'El nostre futur depèn del que lluitem avui' de Jessica Gastó - Liberals d'Andorra\nJa fa molts anys que cada 8 de març celebrem el Dia Internacional de la Dona Treballadora. Permeteu-me que digui, però que en fa masses. Aquesta data hauria de ser una reivindicació constant, del que volem que sigui cada dia, els 365 dies de l’any. És per això que penso que la societat té molta feina al davant.\nLes generacions actuals hem crescut en una societat dominada pels homes, marcadament heteropatriarcal, des d’on ens han inculcat idees i actituds del tot discriminatòries. Encara avui hem d’escoltar comentaris sexistes que confronten la llibertat de les dones. Desitjos de control que volen decidir el què, el com i el quan pel simple fet de ser del gènere masculí.\nLes lleis que existeixen actualment acullen les dones, però no les protegeixen.\nPer lluitar contra això cal posar fil a l’agulla amb determinació, incidint en fer polítiques d’igualtat per acabar amb la desigualtat. En aquest sentit, els legisladors tenen un repte majúscul quan parlem d’actualitzar l’ordenament jurídic. Les lleis que existeixen actualment ens acullen, però no ens protegeixen. Aconseguir la igualtat efectiva entre homes i dones implica capgirar la legislació existent i modernitzar-la pensant en el futur de les generacions que ens succeiran. Perquè el nostre futur depèn del que lluitem avui.\nTanmateix, les institucions tenen el deure de visibilitzar el canvi real donant compliment a aquestes normes. Són elles les que tenen el poder d’incidir en els fets quotidians que envolten les dones. Un exemple d’això és l’alletament del nadó, on la dona té el deure natural d’alimentar la seva criatura. És aquí on trobem molts impediments fruit de contractes rígids que no permeten conciliar el deure matern amb la responsabilitat laboral.\nLa bellesa de les dones es troba en la seva ment i no pas en el seu cos.\nUn altre exemple de la desigualtat apareix en la cosificació de la dona. La digitalització ha estimulat l’existència d’estereotips que volen sotmetre el gènere femení. No parlo únicament de la ‘guerra de talles’ de les marques de roba, també faig referència a les campanyes publicitàries que tots els sectors duen a terme. Ha arribat el moment de condemnar el sexisme, acabar amb els estereotips i apostar per una realitat diversa de les dones. Que som tan riques com diverses.\nCrec que la bellesa de les dones es troba essencialment en la seva ment i no pas en el seu cos. I és aquí on es fa tan necessari garantir la igualtat d’oportunitats en el mercat laboral i que s’elimini la bretxa salarial que encara avui suposa que les dones perceben un 20% menys que els homes, segons el departament d’Estadística d’Andorra.\nUna bona mostra del canvi que demanem és la nova llei d’igualtat, actualment aprovada pel Consell de Ministres i a punt d’entrar a tràmit parlamentari, que obra un ventall de possibilitats al control de les desigualtats. La responsabilitat també recaurà necessàriament en la societat, ja que som totes les persones les que hem d’iniciar el canvi. Les que hem de posar la primera pedra que edifiqui el nostre futur. Les que hem de creure en la revolució perquè la igualtat sigui possible.\nPublicat a El Periòdic d’Andorra (9/3/2021)\n8 de marçDia de la donaJessica GastóLiberals d'Andorraopinio


El districte de Sants-Montjuïc considera que no es podrà posar fi a les pintades fins que no hi hagi més conscienciació ciutadana\nSandra García Prat | dimarts, 13 de novembre del 2018, a les 20.54\nL’incivisme continua present als Jardins de la Rambla de Sants. El terra i el mobiliari urbà s’ha omplert de grafits des que es va inaugurar aquest espai ara fa dos anys i mig. Des del districte de Sants-Montjuïc asseguren que tot i els esforços que s’han fet per eliminar les pintades l’espai es continua degradant.\n“Aquí hi ha un cas molt greu d’incivisme”\nLa regidora de Sants-Montjuïc, Laura Pérez, assegura que l’incivisme supera la capacitat que té el consistori per fer front a aquests actes. Per això, demana la col·laboració ciutadana: “S’embruta i es destrossa més de pressa del que l’Ajuntament pot fer-hi neteja i manteniment. Per tant aquí hi ha un cas molt greu d’incivisme i de manca de cura. Jo crec que per molt que l’Ajuntament posi més neteja, més serveis, més hores i més agents cívics, hi ha d’haver conscienciació per part de l’usuari“.\nPintades des de la mateixa inauguració\nLa problemàtica en aquest espai va començar poc després que s’inaugurés, l’agost de 2016. Després de les primeres alertes veïnals, relacionades principalment amb “skaters” i propietaris de gossos poc sensibilitzats amb l’espai, el districte va incrementar la presència policial. Tot i això, el problema continua present i preocupant els veïns.


Última hora : Polònia/Xina: Memoràndum d'Acord en matèria agroalimentària - carndeporc.cat, el web de la indústria càrnia\nPolònia/Xina: Memoràndum d'Acord en matèria agroalimentària\nEs va discutir sobre qüestions relacionades amb l'accés al mercat xinès dels productes d'origen animal i vegetal de Polònia, amb especial atenció a la represa de les exportacions de carn de porc polonesa.\nDijous 26 juny 2014 (fa 4 anys 24 dies)\nEl Ministre polonès d'Agricultura i Desenvolupament Rural, Marek Sawicki, i el viceministre de l'Administració General de Control de Qualitat, Inspecció i Quarantena de la Xina (AQSIQ), Wei Chuanzhong, van signar un Memoràndum d'Acord sobre cooperació en l'àmbit de la qualitat i seguretat sanitària de les carns, el que constitueix un pas important cap a una major cooperació.\nDurant la reunió es va discutir sobre qüestions relacionades amb l'accés al mercat xinès dels productes d'origen animal i vegetal de Polònia, amb especial atenció a la represa de les exportacions de carn de porc polonesa.\nDimecres, 28 de maig de 2014/ Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi/ Polonia.\nRabobank: noves tecnologies d'envasament per allargar la vida útil de la carn fresca27-juny-2014 fa 4 anys 23 dies


Home/Cosmoacción, HOME/CosmoACCIÓN Conoce\nDurant molt temps els oceans han estat vistos com a font d’aliments. Però té molta més importància, és vital a l’hora de reduir la càrrega mundial de malalties i per millorar la salut i el benestar de les poblacions.\nEn els últims anys s’ha començat a investigar sobre la relació del medi marí i la salut de les persones, per tal de poder observar i ressaltar tant els beneficis que ens aporta com els problemes per a la salut que ens generen la degradació dels ecosistemes marins.\nConeix com l’aigua afecta el nostre benestar.\nInvestigadora i professora a l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal). És epidemiòloga i ambientalista especialitzada en la contaminació de l’aigua i la càrrega de malalties.\nBiòleg marí en el “Institut d’Ecologia Aquàtica de la Universitat de Girona (UdG)”. Expert en biologia i ecologia dels recursos marins. Director de la Càtedra Oceans i Salut Humana.\nDra.Elisa Berdalet (moderadora)\nInvestigadora de l’Institut de Ciències del Mar (CSIC) i col·laboradora de la Càtedra Oceans i Salut Humana. Presideix el programa GlobalHAB per a la coordinació internacional de la investigació sobre proliferacions algals nocives.


