "Sònia Moll Gamboa" (Ara, 17-V-14)\nEscrit per Jaume a les 13:46\nDiuen les prediccions meteorològiques que s’acosten dies de vent i fred. Parlo d’aquesta setmana a Catalunya, i de fa mitja dotzena llarga d’anys i el que quedi a les lletres del país. Segons com diríeu que tot continua igual, que la roda va fent i arriben Sant Jordi, el Premi d’Honor, la Setmana del Llibre en Català, la Nit de Santa Llúcia i, dotze mesos després, Sant Jordi, el Premi d’Honor, la Setmana del Llibre, la Nit de Santa Llúcia... Però si un mira enrere, i no cal allargar gaire la vista, s’adona que cap d’aquestes cites no és ben bé com era, i que pel camí ens hem quedat sense moltes coses i moltes persones, coses i persones difícilment substituïbles.\nDilluns dia 12, per exemple, es va fer al Teatre Romea un homenatge a Josep M. Castellet. Està bé, fer homenatges, però ell ja no hi és, com ja no hi són el Quo Vadis al carrer del Carme ni el Grup 62 al del Peu de la Creu: jo he vist somriure i actuar Castellet (sempre com si no actués) a l’AELC i a la Institució de les Lletres Catalanes, o enmig de l’embolic de Frankfurt i, què volen que els digui?, trobo que a hores d’ara no té relleu. El mateix podríem dir de Jaume Vallcorba: Quaderns Crema i Acantilado continuaran, sí, però ens hem quedat sense ell i no tenim gaires més editors a la seva alçada. Trobo també a faltar el somriure de Montserrat Abelló, l’energia d’Emili Teixidor, la murrieria de Gerard Vergés, l'erudició d’Albert Manent... Ja ho sé: és llei de vida. Però el torb fred escombra una terra pobra en un temps difícil. Perquè les institucions s’han anat encarcarant, l’ús de la llengua va cap enrere, abaixen la persiana llibreries on ens deixàvem la setmanada, tanquen les distribuïdores, la gent torna a publicar sense contracte, els avançaments s’han eixarreït i les liquidacions de CEDRO o la SGAE semblen plats liofilitzats dels imitadors de Ferran Adrià.\nDiu que un pessimista és un realista ben informat. Jo veig que la ventada va encongint el panorama, amb un grapat de gent que fa com si tot seguís com sempre. I el nostre sempre ja era ben prim.\nPublicat a El Periódico, 21-I-15\nEtiquetes: Abelló, Castellet, LitCat, Manent, Teixidor, Vergés\nPasso a prop d'una dona que canta mentre treballa (escombrant el terra a quarts de nou del matí davant d'un cafè del centre), i de cop m'adono del temps que feia que no ho sentia. I en recordo tantes, si tanco els ulls...\nTant de temps demanant-nos per a qui s'escriu, quan la pregunta a fer segurament era amb qui escrivim.\nEl Marcel Riera me'n dóna la notícia: Bob Dylan té a punt un disc de versions de Frank Sinatra. Estranyats? Com jo. Però si grates una mica trobes que s'admiraven mútuament, i que l'any 1995 Dylan ja participà al concert del vuitantè aniversari de l'Ulls Blaus cantant-li (sembla que a requeriment de l'homenatjat) "Restless Farewell", i allò de\n"Full Moon and Empty Arms" cantada per Bob Dylan.\n"Full Moon and Empty Arms" cantada per Frank Sinatra.\nEtiquetes: Cançó, EUA, Música, Sinatra\nLA BELLA LLENGUA QUE S'ESCRIU COM ES PRONUNCIA\n"Quan és molt miolaire, el gat no caça gaire" (o "El gat miolaire no sol caçar gaire").\n[Adaptació al català d'un proverbi jiddisch, que naturalment no parla només d'animals domèstics]\nCONVERSA AMB UN SUPERVIVENT\nQuè vares fer aleshores\nque no hauries d’haver fet?\nQuè no vares fer\nque hauries d’haver fet?\n«Tal i tal cosa\nPer què no ho vares fer?\n«Perquè tenia por»\nPer què tenies por?\n«Perquè no volia morir»\n¿Han mort d’altres\nperquè tu no volies morir?\n¿Tens encara res a dir\nsobre el que no vares fer?\nquè hauries fet tu al meu lloc»\ni no puc jutjar el teu cas.\nNomés sé una cosa:\ndemà no viurà cap de nosaltres\nErich Fried, Exercicis preparatoris per a un miracle (Edicions Alfons el Magnànim, 1991)\nVersió de Marc Granell i Gustau Muñoz, en línia aquí\nLA BALENA, PER EXEMPLE\nSi us interessen les històries relacionades amb llengües i paraules, us agradarà l'article "Hebrew words in English you didn't even know you knew" del diari Haaretz sobre mots d'origen hebreu a la llengua anglesa (paraules com amén, messies, querubí o sabàtic), on se n'explica el sentit original i en algun cas el curiós viatge semàntic que han fet, de vagades d'anad ai tornada, fins al sentit actual en les llengües de William Shakespeare i David Grossman.\nEtiquetes: Israel, Llengua, Traduir\nQuan jo hi anava, el mercat era a la plaça Reial. Però què hi fan cinquanta o seixanta anys i alguns milers de metres de distància? Els tendals, l'escorça del plàtan, els àlbums a les mans, les llambordes, els mitjons alts: la criatura podria dir-se Jaume.\nXavier Antich, "Passió de col·leccionista" (Ara, 11-I-15)\nUna mica de festa amb el volum més alt del compte, contra la fred? Aquesta que van fer al veïnat va estar molt bé.\nI a la resta, un bon cap de setmana.\nM'han dit que ja puc dir "Ja ha sortit!". El teniu a la vostra llibreria habitual.\n"Les biblioteques més particulars de Barcelona" (El digital DBarcelona, 31-I-15)\nMàrius Serra recomana el llibre al Lecturàlia (Catalunya Ràdio).\n"Una passió transversal i necessària", ressenya de Jordi Nopca a Barcelona Metròpolis.\nLa fitxa editorial del llibre.\nRessenya de Lara Sánchez Roo al blog de l'Escola de Llibreria.\nEtiquetes: Barcelona, Biblioteca, Llibre i lectura, Meu\nQUECOS: EL DERELICTE\nEl 19 de desembre vam obrir aquí al F l u x consulta neològica per plantejar com n'havíem de dir en català del que en castellà se'n diu un pongo i en anglès un regift (tot i que aquests no són ben bé el mateix): regals reciclats, usualment de poc valor, que et fan i que no t'agraden gaire (sovint gens) i no saps on guardar. Jo proposava el terme què-coi, però als comentaris s'hi van anar afegint altres alternatives (rosango, andròmina), entre les quals la de l'Enric Gomà, que proposa dir-ne un queco, els quecos, de "què collons en faig?".\nAhir a Catalunya Ràdio, al seu "Entre paraules", l'escriptor i malalt de llengua Ramon Solsona va plantejar el tema dels "Què-en-faig" (podeu escoltar aquí el podcast del programa) i sembla que per la proposta de parlar a partir d'ara de quecos va ser la més popular.\nLlarga vida al queco, doncs!\nEtiquetes: Llengua, Nadal\nSi el nivell estètic i discursiu de les millors cantonades de la ciutat no arriba més enllà de "La vida es chula!" (i la gent a sobre s'hi fa fotos), n'hi ha per engegar-ho tot plegat a Chupilandia.\nPOLISSONS, LLUM I VERITAT\nWe call our little mob a town,\nWe nail a sign up above the door\n"God bless our little civil war,"\n"God bless our little civil war"\nThree dogs at a party on a boat at night\nPlay checkers in a lantern light,\nThey sing a song out to the shore\nOf women, gold, and civil war...\nEvery truth carries blame\nAnd every light reveals some shame,\nProgress rides with thieves and whores\nThe stowaways of civil war,\nThe stowaways of civil war.\nJoe Henry, "Civil War"\n[Amb el meu agraïment als dos Jaumes que em van descobrir el gran Henry]\nEtiquetes: EUA, Música, Nadal\nANALISTA DEL QUE CALGUI\nVeig que la gent està contenta, perquè no ploren.\nUn bon exemple que el bricolatge digital pot acabar convertint la gent (bé, alguna gent) en cantant públic, com ha estat el cas de Lauren O'Connell i Nataly Dawn, capaces de recuperar i fer sonar així de bé una cançó dels germans Gibb.\nBon cap de setmana als que dieu i als que escolteu acudits. I, com diuen elles cap al final del vídeo, gràcies per la paciència, o per la tolerància, que ve a ser el mateix.\nTambé hi ha una altra cover de "I started a joke" dels Low (via Allau/The Daily Avalanche).\nSobre la cançó original dels Bee Gees, a la Wikipedia.\nCom sol passar quan obres una capsa, van sortint altres versions: dels Pet Shop Boys, amb base electrònica francament pesadeta, de Faith No More, amb vídeo dramatitzat...\nEtiquetes: Digital, Música, Versions\nPEDRES I INNOCÈNCIA\nAquests dies que celebrem la gran festa de la Innocència (i mira que costa de creure-hi, vist l’horror quotidià de les notícies), ve de gust repescar de la gran maleta de la literatura catalana recent una història estil Frank Capra i el seu It’s a Wonderful Life (Que bello es vivir, en la versió que durant anys vam veure a la tele en blanc i negre), una bona història de confiança. Busco entre els meus llibres i no se me n’acut cap millor que la de Pedra de tartera, la novel·la breu amb què Maria Barbal s’endugué el 1984 el premi Joaquim Ruyra de narrativa juvenil, publicada l’any següent per l’editorial Laia. D’aquí a pocs mesos farà doncs trenta anys ja de la irrupció d’aquella novel·leta i d’aquella autora en el panorama literari català. Pocs llibres, des de llavors, han venut més exemplars, han estat més reeditats, han generat tants comentaris i lectures, han estat traduïts a tantes llengües, han estat tan apreciats pels lectors.\nBarbal i la seva Conxa venien “de fora” del nucli més aviat gastat del que eren les lletres catalanes: en els anys dels bars de copes a la Barcelona “moderna”, una jove autora desconeguda escriu suposadament per a joves una història ambientada al Pallars amb una altra dona gairebé muda com a protagonista resilient, parlant de la vida a muntanya i de l’adaptació als canvis i la dignitat en el ser poca cosa. Diria que aquesta noblesa de l’ordinari, d’allò que costa de veure o percebre, és a la base de l’èxit sostingut de Pedra de tartera. Perquè enllà de la tonteria de les llufes i de les notícies increïbles, tant Nadal com la festa dels Sants Innocents són el relat de la persistència de l’esperança, per molt que costi de veure, malgrat cada Herodes de torn. Baixen les vendes de llibres, les llibreries ho passen malament, la professionalització dels escriptors s’ha mig esvanit, tanquen editorials de referència, els polítics programen Anys pirotècnics i Plans bombolla, costa trobar autors amb incidència en els debats del país... però els bons llibres hi són, supervivents d’un cant remot, com les pedres, allà.\nPublicat a El Periódico, 24-XII-14\nEtiquetes: Barbal, LitCat, Llibre i lectura