Les vendes de Seat creixen un 23% a l'octubre, l'augment més alt des que va començar l'any - Empordà\nLes vendes de Seat creixen un 23% a l'octubre, l'augment més alt des que va començar l'any\nEn l'acumulat dels primers deu mesos, la comercialització de la marca del grup Volkswagen s'ha incrementat un 14%\nACN | ARTORELL 10.11.2017 | 11:47\nEl nou Seat Arona. Arxiu/ACN\nLes vendes de Seat a l'octubre s'han situat en 40.200 vehicles, un 23,3% més que a l'octubre de l'any passat, el percentatge d'increment de vendes més alt fins ara registrat en aquest any. En els primers deu mesos de l'any, la xifra de vendes de cotxes Seat s'ha situat en 395.100 unitats, cosa que suposa un increment del 14,4% en relació amb els primers deu mesos de l'any passat. El bon comportament de vendes ha estat impulsat especialment per l'augment registrat al mercat alemany, un 30,5% més a l'octubre, i a l'estat espanyol, amb un creixement del 24,9%. Wayne Griffiths, vicepresident comercial de Seat, ha qualificat ''d'excel·lent'' el resultat obtingut que ''reflexa la tendència positiva'' que es manté des que va començar l'any.\nLes vendes han estat impulsades pels models 'Ibiza', 'León' i l''Ateca'. De cara a finals d'any, es manté l'optimisme pel bon comportament d'aquests models als que s'afegeix el nou SUV Arona, que ja està present en els concessionaris i que pot contribuir a mantenir l'impuls de creixement de les vendes.\nLa companyia assegura que fins al tercer trimestre el benefici operatiu ha augmentat un 12,3% en relació amb l'any passat fins a situar-se en 154 milions d'euros. Aquest resultat s'arriba després d'unes vendes fins al setembre de 7.255 milions d'euros, amb un increment de l'11%.\nComença la votació final del Cotxe de l'Any dels Lectors 2018


lucky lady encants de la ranura de franc de casino\nNo obstant això, un Xinès oficial ha advertit de Taiwan per a frenar el seu casino plans o la cara de revocació de comerç i transport privilegis amb la Xina continental.\n"Farem definitivament participar." "A aquest pas, el país està bé en el seu camí per esdevenir un gran actor global en la indústria del joc," Razon va dir en el seu missatge per als accionistes. Rep les últimes apostes de notícies de Calvin Ayre sort dames encant de casino en línia. "Els plans d'Incheon són a causa que serà presentat a final de mes", va dir la Razon. Bloomberry Estacions Corp lucky lady encants de la ranura de franc de casino.\n"Bloomberry és optimista sobre el mercat de jocs no només a les Filipines, però també a Àsia com a governs més fer un cop d'ull en el potencial econòmic de la localitat integrada de joc i de negocis," Razon, va dir texas holdem poker hand values. "Bloomberry està en converses amb possibles socis, però no hi ha acord s'ha dut a terme." L'empresa és també la renovació d'un casino a Corea del Sud l'Illa de Jeju—la T. E Hotel i Vegas Casino, que es preveu tornar a obrir aquest any.\nRazon, va dir que també pot invertir en Taiwan i el Japó hauria de joc de ser legalitzats en aquestes jurisdiccions. "Les Filipines podrien entrar en la part superior quatre joc destinacions del món en un futur no massa llunyà." Bloomberry ha també va començar la seva expansió a l'estranger, principalment a Corea del Sud, on s'ha adquirit la propietat en el Incheon Lliure Zona Econòmica que es va convertir en una oferta d'oci i turisme complex.\nDIRECTOR general Enrique Razon Jr texas holdem poker hands best to worst.\nés harrington casino obert a delaware\nGranaten ketting conèixer premi ranura\nNo limit texas holdem recaptació de les normes\nBo de dipòsit del casino llista 2021\nNo deposit casino llocs del regne unit\nGran via 13 de casino militar\nMés proper casino prop de roanoke va\nCrown casino perth dinar de nadal\nEl temps de fer tesco de pasqua ranures obert


Hotel Mas Bosch 1526: conjugant l'arquitectura del segle XVI amb el wellness avantguardista de Freixanet Wellness.\nL'Hotel Mas Bosch 1526, ubicat a Avinyonet de Puigventós (Girona), és una masia fortificada del segle XVI reformada en hotel-boutique.\nL'spa d'aquest establiment, equipat per Freixanet Wellness, es un lloc tranquil i íntim, amb capacitat màxima per a 4 persones. Ofereix cabines wellness, piscina dinàmica, massatges relaxants, reflexologia podal i tractaments de bellesa naturals.\nEn concret, les cabines wellness consisteixen, d'una banda, en una sauna IMAGINE amb panells d'hemlock, calefactor sota-bancs SUBLIMA i il·luminació ALBAZZA; i, de l'altra, en un excepcional bany de vapor WELLPRO®, amb generador d'alt rendiment i il·luminació indirecta pel perímetre dels bancs.\nQuant a la piscina lúdica, que també compta amb un vas construït amb el sistema WELLPRO®, presenta múltiples jets de pressió a cada costat, per a coll i cervicals, i també jets subaquàtics, per a lumbars, camas i peus.\nLa sala wellness està aïllada i ofereix vistes a un jardí zen, per a què el visitant pugui desconnectar i gaudir d'aquesta experiència única.\nEn conjunt, una de les realitzacions més singulars i elegants que Freixanet Wellness ha desenvolupat en els darrers anys.