adidas Terrex Two Parley Negre comprar i ofertes a Trekkinn\n10 Core Black / Grey Two / Linen Green\nDescripció adidas Terrex Two Parley\nAjuda a protegir els llocs salvatges. Aquestes sabates tenen un peu que abraça el punt fet amb teixit filat de plàstic que es recupera abans d’arribar a l’oceà. Dissenyats per a recórrer senders lleugers, tenen un ampli ajustament i un amortiment lleuger per obtenir més comoditat. La forma del balancí us dóna una bona marxa.\nLes sabatilles de running per a senderisme d’aquestes són dissenyades per a un confort fora de la carretera. Una part superior de punt abraça el peu per obtenir un mitjon que complementa un ajustament ampli per a una comoditat de llarga distància. El disseny transpirable ajuda a mantenir frescos els peus mentre una entresola EVA amorteix cada pas. Una sola de goma Continental ™ ofereix una adherència extraordinària.\nAquest producte està creat amb filats realitzats en col·laboració amb Parley for the Oceans. Alguns dels filats presenten Parley Ocean Plastic ™, que es fabrica a partir de residus reciclats, interceptats de les platges i comunitats costaneres abans d’arribar a l’oceà. ”\nEl calcetó com la construcció abraça el peu\nForma de balancí per a una bona conducció\nPart superior de punt\nadidas Terrex Two Parley està disponible en vàries talles i colors. Si estàs interessat en comprar l’article adidas Terrex Two Parley de la botiga de muntanya trekkinn, no esperis més i rep-lo a casa en molts pocs dies. A trekkinn aconseguiràs el preu més baix en productes de muntanya de la marca adidas.\nCaracterístiques adidas Terrex Two Parley


Construir estacions d'autobús i molls de càrrega/Ca - OpenTTD\nConstruir estacions d'autobús i molls de càrrega/Ca\nEn aquest tutorial podrà aprendre com construir estacions de vehicles de carretera (parades d'autobús o molls de càrrega per a camions) i com triar un lloc adequat per a construir-les. Els vehicles de carretera són la millor manera per a portar als passatgers d’un poble a un altre o inclús d’un costat a un altre dins del poble. Una vegada que li agarre el truc a la construcció de rutes senzilles, pot utilitzar els vehicles de carretera també per a altres coses.\n2 Construir parades d’autobús\nFaça clicoarrossegar amb el botó dret del ratolí per a desplaçar-se pel mapa. Busque un grup de cases (o siga, una població). Cada població té un nom que es mostra en el centre de la mateixa, seguit d’una xifra entre parèntesis que indica el nombre d'habitants. Tracte de trobar una població de 500 habitants o més.\nConstruir parades d’autobús\nFaça clic en el botó Construeix carreteres . Una nova barra d'eines amb més botons apareixerà. Aquests botons estan tots relacionats amb la construcció de serveis basats en la carretera.\nBarra d'eines Construcció de Carreteres\nFaça clic en el botó Construeix estacions d’autobús . Apareixerà la finestra Orientació Parada d’Autobús, amb sis opcions per a orientar la seua estació d’autobusos.\nBusque una casella lliure al costat d'una carretera, prop d’algunes cases.\nFaça clic en el botó amb l’orientació correcta de manera que la seua estació d’autobusos tinga la seua entrada situada cap a la carretera.\nFaça clicoesquerra en la casella triada per a construir l’estació d’autobusos. Veurà que apareix una xifra roja surant que indica la quantitat de diners que acaba de gastar. Si ha col·locat l’estació amb l’orientació correcta veurà que la carretera s’ha ampliat fins a l’entrada de la seua estació. A més de construir-la en un terreny pla també pot construir-la en una pendent.\nRepetisca aquest procediment per a construir una altra parada d’autobusos en una part diferent de la ciutat.\nRetrieved from "http://wiki.openttd.org/?title=Construir_estacions_d%27autob%C3%BAs_i_molls_de_c%C3%A0rrega/Ca&oldid=60811"\nThis page was last modified on 27 February 2011, at 23:17.


Preparació extracció tap de cera | CAP Passeig de Sant Joan\n← La Meva Salut: espai digital des d’on podeu interactuar amb el sistema de salut\nEl blog: prevenció i promoció de la salut →\nA continuació us deixem informació sobre els passos a seguir per a la preparació d’extracció d’un tap de cera al CAP:\nImatge: WikiHow (Llicència Creative Commons)\nRecordeu: evitar l’ús perllongat d’auriculars de música o taps.\nPROHIBIT: utilitzar bastonets d’orelles, només es poden fer servir per a la neteja externa. Però no es poden introduir en el conducte auditiu, perquè arrosseguen, empenyen i compacten més la cera cap a l’interior.\nTenir una mica de cera a l’oïda és natural, és un mecanisme de defensa.\nAquesta entrada s'ha publicat en Infermeria, Medicina de família i etiquetada amb aigua oxigenada, extracció taps cera, Otocerum, preparació, Programació de visites CAP, rentat oïda. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


SemiPeriodisme: “La premsa ha contaminat l’essència de les fotografies”, segons el fotògraf Mattia Insolera\n“La premsa ha contaminat l’essència de les fotografies”, segons el fotògraf Mattia Insolera\nLa fotografia com ha mitjà gràfic de comunicació ha perdut el valor conceptual i també està marcat per una estètica lletja. Així de taxatiu es va mostrar el fotògraf italià, Mattia Insolera durant la seva ponència a la primera taula rodona de l’últim dia de les Jornades Blanquerna a la Facultat de Ciències de Comunicació. En una aula plena de gom a gom, Insolera, acompanyat per dos fotògrafs i ex alumnes de la Facultat, Edu Bayer i Lourdes R. Badolí, van repassar les seves trajectòries professionals que els ha portat a retratar centenars de recons recòndits del món, des d’ Indoxina fins a Venesuela. Bayer lamenta que la decadència que viu el món de la fotografia i acusa, directament, a la premsa. Segons Bayer “la premsa menysprea la feina dels professionals de la imatge, no et donen la possibilitat de créixer com a professional”. Per això, reclama “experiència i coherència” en la selecció de les fotografies que formaran part d’un diari o revista. Tres perfils professionals “molt diferents, però que comparteixen un tret comú: la perseverança” en un ofici “no sempre fàcil”, segons ha assegurat la moderadora de la tertúlia, la professora Sandra Balsells. A més, els tres conferenciants han assegurat durant un discurs molt proper al públic, que amb l’experiència professional han aprés que la dificultat fotogràfica no és “tècnica” sinó “espiritual”. Lourdes R. Badolí ha detallat que “és difícil aconseguir un llenguatge fotogràfic propi” i a partir d’un emocionat discurs sobre la seva trajectòria professional a Venesula, país que “adora”, ha començat a “descobrir el poder que li atorga la càmera” . Per això, tots ells han decidit traspassar les fronteres catalanes i buscar el seu llenguatge fora del país. Per Badolí, “ el cost emocional marca la diferència entre els professionals”.\nEls tres protagonistes de la conferència, van completar els seus discursos amb uns emocionants, breus i treballats vídeos amb alguns dels seus treballs més importants. L’aplaudiment final, després d’hora i mitja d’exposició, va deixar clar que el conjunt de la tertúlia havia estat tot un èxit.\nPublicat per Helena Novellas a 23:02


Xevi Verdaguer: "L'intestí i el cervell van lligats" - Diari de Terrassa\nXevi Verdaguer: "L'intestí i el cervell van lligats"\n19.02.2017 | 04:00\nXevi Verdaguer: "L'intestí i el cervell van lligats" Alberto Tallón\nMenjar aliments fermentats, com és el quefir, el xucrut, els iogurts, els formatges, la soja o bé el "kimchi" (una recepta coreana amb vegetals i, sobretot, col xinesa), fa que augmenti la diversitat de bacteris que hi ha al nostre intestí. Així ho va explicar el psiconeuroimmunòleg i nou "gurú" de l´alimentació saludable Xevi Verdaguer, al Teatre Principal de Terrassa, on fa uns dies va pronunciar la conferència inaugural dels estrenats Premis Muncunill.\nPer a Verdaguer, si afavorim la diversitat de bacteris del nostre intestí menjant aquests aliments fermentats (o bé unes quinze boletes de nabius al dia) millorarà el nostre estat d´ànim. Per quina raó? El motiu, explica, és que la diversitat bacteriana ajudarà que de l´intestí en surti més serotonina, la coneguda com a "hormona del plaer" o "de la felicitat", que resulta indispensable perquè estiguem més contents.\nEl "segon cervell"\n"A l´intestí, hi tenim la clau per gaudir d´una bona salut emocional. Sabem que en aquesta part del cos fabriquem entre el 80 i el 95% de la serotonina", va explicar Verdaguer, que s´ha fet conegut per les seves aparicions televisives i per col·laborar a la web etselquemenges.cat. "La carbassa, el moniato, la xirivia o la poma també ens hi poden ajudar", va afegir.\nLa relació que Verdaguer estableix entre la ment i l´intestí és tan estreta que, a aquest últim, l´anomena "el segon cervell". I posa exemples de tal vincle: "Quan estem nerviosos, sovint anem de ventre", diu. "I, quan estem a un lloc de vacances que ens resulta estrany, igual es passem cinc dies sense poder-hi anar."\nEn el camí d´aconseguir el benestar emocional, els productes que porten gluten tampoc són gaire ben rebuts, segons Verdaguer. Per a l´especialista, "s´ha vist que aquests productes tenen components que generen inflamacions al cos". I diu: "Encara que no siguem al·lèrgics ni intolerants al gluten, s´ha comprovat que entre una i quatre hores després de consumir-ne creixen les citoquines inflamatòries a l´organisme, que porten a la inflamació cel·lular".\nVerdaguer explica que aquesta inflamació pot vincular-se amb l´aparició de dolors articulars, migranyes i també de dolors menstruals. "El fet de tenir aquest tipus d´inflamacions provoca que el cos generi menys serotonina i que, en conseqüència, ens trobem més decaiguts", afirma. L´estrès de la vida diària, no dormir prou hores o no fer esport també estan entre les causes que el cos no produeixi tanta serotonina com perquè nosaltres estiguem més animats.\nMirar les femtes\nPer saber si estem menjant bé i d´una manera saludable, Verdaguer parla d´un mètode escatològic, però efectiu, segons indica. Es tracta de mirar, sense vergonya, com fem la caca. "Anar malament de ventre és el primer símptoma que els tòxics han entrat a la circulació sanguínea. Llavors resulta habitual que les persones se sentin deprimides", diu.\n"Les caques han de ser de la mida d´un xurro, compactes i s´han d´enfonsar. Si passa això, l´intestí està fabricant i metabolitzant bé la serotonina –conta. Si floten a l´aigua, ens falta fibra. I si anem restrets, potser ens manca hidratació."