El concepte de grup ètnic ha de ser revisat en assajos clínics | Filippo Colca\nÉs freqüent els efectes de les drogues a estudiar en diversos grups ètnics. No obstant això, la validesa d’aquest enfocament continua sent controvertida. A la genètica de la natura de novembre, els científics britànics tenen un enfocament genètic per estudiar aquestes variacions. El seu enfocament és més precís que el que utilitza una classificació de les persones segons el seu origen ètnic.\nEn el seu article, Wilson et al. Expliqueu que la resposta dels medicaments depèn de molts factors “com el sexe, l’edat, el medi ambient i els determinants genètics”. S’ha demostrat que diverses variacions poden afectar aquesta resposta, especialment per als gens implicats en els mecanismes de desintoxicació.\nL’objectiu de Wilson et al. havia de tractar de correlacionar perfils genètics específics de les diferents respostes als ingredients actius. Al mateix temps, es tractava de cridar en qüestió els criteris “ètnics” que s’utilitzaven sovint en assajos clínics. Aquests criteris (negre, caucàsics, asiàtics) es basen en una avaluació essencialment descriptiva de la persona i només es realitza parcialment les diferències biològiques i fisiològiques entre individus. En aquest sentit, la seqüenciació del genoma humà havia demostrat que hi havia tantes variacions genètiques entre individus de la mateixa origen ètnic que entre individus d’origen diferent.\nWilson i els seus col·legues han distribuït a les persones en quatre grups A partir de l’anàlisi de marcadors genètics en x cromosoma X. Els científics no eren conscients de l’origen dels participants.\nDesprés van estudiar la distribució de les diferents variants dels gens implicats en la desintoxicació cel·lular i la degradació dels medicaments.\nEls seus resultats mostren que els “criteris ètnics utilitzats habitualment (negre, Caucàsic, asiàtics) són descripcions imprecises i insuficients de l’estructura genètica humana ” Però també una prioritat per avaluar l’estructura genètica en el procés d’avaluació d’un medicament “, va dir els investigadors.\nMenjar a la pluja o al seu cotxe: a Dijon, el dinar es trenca la galera durant covid-19


L’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre al·lega contra l’informe de la Generalitat Valenciana per a què es puga instal·lar enllumenat solar en Capicorb - Maestrat TV\nDes de l’Ajuntament, s’insisteix que la instal·lació de 67 fanals plantejada pel consistori compleix tots els criteris mediambientals i és indispensable per a garantir la seguretat de veïns i veïnes\n10/01/2022: L’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre ha presentat una al·legació a l’informe emès pel Servei d’Infraestructura Verda i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial de la Generalitat Valenciana negatiu a la instal·lació d’enllumenat públic en el camí L’Atall, entre el campament Jaume I i l’ermita de Sant Antoni de Capicorb. En aquesta al·legació, aprovada per la Junta de Govern local, els Serveis Tècnics municipals exposen que al no considerar viable la instal·lació de 42 fanals de les 67 previstes i proposar que s’eliminen diversos trams s’està impedint el desenvolupament del projecte. El que es proposa des de l’organisme autonòmic, en aplicació del PATIVEL, és la instal·lació de fanals per trams, autoritzant únicament en el tram urbà entre el camí L’Estany i la desembocadura de la rambla de Estopet, en el tram sud de la desembocadura de la rambla de Estopet fins al camí Manyetes i des del camí Galarsa fins al complex Capicorb, la qual cosa suposaria passar de les 67 contemplades a 25 fanals.\nEn l’al·legació també s’insisteix que el projecte presentat per l’Ajuntament compta amb tots els criteris paisatgístics exigits, pel que fa a nombre de fanals, tipologia, distància, altura, etc. De fet, s’inclou un estudi lumínic que descarta qualsevol tipus de contaminació lumínica.\n“Els nostres veïns i veïnes no poden entendre com es pot negar la instal·lació d’enllumenat solar i proposar que es faça un tram sí, un tram no ja que això no soluciona la problemàtica de falta d’il·luminació ni evita el perill que això suposa”, ha destacat l’Alcalde Francisco Juan. Juan ha destacat que “aquesta actuació preserva els valors paisatgístics de la zona, no és necessari realitzar obra civil per a executar-la i s’aposta per un enllumenat sostenible, amb tecnologia LED”. L’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre contempla la partida pressupostària necessària per a escometre l’actuació des de fa dos anys.


L'aeroport de Castelló posa en marxa una nova escola de pilotatge\n1:57 am - Saturday, 8 August 2020\nL’aeroport de Castelló posa en marxa una nova escola de pilotatge\nEl director de Aerocas destaca que l'obertura d'una nova acadèmia s'emmarca en l'estratègia de diversificació de l'aeroport.\nL’aeroport de Castelló ha estrenat aquest dilluns la nova escola de pilots de la companyia britànica Skyborne Airline Academy. Es tracta del segon centre de formació amb seu en la instal·lació aeroportuària castellonenca.\nEl director general de Aerocas, Joan SerafíBernat, i la directora de l’aeroport, IvanaGuinot, han donat la benvinguda a la primera promoció de cadets, tots procedents del Regne Unit, que s’han incorporat al programa d’entrenament per a l’obtenció de la llicència europea de transport de línia aèria.\nEl director de Aerocas ha mostrat la seua satisfacció amb l’obertura de l’acadèmia de vol, “ja que reforça l’estratègia de diversificació de l’activitat de l’aeroport, porta aparellada la creació de llocs de treball altament qualificats i permet vincular les instal·lacions amb els futurs pilots i professionals del sector”.\nSkyborne té previst acollir a uns 60 alumnes i alumnes en el seu primer any de funcionament a Castelló. Aquesta xifra s’incrementarà fins a 120 estudiants al cap de tres anys.\nLa companyia britànica basarà en el present curs quatre aeronaus model Diamond DA40 i anirà augmentant gradualment la flota fins a aconseguir els 11 avions en el tercer any. En aqueix període de temps, l’empresa contempla incorporar a un total de 20 treballadors i treballadores a la seua plantilla a Castelló, entre instructors i personal d’operacions.\nEl director general delegat de Skyborne, Ian Cooper, ha destacat que l’aeroport de Castelló i el seu entorn “ofereixen unes condicions magnífiques per a la realització dels entrenaments”. Per això, ha manifestat la intenció de la seua empresa “de créixer en els pròxims anys en aquest aeroport”.\nSkyborne es converteix en la segona acadèmia de pilots que obri base en l’aeroport de Castelló. En l’actualitat, un centenar d’alumnes de l’escola Panamedia realitzen les seues pràctiques en les instal·lacions i l’empresa disposa d’un hangar per al manteniment d’aeronaus. A més, s’ha tancat recentment un acord amb l’escola de pilots Airpull Aviation, basada en Requena, per a la realització d’entrenaments en l’aeroport de Castelló.\nPrevious articleLes últimes excavacions a la Pobla Medieval de Ifach confirmen el descobriment de la Porta Oest\nNext articleLa presentació del programa s’obri al poble pel 40é aniversari de la Comissió de Penyes i serà a la penya Morapio