WESNOTHD(6) Dimoni de xarxa multijugador de Batalla per Wesnoth WESNOTHD(6)\nwesnothd: dimoni de xarxa multijugador Batalla per Wesnoth\nGestiona les partides multijugador de Batalla per Wesnoth. Vegeu https://www.wesnoth.org/wiki/ServerAdministration per a saber quines ordres accepta el servidor mitjançant el client wesnoth (/query ...) o el fifo.\ndiu a wesnothd on trobar el fitxer config a utilitzar. Vegeu la secció SERVER CONFIG a continuació per a la sintaxi. Podeu recarregar el config enviant SIGHUP al procés del servidor.\nexecuta wesnothd com un dimoni.\nus diu què fan les opcions de línia d'ordres.\nsets the severity level of the log domains. all es pot utilitzar per a coincidir amb qualsevol domini de registre. Nivells disponibles: error, warning, info, debug. Per defecte, s'utilitza el nivell error i el nivell info per al domini server.\nvincula el servidor al port especificat. Si no s'especifica cap port, s'utilitzarà el port 15000.\nestableix el nombre màxim de fils d'espera de l'E/S de la xarxa a n (per defecte: 5, màx: 30).\nestableix el nombre màxim de fils d'espera que es crearan. Si s'estableix a 0, no hi haurà cap límit (per defecte: 0).\nmostra el número de versió i surt.\nactiva el registre de depuració.\nLa sintaxi general és:\nSi s'estableix a no (per defecte), les sol·licituds d'apagament i reinici s'ignoren, tret que vinguin del fifo. Establiu-ho a yes per a permetre l'apagament remot mitjançant una /query d'un administrador.\nCamí complet o relatiu a un fitxer (comprimit en gzip) que el servidor pot llegir i escriure. Les prohibicions es desaran en aquest fitxer i es tornaran a llegir en l'inici del servidor.\nDetermina si el fitxer de sales s'hauria de llegir i escriure en format comprimit. Per defecte, és yes.\nEl nombre de connexions permeses des de la mateixa IP. 0 vol dir infinit. (per defecte: 5)\nEls noms/sobrenoms que no accepta el servidor. S'admeten * i ? dels patrons de comodins. Vegeu glob(7) per a més detalls. Els valors per defecte (utilitzats si no s'hi especifica res) són: *admin*,*admln*,*server*,ai,ai?,computer,human,network,player.\nEl camí al fifo en el qual podeu mostrar ordres del servidor (igual que /query ... de wesnoth). Si no s'especifica, el valor per defecte n'és el camí de temps de compilació (per defecte: /var/run/wesnothd/socket).\nEl nombre de missatges permesos a messages_time_period. (per defecte: 4)\nEl període de temps (en segons) en el qual es detecta l'ompliment de missatges. (per defecte: 10 segons)\nEl missatge del dia.\nDetermina qui pot crear noves sales al servidor. Els valors disponibles són everyone, registered, admin i nobody, i donen el permís respectivament a tothom, els usuaris registrats, els usuaris administradors o deshabilita la creació de noves sales. El valor per defecte és everyone.\nLa contrasenya utilitzada per a obtenir privilegis admin (mitjançant /query admin password).\nEl directori on el servidor emmagatzema les repeticions de les partides. (No oblideu el final /!) El valor per defecte n'és `', que vol dir el directori on s'ha iniciat wesnothd.\nL'ordre que utilitza el servidor per a iniciar un procés de servidor nou mitjançant l'ordre restart. (Només es pot emetre mitjançant el fifo. Vegeu el paràmetre allow_remote_shutdown.)\nEl camí a un fitxer on la informació de la sala hauria d'emmagatzemar-se. Aquest fitxer es llegeix a l'inici del servidor i s'escriu més tard. Si és buit o no s'estableix, les sales no es carreguen i no es desen.\nDefineix si el servidor desarà automàticament repeticions de les partides (per defecte: false)\nUna llista separada per comes de cadenes de versió acceptades pel servidor. S'admeten * i ? dels patrons de comodins. (el valor per defecte n'és la versió de wesnoth corresponent)\nExemple: versions_accepted="*" accepta qualsevol cadena de versió.\n[redirect] Una etiqueta per a especificar un servidor per a redirigir-hi certes versions de client.\nL'adreça del servidor al qual redirigir.\nEl port al qual connectar-se.\nUna llista separada per comes de versions a les quals redirigir. Es comporta de la mateixa manera que versions_accepted en relació amb els patrons de comodins.\n[ban_time] Una etiqueta per a definir paraules clau convenients per a les durades de prohibicions temporals.\nEl nom utilitzat per a referenciar el temps de prohibició.\nLa definició de la durada. El format és: %d[%s[%d%s[...]]], on %s és s (segons), m (minuts), h (hores), D (dies), M (mesos) o Y (anys) i %d és un nombre. Si no es dona cap modificador de temps, s'assumeixen els minuts (m). Exemple: time="1D12h30m" dona com a resultat un temps de prohibició d'un dia, 12 hores i 30 minuts.\n[proxy] Una etiqueta per a dir al servidor que actuï com a servidor intermediari i reenviar les sol·licituds del client connectat al servidor especificat. Accepta les mateixes claus que [redirect].\n[user_handler] Configura el gestor d'usuaris. Les claus disponibles varien en funció del gestor d'usuaris establert amb la clau user_handler. Si no hi ha cap secció [user_handler] a la configuració, el servidor s'executarà sense cap servei de registre de sobrenoms. Totes les taules addicionals necessàries perquè forum_user_handler funcioni es poden trobar a table_definitions.sql al repositori font de Wesnoth.\nESTAT DE LA SORTIDA\nL'estat de sortida normal és 0 quan el servidor es tanca correctament. Un estat de sortida de 2 indica un error amb les opcions de la línia d'ordres.\nEscrit per David White <davidnwhite@verizon.net>. Editat per Nils Kneuper <crazy-ivanovic@gmx.net>, ott <ott@gaon.net>, Soliton <soliton.de@gmail.com> i Thomas Baumhauer <thomas.baumhauer@gmail.com>. Aquesta pàgina de manual ha estat escrita originalment per Cyril Bouthors <cyril@bouthors.org>.\nVisiteu la pàgina web oficial: https://www.wesnoth.org/\nAixò és programari lliure; aquest programari està llicenciat sota la versió 2 de la GPL, tal com ha estat publicada per la Free Software Foundation. NO hi ha cap garantia, ni TAN SOLS PER A LA COMERCIALITZACIÓ O L'ADEQUACIÓ A UN PROPÒSIT PARTICULAR.