ADIS assumeix els serveis socials de la Fundació Catalunya-La Pedrera a la Cerdanya — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / ADIS assumeix els serveis socials de la Fundació Catalunya-La Pedrera a la Cerdanya\nSessió d'estimulació cognitiva al local d'ADIS, a Puigcerdà (Foto: ACN)\nLa Fundació ADIS, dedicada a afavorir la integració social de persones amb discapacitat a la Cerdanya, assumeix des d'aquest dilluns les activitats que fins ara oferia en aquesta zona la Fundació Catalunya-La Pedrera, a través del seu Espai Social de Puigcerdà. Aquestes instal·lacions van tancar divendres passat però, per donar continuïtat als serveis assistencials que s'hi prestaven, aquests han passat a dur-se a terme en un local de l'entitat cerdana. L'ajuda de l'Ajuntament de Puigcerdà, el Consell Comarcal de la Cerdanya i la mateixa fundació de Catalunya Caixa ha contribuït a fer-ho possible, tenint en compte ha estat necessari fer obres per valor de 25.000 euros per condicionar les actuals dependències.\nEls usuaris d'aquest servei específic duen a terme un programa d'estimulació cognitiva i de reforç de la seva autonomia personal. A més a més, en aquestes instal·lacions també s'ha començat a servir dinars per fomentar la interrelació entre el col·lectiu de la gent gran. De moment compten amb disset usuaris.\nEl president de la Fundació ADIS, Rafael Villena, ha explicat a l'ACN que la voluntat de tot plegat ha estat la de "fer un traspàs" amb Catalunya-La Pedrera amb l'objectiu de donar continuïtat al programa assistencial i evitar que el servei desaparegui. De fet, el local de la fundació va tancar divendres passat i aquest dilluns mateix, sense pausa en el temps, ja s'ha iniciat la nova etapa. Villena ha agraït la implicació del consistori puigcerdanès i del Consell Comarcal.\nDes d'ADIS auguren considera que la xifra d'usuaris s'acabarà situant entre les 25 i les 30 persones, tenint en compte que des que es va anunciar el tancament de l'Espai Social alguns familiars dels usuaris van optar per apuntar-los a d'altres activitats, i ara pot ser que tornin.\nDe fet, finalment els programes habituals no han patit cap tipus d'interrupció i l'adaptació al nou local ha estat positiva, segons ha dit la terapeuta ocupacional de la Fundació ADIS, Gisela Moré, que fins ara ja feia aquestes mateixes tasques. Moré ha explicat que, a banda de l'estimulació cognitiva, l'objectiu del projecte que dirigeix és el de fomentar la socialització i l'autonomia.\nPer aquest motiu, es duen a terme diverses activitats per treballar la memòria, la creativitat i les relacions amb l'entorn. La terapeuta ocupacional de l'entitat també ha dit que la voluntat del programa és ser un "impasse" entre les persones que comencen a requerir una atenció individualitzada i les que necessiten aquest tipus de recurs durant les 24 hores del dia.


més barat per la dotzena\nTom i Kate Baker (Steve Martin i Bonnie Hunt) van ser amants de la infància que es van conèixer a la universitat, es van casar i van passar a tenir una família inusualment nombrosa de dotze fills. Viuen bastant feliços, si és una mica caòticament, en el seu estil de vida de classe mitjana quan Tom és convidat a Chicago per entrenar als Stallions. The Stallions eren el seu antic equip de futbol i l’oferta de treball és el somni de Tom fet realitat; tanmateix, té grans dificultats per convèncer els nens que la jugada serà bona. Kate és molt solidària amb Tom ja que sap què significa per a ell la feina, però Tom ha de prometre a la família que seran una família molt més feliç i més forta a la seva nova llar. Charlie (Tom Welling), el noi gran, no està especialment descontent de deixar enrere la seva xicota.\nEls forners es traslladen a la seva nova casa que es troba en un barri bastant ampli. Els seus nous veïns no són gaire acollidors. Poc després, Kate aprèn aquell llibre Més barat per la dotzena s'ha de publicar i ha d'anar uns quants dies a Nova York. Mai abans no havia deixat els nens, Kate es resisteix a deixar Tom pel seu compte. Tom insisteix que serà capaç de gestionar i l’enviarà amb la seva benedicció.\nTom no està preparat per al caos total que regna mentre Kate es troba, cosa que fa tot tipus d'esdeveniments divertits. Els pocs dies es converteixen en dues setmanes i Tom té dificultats creixents per gestionar la seva família i dedicar temps a la seva carrera. Això dóna a Tom l'oportunitat de valorar el que és realment important per a ell. El plec es produeix quan Kate decideix tornar a casa d'hora i convida la tripulació d'Oprah a filmar la seva 'gran família feliç', que no seran especialment feliços aquell dia.\nHi ha molta violència còmica feta per riures, incloses les següents:\nLa granota de Mark cau al bol d’ous remenats fent que es vessi a tot arreu. Tom va a agafar la granota i es cola als ous remenats.\nEl fill del veí, Dylan, cau al balcó i penja del candelabre. Tom salta per salvar-lo, però el candelabre s'estavella al terra endur-se'n els dos.\nEls nens no els agrada al nuvi de Nora, Hank, per la qual cosa el fan viatjar fent-lo aterrar a la piscina.\nEls nens xopen la roba interior de Hank en una galleda de pica-pica i, a continuació, van deixar anar el gos. El gos es dirigeix directament per l'engonal de Hank que el trau de la cadira i l'ataca des de la part posterior.\nHank corre fora i els gossos del barri surten després de perseguir-lo al cotxe.\nUn dels nens vomita al terra de la cuina i el seu germà s'hi escorça.\nEl germà colpeja a un altre fill a una escala i va fer fora a l'operador que es va estavellar al terra.\nEls joves bessons llencen coques i ruixen aigua als convidats a la festa d’aniversari de Dylan.\nEl castell rebota esclata, impulsant a Tom a l’aire. Aterra a Dylan deixant-lo amb un ull negre i un braç trencat.\nEn Tom es llança un dard al seu peu.\nLa porta està oberta amb una destral.\nTots els nens estan lluitant quan els tripulants de la televisió vénen a filmar-los.\nNora es colpeja amb el seu amic obsessionat Hank.\nTambé hi ha algunes altres escenes que no són còmiques:\nEls bessons es barallen entre ells.\nEls bessons llancen blocs al seu professor.\nHi ha molt d'assetjament verbal a les noves escoles a les quals han de assistir tots els nens. En particular, Mark es treu les ulleres i es llença a terra.\nEls germans de Mark es van combatre contra els seus atacants.\nA la pel·lícula no hi ha molta quantitat de material temible, tret dels següents:\nEl gos que ataca Hank sembla força viciós.\nEn Mark se’n va de casa i tota la família ha d’anar a buscar-lo.\nAlguns nens d’aquest grup d’edat encara podrien tenir por de l’atac de gossos.\nNo hi ha res que espanti els nens d’aquest grup d’edat.\nA Nora i a Hank se’ls diu que no poden dormir junts a casa perquè Nora es trasllada amb Hank.\nTom diu que 'dotze nens més tard (Tom i Kate) encara han escalfat'.\nEn Tom els diu als veïns que tenien dotze fills perquè 'no el podia evitar'.\nTom necessita l’ajuda de Nora, però no vindrà a no ser que Hank li permeti dormir a la seva habitació.\nHank pregunta a Tom i Kate si en sortiran un altre.\nNora finalment es torna a casa per ajudar-la i es cola Hank al seu dormitori. Al matí s’enfronten a Tom que està enfadat per la situació.\nLa gent beu alcohol en un casament.\nNo hi ha nuesa però Hank i Nora es besen seductivament davant de casa dels seus pares.\nla quantitat de son que necessita un nen de 5 anys\nAquesta pel·lícula conté alguns llenguatges gruixuts i una crida de nom.\nSi bé aquesta pel·lícula té els seus moments divertits i és molt entretinguda per a totes les edats, hi ha una irrealitat que disminueix el seu atractiu. Una família tan nombrosa seria molt rara avui en dia i el fet que Kate no hagi envellit gaire des que es va casar i hagi donat a llum dotze fills i va trobar el temps per escriure un llibre sembla molt poc probable. La pel·lícula analitza els problemes de la criança i si és possible tenir una carrera exigent alhora.\nEl missatge de casa és que dos pares amb una família nombrosa no poden tenir carrera professional. És possible que us agradi discutir aquesta conclusió i altres valors de la pel·lícula com ara un vincle familiar fort, lleialtat, cura i preocupació. També podríeu parlar d'alguns dels elements negatius de la vida familiar, com ara:\ndivertir-se a càrrec d’un altre\nl’ús de la violència per solucionar conflictes\ncrida de nom, intolerància, desobediència, enganys i assetjament.