L’encariment de l’alimentació portarà 65 milions de persones a la pobresa extrema\nOxfam Intermón estima que més d’un 10% de la població mundial viurà aquest any amb menys d’1,90 dòlars al dia\nL’ONG en culpa la covid, l’augment de les desigualtats i la inflació provocada pels colls d’ampolla industrials i la guerra a Ucraïna\nBarcelona 16 07 2020 Crisis coronavirus Covid-19 En la parroquia de Santa Anna se da comida diariamente a unas 100 personas en el claustro de la iglesia convertido en comedor social Foto Ferran Nadeu / FERRAN NADEU\n12 de d’abril del 2022. 07:57\nFaltaven dos mesos perquè la covid es convertís oficialment en pandèmia, i Oxfam Intermón ja lamentava en el seu informe anual que la pobresa es reduïa de manera cada vegada més lenta arreu del món. «El 2030 hi continuarà havent centenars de milions de persones en situació de pobresa extrema», criticava l’ONG en aquest document. Dos anys, una guerra i diversos mesos d’inflació disparada després, la mateixa organització estima que la xifra s’acostarà als mil milions i aquest mateix any: segons els seus últims càlculs, 860 milions de persones –un 11% de la població mundial– acabaran l’any sobrevivint amb menys d’1,90 dòlars al dia (1,70 euros), el llindar que el Banc Mundial estableix per determinar la pobresa extrema.\nLa pobresa severa a Catalunya es duplica des del 2009\nAquesta entitat financera ja havia alertat que la covid i l’empitjorament de les desigualtats socials podien portar 198 milions de persones a aquesta situació al llarg del 2022. A aquesta quantitat, l’oenagé afegeix ara l’«augment desorbitat» del preu dels aliments, cosa que, d’acord amb la institució, impactarà de manera decisiva sobre 65 milions de persones més. Així, si es complissin aquestes previsions, al tancament del 2022 hi haurà 260 milions de persones arreu del món en situació de pobresa extrema que al començar l’any no ho estaven, un increment que equival a la població del Regne Unit, França, Alemanya i Espanya juntes.\n«Si no es prenen mesures radicals i immediates, podem ser davant l’augment més gran dels nivells de pobresa extrema i sofriment de la humanitat de què es té constància», adverteix el director d’Oxfam, Franc Cortada. «Aquest panorama és més desolador si es tenen en compte el nombre de bilions de dòlars acaparats per un grapat d’homes poderosos sense cap tipus d’interès a frenar aquesta escalada», afegeix.\nAquest responsable es refereix a un altre estudi publicat des de la mateixa ONG a principis d’any que indica que els deu homes més rics del món han duplicat la seva fortuna en els dos anys que acumulem de pandèmia fins a superar els 1,5 bilions de dòlars (1,3 bilions d’euros).\nAugmenten les desigualtats\nEn el costat oposat, Oxfam assenyala la llarga llista d’obstacles a què s’enfronten les rendes més baixes. «Les persones en situació de pobresa són les més perjudicades per aquesta crisi», assegura l’organització en un comunicat. «L’increment del preu dels aliments suposa el 17% de la despesa dels consumidors als països rics, però arriba al 40% a l’Àfrica subsahariana», destaca. I la inflació –continuen– està alterant «de manera exacerbant» les desigualtats: als Estats Units, per exemple, el 20% de les famílies més pobres destinen gairebé 3 de cada 10 euros que ingressen a la compra, mentre que el 20% més ric, menys d’un.\nA això s’hi ha de sumar, de fet, que els ingressos s’han estancat o fins i tot reduït per a la majoria de treballadors de tot el món. A Espanya en concret, la pujada d’un 10% del preu de la cistella de la compra fins al març suposa l’increment de l’IPC (índex de preu de consum) més alt en gairebé 40 anys i implica una pèrdua global de poder adquisitiu de 16.700 milions d’euros, segons Funcas.\nLa desigualtat salarial repunta després de la Covid: el 10% més ric guanya 9,5 vegades més que el 10% més pobre\nMés impostos i ajudes\nPer millorar aquest quadro, l’oenagé recorre a mesures que són reclams habituals en l’organisme: introduir impostos sobre la riquesa, gravar els beneficis extraordinaris de les grans corporacions, cancel·lar els pagaments de deute als països en desenvolupament que així ho necessitin, incrementar els fons d’ajudes i destinar nous paquets econòmics a sufragar la resposta a Ucraïna.\n«És necessari que el G-20, el Banc Mundial i l’FMI incrementin l’ajuda als països pobres, els condonin el deute de manera immediata i que, conjuntament, protegeixin la gent del carrer d’una catàstrofe evitable», conclou Cortada. «Rebutgem la idea que els governs no tenen prou fons o mitjans per treure totes les persones de la fam i la pobresa i garantir-los la salut i el benestar; al contrari, el que sí que veiem és una falta total de creativitat econòmica i de voluntat política per fer-ho», rebla.


Les Joventuts Socialistes de les Balears entreguen carbó a la família reial per la manca de transparència i d'exemplaritat\nTambé han reclamat un canvi de model d'estat: "La monarquia pertany a altres èpoques de la història de la humanitat"\n2 min. Palma 05/01/2021 20:56\n651x366 Les Joventuts Socialistes de les Balears entreguen carbó a la família reial per la manca de transparència i d'exemplaritat Les Joventuts Socialistes de les Balears entreguen carbó a la família reial per la manca de transparència i d'exemplaritat\nCarbó i un missatge reivindicatiu contra la família reial. Aquest ha estat el regal que les Joventuts Socialistes de les Illes Balears han deixat a la porta de Marivent el dia de Reis. Amb una Reina Maga Drag-queen com a protagonista, els socialistes han reclamat a la Casa Reial més transparència i exemplaritat.\n👑 JSIB i una Reina Maga Drag Queen hem entregat una carta i carbó a la família reial per denunciar la seva manca de transparència i d'exemplaritat: Joan Carles fugit cap Orient, exmilitars d'ultradreta demanant un pronunciament i... silenci per resposta del monarca ⬇ pic.twitter.com/pPlr2tWdt8\n— JSIB | ❤🧡💛💚💙💜 (@jsibalears) January 5, 2021\n"Joan Carles fugit cap a Orient, exmilitars d'ultradreta demanant un pronunciament i... silenci per resposta del monarca", han criticat a través d'una piulada al seu compte de Twitter. Les Joventuts Socialistes han remarcat que durant el missatge de Nadal, el rei no va parlar ni de violència de gènere ni del drama migratori que viu tanta gent. A més, han criticat que tampoc parlàs dels missatges dels exmilitars "nostàlgics de l'etapa més negra de la història recent d'Espanya a la qual enyoraven per WhatsApp".\nLes Joventuts Socialistes han remarcat la seva defensa per un canvi de model d'estat, que "ha de venir de la mà d'una decisió de la ciutadania en el marc d'una reforma constitucional que aprofundeixi també en el blindatge de l'estat del benestar, institucions més obertes i un model territorial federal". "La monarquia pertany a altres èpoques de la història de la humanitat", han sentenciat.