Durant l’acte, obert especialment als adolescents i joves, la youtuber i escriptora parlarà dels seus llibres i, sobretot, de la seva experiència com a “booktuber” , que ja compta amb més de 164.000 seguidors, exposant com va començar, quines aptituds és necessiten per ser-ho i com s’ha de comunicar per fer arribar els teus continguts als seguidors. L’acte, organitzat paper Club de Lectura Juvenil de la biblioteca municipal Baldiri Reixac del municipi, es farà a l’auditori de l’Espai Ridaura, a les 5 de la tarda. A més, hi hi haurà un punt de venda de llibres, que anirà a càrrec de la llibreria Nobel de Sant Feliu de Guíxols, que va ser qui va fer el contacte amb l’editorial de la youtuber.\nAndreo Rowling és Membre de la xarxa social Youtuber des del 2012. 2 anys més tard va decidir crear un canal literari, on ella, com a “booktuber”, parla dels llibres que ha llegit i fa les seves recomanacions als seus seguidors, que anomena sempre “petits rowlings”. A més, compagina aquesta Afició amb la d’escriptora juvenil, signant amb el seu nom real, Andrea Izquierdo. Fins ara ja ha publicat cinc llibres, sent el primer “Tardor a Londres” (2016), primera part d’una trilogia que s’ha completat amb “Hivern a les Vegas” (2017) i “Primavera a Tòquio “(2018). A més, també ha publicat “Escape” i “La meva altra meitat”.Actualment està estudiant el doble grau de Dret i Administració d’Empreses a la Universitat de Saragossa.\nTaller de fotos a Instagram\nD’altra banda, la biblioteca cristinenca té previst realitzar un taller d’Instagram. Adreçat també als joves, serà per aprendre a realitzar fotografies per penjar-les en aquesta xarxa social que està actualment de moda, si bé la temàtica serà biblioteca i llibres. El taller es farà el dissabte 21 de desembre a les 10.30 al mateix equipament municipal i anirà a càrrec del centre de Salt Eram Zeta Medialab, especialitzat en arts escèniques i audiovisuals i adscrit a la Universitat de Girona. La participació al taller és gratuïta, però amb places limitades. Per reservar plaça cal trucar a la biblioteca (Tlf. 690652478) o bé enviar un missatge a biblioteca@santacristina.cat.


Sánchez: "Ni el referèndum ni l'amnistia són possibles" - El triangle\nEl president espanyol demana "treballar sense pressa i sense termini"\nEl president del govern central, Pedro Sánchez, ha afirmat que “ni el referèndum ni l’amnistia és possible”, considerant que les prioritats de la societat catalana “ara són unes altres” que vincula als problemes que ha generat la pandèmia de la covid-19 i la crisi econòmica que ha comportat. Sánchez ha fet aquestes declaracions al Palau de la Generalitat, després de reunir-se dues hores amb el president de la Generalitat, Pere Aragonès, reunió prèvia a la de la taula de diàleg entre el govern central i el català.\nEl president Sánchez ha dit que ara “cal treballar sense pressa i sense terminis perquè les posicions estan molt allunyades”. Sánchez ha afirmat que avui les relacions Estat-Generalitat són millors que fa deu anys, afirmant que “no arreglarem ara el que es va espatllar fa deu anys”. El president espanyol considera que la societat catalana “no pot sofrir majors esquinçaments”, posant sobre la taula la possibilitat que la resta d’Espanya també opini sobre el conflicte entre institucions: “Vivim junts i hem de decidir junts, no sols una part d’Espanya”.\nSobre el fet a la reunió d’avui entre el govern central i el govern català, i la primera en la qual participa l’executiu del republicà Pere Aragonès sense participació dels seus socis de govern de JxCat, Sánchez ha mostrat el seu “respecte” a la decisió d’Aragonès de limitar la presència de Junts a la taula de diàleg a membres de la formació que estiguin en el govern de la Generalitat.\nEn aquest context, Pedro Sánchez ha afirmat que el seu executiu ha decidit ajornar qualsevol decisió sobre l’ampliació de l’Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-El Prat “per la falta de consens” en el govern català, acusant-lo de no tenir “una posició madura”. L’ajornament de les inversions d’AENA a l’aeroport del Prat ha provocat el darrer enfrontament sobre les inversions de l’Estat a Catalunya entre l’executiu central i el català.\nPrevSánchez y Aragonès se reúnen durante dos horas antes del inicio de la tabla de diálogo\nSánchez: “Ni el referéndum ni la amnistía son posibles”