Èxit de públic a les Jornades SÀPIENS de l'Espluga de Francolí\nInici Temes Actualitat Èxit de públic a les Jornades SÀPIENS de l'Espluga de Francolí\nUna seixantena de persones van gaudir de les activitats al Museu de la Vida Rural\nEl public escolta una de les conferències durant les jornades\nLes III Jornades SÀPIENS de l'Espluga de Francolí, celebrades el dissabte 22 de novembre al Museu de la Vida Rural i centrades en la cultura en el món pagès, van congregar una seixantena de persones. Els assistents van omplir l'auditori del Museu per escoltar les intervencions de diversos experts al llarg de la jornada.\nEls actes van començar a les 10 h amb una conferència sobre la visió del món dels pagesos catalans, a càrrec del professor d'Història Moderna de la UB Valentí Gual. A les 11 h, va ser el torn de la catedràtica d'Història Moderna de la U Àngels Pérez Samper, que va parlar sobre l'alimentació a la Catalunya moderna. Després d'un descans, el professor de la UAB Ignasi Fernández Terricabras va oferir una conferència sobre la vida religiosa en el món rural. Per acabar, tots els assistents van poder gaudir d'una visita lliure al Museu de la Vida Rural.


Presentació d'AKI a l'alumnat de grau mitjà\nLa directora d'AKI Manresa ens va visitar per iniciar el procés de selecció d’alumnes del CFGM d’Activitats comercials de cara a fer la formació DUAL al seu establiment.\nLa Núria Padilla, directora de l’AKI de Manresa va estar a l’aula de Comerç i màrqueting, a finals de març, amb un doble objectiu: presentar l’empresa i iniciar el procés de selecció d’alumnes del CFGM d’Activitats comercials de cara a fer la formació DUAL al seu establiment.\nAKI pertany al grup francès ADEO, en el que també hi ha marques prou conegudes com Norauto, Alcampo, Decathlon o Leroy Merlin, entre d’altres, que en total sumen més de 600 establiments comercials. Actualment AKI te 46 botigues a Espanya i ha iniciat un procés de fort creixement i expansió per tot l’Estat.\nL’establiment comercial de Manresa té 2.000 metres quadrats de superfície de venda i és dels grans de l’ensenya, ja que compta amb un equip de 37 treballadors, quan la mitjana és d’uns 20 empleats per botiga.\nLa Núria, directora de l’establiment, va exposar a l’alumnat què és AKI, com es gestiona la selecció, la formació i la promoció del personal, i com se’n fa el seu seguiment periòdic en reunions individualitzades amb cadascun dels empleats a qui se’ls avalua bàsicament el seu grau de companyerisme, d’atenció al client, d’iniciativa, de participació en l’equip i de professionalitat en el desenvolupament de les seves funcions. I tot això en base a uns valors d’empresa molt marcats, com són el treball en equip, el compromís i el respecte.\nI són precisament aquests els elements que va indicar a l’alumnat del cicle formatiu que cal tenir en compte a l’hora d’intentar aconseguir una plaça, no només en la formació DUAL a l’AKI, sinó també en qualsevol procés de selecció per a qualsevol empresa del sector del comerç i la distribució.\nVa encoratjar l’alumnat a treballar de valent per aconseguir fer carrera dins el sector, del que va indicar que a ella li ha aportat moltes satisfaccions, tant per la feina en sí dins l’empresa, com pel contacte amb les persones, clients o companys de treball, amb qui contínuament cal relacionar-se en aquesta feina.