La campanya unitària pel sí, pendent de la data oficial del referèndum\nParlon no disputarà a Iceta la candidatura del PSC a la Presidència de la Generalitat\tParlon no disputarà a Iceta la candidatura del PSC a la Presidència de la Generalitat\nPartits i entitats defineixen les campanyes pel sí a la independència, pensant a fer el referèndum al setembre\nCarles Puigdemont encara no ha convocat oficialment el referèndum. El govern assegura que va avançant en les qüestions tècniques per a poder-lo fer, però ara per ara no hi ha ni data ni pregunta. En aquesta situació, els partits i les entitats independentistes fan campanyes pròpies, prèvies a la que ha de ser l’oficial que demanarà el sí a la independència. L’horitzó és al setembre, malgrat que diverses veus de l’independentisme, començant per la CUP, han insistit que cal estar preparats per a avançar la data del referèndum si creix la repressió de l’estat espanyol (per exemple, amb la inhabilitació de Carme Forcadell).\nEl govern ja ha dit que no començaria la campanya institucional fins que el president no fes la convocatòria oficial. I la campanya unitària pel sí a la independència, que ha d’aplegar els partits independentistes i les principals entitats, encara s’ha d’acabar de definir.\nL’ANC espera una data concreta\nL’Assemblea Nacional Catalana espera que el govern convoqui la consulta per engegar la maquinària a favor del sí. Segons fonts de l’entitat, està preparada, però vol esperar una convocatòria oficial. Ara per ara, l’objectiu central és la campanya ‘Fem futur’ que, en molts aspectes, és una iniciativa a favor del sí, per bé que sense demanar-ne oficialment el vot. Segons l’ANC, quan es convoqui el referèndum, ‘Fem futur’ esdevindrà la campanya pel sí a la independència.\nA més a més, el secretariat nacional ha acordat d’intentar fer la campanya final del referèndum conjuntament amb la resta d’entitats independentistes, sobretot amb Òmnium Cultural. Però és una proposta encara poc definida. Òmnium també ha confirmat converses amb l’ANC, però no vol fer públics els detalls de la seva campanya ni quan la començaran.\nA banda les dues grans entitats independentistes, Súmate té previst de fer una campanya pròpia i, alhora, treballar amb la resta d’entitats. Ho explicava la nova presidenta, Montse Sánchez, en aquesta entrevista de VilaWeb, en què demanava de començar-la aviat per si el referèndum s’avançava al maig o al juny.\nEsquerres per la Independència sí que fa setmanes que ha començat. Integrada per entitats i partits d’esquerres (des d’ERC o la CUP fins al Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans), va néixer per donar suport al sí en la consulta del 9-N. A final de l’any passat va llançar la campanya ‘Referèndum, República: Sí!’ i ja ha fet uns quants actes.\nEls partits treballen en les campanyes ‘prèvies’\nEl PDECat i ERC van definint les campanyes respectives, però no volen avançar-ne el contingut. El Partit Demòcrata se centra ara en la campanya ‘StartCat: el millor país comença aquí’, que vol explicar de manera sectorial la ideologia del nou partit i el seu model de país. Fonts de la formació expliquen a VilaWeb que és la primera fase de la campanya, que culminarà amb una conferència nacional a la primavera. La segona fase –la campanya oficial pel referèndum– es farà pública ‘quan toqui’, diuen.\nERC treballa en ‘La república que farem‘, una campanya que anomenen ‘pre-constituent’ i que combina actes territorials i actes sectorials. D’aquesta manera, volen consolidar el referèndum, explicar el futur model de país i reforçar el vot a favor de la independència. Alhora, fonts d’ERC expliquen que s’adheriran a la campanya unitària que es faci a favor del sí entre partits i entitats. De moment, el partit no ha decidit encara si farà una campanya pròpia pel sí o només s’integrarà en la campanya col·lectiva.\nLa campanya de la CUP tindrà una doble funció: en primer lloc, superar la idea que el referèndum podria no fer-se i, en segon lloc, aconseguir la victòria del sí. Per a definir-la, s’ha creat una comissió de campanya que pretén assolir una forta implantació territorial. Segons fonts de la CUP, la campanya es presentarà a final de març, a tot estirar. Tindrà per objectiu arribar a un sector de l’independentisme al qual no pot arribar la campanya col·lectiva que puguin fer la resta de partits i entitats. Tanmateix, no descarten de col·laborar-hi.\nLa CUP ha estat la formació que més ha reclamat al govern que faci passos ferms cap al referèndum. N’han demanat la convocatòria oficial, la data i una pregunta binària, i també reclamen a l’executiu que la consulta s’avanci al maig si s’intensifica la repressió de l’estat espanyol. La CUP, doncs, veu clar que ha de tenir la campanya a punt per si el referèndum s’acabés fent abans de l’estiu.\nNomés Demòcrates de Catalunya ha començat una campanya amb l’eslògan ‘Demòcrates pel sí’. Han difós material audiovisual i ja recluten voluntaris per mitjà de la web. Se’n va fer la presentació al desembre i el dirigent de la formació, Antoni Castellà, va insistir en el caràcter transversal de la campanya. A l’acte de presentació hi van assistir representants d’ERC, de la CUP, de Reagrupament i de Solidaritat Catalana. El dia 11 de febrer, Demòcrates va fer un acte per la república de manera conjunta amb ERC, deixant de banda el PDECat.\nCom va anar a Escòcia?\nÉs difícil de comparar el referèndum d’Escòcia del 2014 amb el referèndum de Catalunya. L’escocès va ser acordat amb el Regne Unit, se’n van establir les bases, la data i la pregunta, i les majories necessàries per a guanyar. Ací, malgrat la tasca del Pacte Nacional pel Referèndum per un referèndum acordat amb el govern espanyol, la negativa constant de l’executiu de Mariano Rajoy allunya la possibilitat de pactar-hi res.\nEn el cas d’Escòcia, el govern britànic, presidit pel conservador David Cameron, va cedir al parlament escocès les competències per a fer aquesta consulta vinculant i veure si els escocesos volien esdevenir un estat independent o no. Finalment, el no es va imposar per un 55%.\nLa data escollida va ser el 18 de setembre de l’any 2014. El primer ministre escocès d’aleshores, Alex Salmond, va anunciar data i pregunta un any i mig abans: el 21 de març de 2013. Així complia el requisit pactat amb el Regne Unit de fer el referèndum en un període de divuit mesos. A més de la data, també se’n va fer pública la pregunta, senzilla i binària: ‘Escòcia hauria de ser un estat independent?’\nEl període oficial de campanya va començar quatre mesos abans del referèndum, però les dues opcions ja havien engegat la maquinària força temps enrere. La campanya pel sí, amb el lema ‘Sí, Escòcia’, va començar el 25 de maig de 2012. Un mes després, el 25 de juny, arrencava la del no, amb el lema ‘Millor junts’.