Alguna cosa més que 'salut i força...'\nLa salut i el sexe\nL'augment de les infeccions de transmissió sexual entre els joves pot tenir un alt preu\nDimarts, 03/09/2013 | Actualitzada 04/09/2013 - 02:24\nEl 4 de setembre se celebra el Dia Mundial de la Salut Sexual. Al nostre país, amb certa tendència a redescobrir la roda, fa anys es va introduir l'expressió salut sexual i afectiva, eufemisme per deixar clar que, almenys oficialment, el sexe és això i alguna cosa més. El matís és ambigu i innecessari, perquè ja el 2006 l'Organització Mundial de la Salut va dir que la salut sexual «és un estat físic, emocional, mental i social de benestar en relació amb la sexualitat, i no tan sols l'absència de malaltia, disfuncions o símptomes».\nLa falta de salut sexual s'expressa en una alta taxa d'infeccions de transmissió sexual, embarassos no desitjats i interrupcions voluntàries de l'embaràs, en problemes psicològics, en l'estigma i la discriminació cap a conductes minoritàries, etcètera. En la dona, algunes infeccions de transmissió sexual freqüents i sovint asimptomàtiques, com la infecció per clamídia, són una causa habitual d'esterilitat, i altres, com la sífilis, poden arribar a produir malformacions fetals i fins i tot la mort del nadó.\nEl cost individual, social i econòmic de la falta de salut sexual pot, doncs, arribar a ser enorme. La seva presència en els mitjans ha disminuït, perquè l'estrella mediàtica ha estat la sida. Però sense que això impliqui una disminució de l'atenció al VIH, ni de bon tros, hi ha problemes de salut sexual molt més freqüents dels quals també s'ha de parlar.\nEn les últimes dècades s'han produït a Occident canvis socials que han modificat també els patrons de conducta sexual, especialment entre els joves. A Espanya, totes les enquestes confirmen una progressiva disminució de l'edat de la primera relació sexual, que a Catalunya és als 16 anys. Aquests canvis han suposat un increment de l'exposició a les infeccions de transmissió sexual, que aquí augmenten no només entre grups tradicionalment de més risc sinó també entre la població adolescent més jove. En els últims 18 mesos s'han notificat 27 casos en homes i dones de 13 a 15 anys. Segons dades del Departament de Salut, la taxa d'interrupció de l'embaràs en dones de 14 a 17 anys es manté al voltant del 7,7 per mil. I, per una altra part, el 35,9% de les noies de 16 i 17 anys han utilitzat la pastilla de l'endemà almenys una vegada. Aquestes xifres suggereixen que l'exposició a relacions no protegides\n-i per tant, també a les infeccions de transmissió sexual- entre les joves és molt alta. La prevenció d'embarassos no desitjats i d'aquestes infeccions no es pot tractar per separat, entre altres raons perquè les intervencions que serveixen per a una solen no ser efectives per a l'altra, i per això sovint també es parla de salut sexual i reproductiva.\nRecordo que des de la direcció del Programa de Prevenció i Control de la Sida a principis dels 90 ens va costar promoure obertament l'ús del preservatiu. Des de les veus que en negaven l'efectivitat fins a les pressions d'alguns sectors catòlics, tot eren obstacles. Afortunadament, hem superat aquella etapa i ara majoritàriament s'accepta que la promoció del preservatiu és fonamental en la prevenció de les infeccions de transmissió sexual/VIH. En canvi, segueix sent complex debatre sobre la disminució del nombre de contactes sexuals no protegits o sobre la necessitat de donar elements perquè els adolescents més joves sàpiguen dir no si ho desitgen. Sabem que els que tenen la primera relació abans dels 15 anys no solen fer servir cap mètode d'anticoncepció o de barrera i que triguen més a utilitzar-lo. Per això tant el nombre de contactes com l'edat de la primera relació han estat introduïts per Onusida com a indicadors per monitoritzar els determinants de risc de l'epidèmia del VIH.\nLa salut pública, com qualsevol disciplina de la medicina, s'ha de basar en el mètode científic, i identificar les mesures que poden reduir l'exposició a les infeccions de transmissió sexual no és una excepció. És obligació dels professionals, dels col·lectius més afectats i de les oenagés del sector treballar conjuntament per identificar les intervencions preventives més efectives i assegurar la seva sinergia amb la defensa i la promoció dels drets sexuals i reproductius de les persones.\nLa salut sexual dels joves dependrà de si tenen o no els coneixements, les actituds i les eines per poder escollir quan i com es tenen relacions sexuals saludables. L'educació sexual a l'escola, l'accés a serveis especialitzats, l'absència de desigualtats de gènere i d'exclusió social i el debat obert són claus perquè els joves tinguin una resposta adequada als reptes i les pressions de la societat moderna. La salut sexual és un tema tècnicament complex i socialment sensible, però amagar el cap sota l'ala acaba tenint un cost molt alt.


19 edificis del districte participen al 48h Open House Barcelona\nEl 27 i 28 d’octubre se celebra la 9a edició de l’Open House Barcelona (OHB), el festival d’arquitectura més important de la ciutat\nEl 27 i 28 d’octubre se celebra la 9a edició de l’Open House Barcelona (OHB), el festival d’arquitectura més important de la ciutat, que aquest any arriba ple de novetats i amb més de 200 edificis per visitar!\nAquest festival és possible gràcies als voluntaris que any rere any són la cara visible del 48h OHB. Ser voluntari de l’Open House és viure una festa de l’arquitectura, de la creació, i de la participació ciutadana. És una experiència que els participants mai obliden!\nFes-te voluntari i gaudeix de la ciutat com mai ho havies fet abans! La il·lusió per participar és l’únic requisit!\nHi participen 19 edificis del Districte de Sarrià – Sant Gervasi. Consulteu els horaris de les visites\nHabitatge rehabilitat Casa Mariano\nCarrer de Marià Cubí, 195\nBloc d’habitatges rehabilitats al carrer Vallirana\nCarrer de Vallirana, 47\nPasseig de la Bonanova, 55\nCasa Rodriguez Arias\nCarrer de Bellesguard, 14\nCarrer d’Aribau, 230-240\nAvinguda Diagonal 520\nEstudi del pintor Arranz-Bravo\nCarrer Ginestera, 9\nHabitatge rehabilitat al carrer Vallirana\nHabitatge rehabilitat al Putxet\nCarrer de Roca i Batlle, 18\nCarrer Vista Bella, 7-9\nCarrer de Pàdua, 96\nLocal Fundació Aura\nRda. del General Mitre, 174\nPassatge de Marimon, 9\nCarretera de Vallvidrera al Tibidabo, 107\nTransformació d’un taller a Sant Gervasi\nCarrer d’Arimón, 64\nVia Augusta, 102\nnoticies de sarria\nnoticies del districte\nEl conjunt residencial Freixa Raset, una illa de cases per encàrrec del Banco Urquijo


Ferienwohnung Dengg Stumm Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nFerienwohnung DenggApartamentInnerahrnbach 10, Ahrnbach, Stumm, Àustria, 6275 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en9comentarisFerienwohnung DenggVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Stumm, Ferienwohnung Dengg és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Ferienwohnung Dengg ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, instal.lacions de barbacoa. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), esquí, parc infantil, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Ferienwohnung Dengg no troba competidors en cap categoria.