Green Room - CINEQUANON.cat\nInici Festivals i premis Festival de Sitges Green Room\nDirecció: Jeremy Saulnier\nProtagonistes: Anton Yelchin, Imogen Poots, Alia Shawkat, Mark Webber, Taylor Tunes, Patrick Stewart\nQuan comences a mirar Green Room no saps si estàs davant d’una pel·lícula indie, una de terror adolescent o una gore, però realment clissar el gènere és el de menys. De fet, el millor és no saber-ho i deixar-se sorprendre. Té molta energia, no és previsible, cada diàleg està ben mesurat, i lliga tots els caps. En definitiva, la història de Jeremy Saulnier et manté sempre sempre en tensió. I això no és poca cosa.\nEl grup musical protagonista, The Ain’t Rights, és realment entranyable: quants grups deuen haver començat (o acabat) tocant així, en “bolos” impossibles i impensables, com en un bosc qualsevol d’Oregon…\nEls joves protagonistes contraresten amb música la manada de skinheads uniformats a què “s’enfronten”, que et posen l’ai al cor en qualsevol moment. Saulnier es diverteix fent una crítica directa a la ridiculesa de les seves indumentàries, dels seus noms i, és clar, dels seus arguments (i, a més de ser una colla eminentment masclista, l’escenari de les seves reunions no pot ser més depriment). La banda que es queda atrapada entre la claustrofòbia i la pudor d’orina i de sectarisme és el millor de la pel·lícula. Les escenes més violentes o les converses més claustrofòbiques funcionen a la perfecció.\nAneu a veure-la, no us decebrà. Malauradament, no la trobareu a gaires sales, però us asseguro que val la pena. I encara que sigueu massa culturetes per anar a veure una pel·li de “sang i fetge”, penseu que hi trobareu connexions amb la política europea actual, amb l’americana, i…


Compromís Los Verdes presenta una moció per a prevenir el bullying - Mes Benidorm\nCompromís Los Verdes presenta una moció per a prevenir el bullying\n9 de febrer de 2016 + Benidorm 0 Comments Benidorm, bullying, Compromís Los Verdes, moció\nEl bullying o assetjament escolar té greus conseqüències per a la salut física i psíquica de las víctimes i necessita de la màxima implicació social, educativa i també institucional. És per això que el grup municipal plateja per al pròxim ple ordinari una moció per prevenir i intervenir contra esta pràctica des de l’Ajuntament de Benidorm, amb la col·laboració de centres educatius, famílies, alumnes i APA’s.\n“La prevenció d’esta xacra forma part de la lluita per la igualtat que han d’impulsar els poders públics, com es treballa contra altres desigualtats; com el masclisme, la xenofòbia, la lgtbfòbia o el racisme”, ha assenyalat el portaveu del grup municipal, Josep Bigorra. Ha subratllat que correspon als poders públics, a la comunitat educativa i als pares i mares, intervindre front a aquests fenòmens. “En el cas de l’Ajuntament de Benidorm creiem que han de tindre un paper de prevenció que siga complementari dels protocols actuals o futurs perquè lamentablement els casos de bullying augmenten i les conseqüències són fins i tot mortals en alguns casos”, ha indicat.\nConcretament, la moció insta a què l’Ajuntament de Benidorm tinga una intervenció complementària en la prevenció de l’assetjament escolar, com l’organització durant el curs d’activitats de divulgació i de formació (seminaris, jornades, etc.) dirigides a professors, famílies i alumnes; la realització d’una campanya de sensibilització dirigida a la comunitat escolar i a la població en general, i el disseny del Pla Integral de Prevenció de l’Assetjament Escolar.\nAixí mateix, la proposta també demana que s’estudie la possibilitat de posar en marxa un servei d’assessorament especialitzat destinat a prestar atenció i orientació a les víctimes, i que s’inste els representants municipals dels Consells Escolars a presentar un informe anual davant la Corporació municipal amb totes les incidències detectades en relació en l’assetjament escolar, així com com les mesures adoptades, i noves propostes d’intervenció, amb la col·laboració dels centres educatius i de les APA’s.\nDe moment, la moció ha passat per comissió informativa este dilluns i ha tingut només el suport de Liberales a més, del grup de Compromís Los Verdes. “Esperem que hi haja més suports el dia del ple, ja que des del nostre grup considerem que l’Ajuntament ha de ser un protagonista actiu en la prevenció d’estos problemes i fer-ho amb la máxima col·laboració amb pares, mares, alumnes, professors i professores”, ha finalitzat Bigorra.\n← Josep Bigorra critica l’abandó del mural de Pedro Delso per part de l’Ajuntament de Benidorm\nJosep Bigorra demana explicacions i responsabilitats sobre les suposades activitats il•legals de funcionaris →


La gent gran de la Terra Alta tindrà veu a tot Catalunya ~ EbreDigital.cat\nA Gandesa s’han realitzat les reunions comarcals prèvies del 8é Congrés de la Gent Gran de Catalunya que tindrà lloc el 25 d’octubre al monestir de Món Sant Benet, a Sant Fruitós de Bages. Es tracta de la fase participativa per recollir les aportacions de les persones grans d’arreu del territori. La Terra Alta, la comarca més envellida de Catalunya, ha donat a conéixer el seu coordinador, el fatarellut Ramon Blanch, qui serà el representant de la comarca al congrés nacional.\nEn la jornada d’avui s’han debatut les dos ponències que s’efectuaran al Congrés, amb les seues respectives propostes. Després d’esta fase precongressual, amb 48 sessions de treball, el futur congrés pretén arribar a consensos i acords amb referència als temes que afecten a les persones grans. La pròxima edició congressual s’espera per a l’any 2023.


Gestionar les marques temporals amb “Donar format a la data” a l’app Dreceres - Assistència d'Apple\nGestionar les marques temporals amb “Donar format a la data” a l’app Dreceres\nT’adonaràs que la informació d’hora i data en algunes respostes API es proporciona amb números llargs de molts dígits. Això és perquè l’hora està en format UNIX (o Epoch), que representa el temps en funció del nombre de segons que han transcorregut des de les 00:00:00 UTC del dijous 1 de gener de 1970.\nEl temps UNIX és un a estàndard a tots els ordinadors i s‘utilitza per mesurar el temps des del mateix punt, la data d’inici del Temps Universal Coordinat (UTC), i es considera com la data d’aniversari del sistema operatiu UNIX. A l’app Dreceres, pots convertir del format de temps UNIX a un format de temps més fàcil de llegir per als humans amb les accions Data, “Ajustar data” i “Donar format a la data”.\nL’acció Data està definida a les 00:00:00 UTC de l’1 de gener de 1970. Afegeix la variable Hora UNIX a la data UTC per obtenir la data ajustada. Després, utilitza “Donar format a la data” per eliminar el component de temps (tots són 00:00:00).\nNota: Altres API poden utilitzar altres formats de temps, com ara l’ISO 8601. Per obtenir més informació, consulta Sobre la formatació de data i hora a l’app Dreceres.\nAnterior Limitacions de les API Següent Diccionaris


Les benzineres de les cooperatives adopten nous sistemes més eficients per garantir la seguretat - FCAC\nInici > Premsa > Les benzineres de les cooperatives adopten nous sistemes més eficients per garantir la seguretat\nAvui, 1 de febrer, la FCAC arriba a un acord amb Servistar2000\nLes benzineres de les cooperatives adopten nous sistemes més eficients per garantir la seguretat\nEl sector disposarà d’un col·laborador estable per al compliment dels requisits de les instal·lacions\nLa Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) ha subscrit, avui al matí, un acord amb l’empresa Servistar2000 per oferir nous serveis a les estacions de carburants de les cooperatives després dels últims canvis normatius i així continuar garantint la seguretat d’aquestes instal·lacions.\nLa negociació col·lectiva que ha dut a terme la FCAC durant els darrers mesos es rendibilitzarà amb un estalvi considerable en diversos serveis, equips i inversions en el sector de distribució de carburants per les cooperatives.\nJosep Lluís Escuer, responsable de subministraments de la FCAC, explica que “el procés d’adaptació de les benzineres cooperatives (amb i sense personal) a la legislació ens ha de permetre garantir la seguretat i la protecció de les instal·lacions. El conveni amb Servistar2000 és una solució integral i competitiva per disposar d’un col·laborador estable pel que fa al compliment dels requisits de les instal·lacions i no descartem que, en un futur, s’ampliï per poder prestar també serveis complementaris”.\nTot i que és coincident en el temps, aquest acord no està vinculat a la sentència del Tribunal Suprem que desestimava la totalitat del recurs, presentat a través de Cooperatives Agroalimentàries d’Espanya, a aspectes concrets del Reial Decret 706/2017 que regula el funcionament de les instal·lacions de carburants a vehicles. En aquest àmbit, el sector continua treballant per buscar alternatives que podrien passar per sol·licitar una modificació de l’actual normativa al legislador.\nA Catalunya, hi ha unes 50 cooperatives que disposen d’instal·lacions per al subministrament de carburants a vehicles. La seva funció resulta estratègica a la comunitat rural, en oferir aquest servei a zones on els índexs de població són més baixos i a més, fer-ho abaratint els costos de producció.


Concert de valsos i peces nadalenques per acabar l’any | Ràdio Calella Televisió\nConcert de valsos i peces nadalenques per acabar l’any\nImatge del concert de valsos i peces nadalenques del 2016\nEl Cor Harmonia i l’Orquestra Simfònica Harmonia oferiran dissabte 30 de desembre el ja tradicional concert de valsos i peces nadalenques, dins la programació de la sisena Temporada Lírica Ciutat de Calella. Sota la direcció d’Albert Deprius, la Sala Mozart acollirà l’espectacle per acomiadar l’any 2017 amb les partitures més conegudes de compositors com Txaikovsky, Händel o Strauss.\nEl concert inclourà la interpretació de la mítica Marxa Radezky, una composició orquestral de Johann Strauss pare en honor al mariscal de camp austríac Joseph Wenzel Radetzky. Acostuma a ser la peça de tancament del concert d’Any Nou de l’Òpera de Viena, i també ho serà a l’espectacle nadalenc de la Temporada Lírica Ciutat de Calella.\nEl Llac dels cignes, El trencanous, Joia en el Món o El bell Danubi Blau, composicions d’autors clàssics, es combinaran amb altres peces típicament nadalenques com l’adaptació de O Holy Night o White Christmas. A més, s’interpretaran nadales catalanes de Salvador Brotons.\nEl concert de valsos i peces nadalenques es farà a partir de les nou del vespre al teatre de la Sala Mozart. L’entrada costa 12 euros i es ven de forma anticipada al Museu Arxiu Municipal, de 17 a 20h. A taquilla, dues hores abans de l’actuació.\nSegüent Megafesta de Cap d’Any amb el dj Sergi Domene\nAnterior Una Sant Silvestre popular per acomiadar l’any fent esport\nDilluns s’aixeca el confinament comarcal i es relaxen altres mesures\nL’Aina Esqueu serà l’Àngel aquesta Setmana Santa


La Massana ajorna la data del límit per presentar l'impost sobre rendiments arrendataris\nEl comú recorda que queda prohibit llençar objectes voluminosos a la via pública i informa sobre diversos punts de la parròquia que s'han clausurat\nEdifici del comú de la Massana. / COMÚ DE LA MASSANA\nLa MassanaEl comú de la Massana indica a través d'un comunicat que l'impost sobre rendiments arrendataris es pot presentar de forma telemàtica, descarregant la declaració a la web del comú i enviant-la degudament signada a finances@comumassana.ad o portant-la al Servei de Tràmits. Ara bé, com que es desaconsella sortir de casa, el comú acceptarà la presentació de l'original un cop s'aixequin les mesures de contenció del coronavirus i establirà una nova data límit per a la seva presentació. A més, han assegurat que el moment de tancar concursos, si es considera adient, s'analitzarà poder allargar els terminis.\nDes del comú informen que hi ha hagut una davallada dels usuaris del Servei de Tràmits. Tot i la recomanació de quedar-se a casa i fer les consultes via telefònica o per internet, hi ha hagut ciutadans que han continuat desplaçant-se fins al comú.\nD'altra banda, després de l'anunci per part dels set comuns de l'anul·lació del servei de recollida d'objectes voluminosos, el servei de via pública ha hagut de recollir diversos mobles, matalassos i electrodomèstics. El comú remarca la prohibició de deixar residus de gran volum al carrer i recorda que la deixalleria estarà tancada. En aquest sentit, per tal d'evitar punts de concentració de gent, s'han clausurat berenadors, parcs infantils i el camí Ral.


Un mateix decorat per a resistir o rendir-se\n"L'actuació de Borràs en el cas Juvillà és un símptoma que l'autonomia ja serveix indistintament de decorat per al fals pragmatisme i per al fals resistencialisme"\n02.02.2022 - 18:53\nActualització: 02.02.2022 - 19:53\nTinc una discrepància fonamental amb l’editorial que ha escrit avui el meu director, Vicent Partal, sobre el cas del diputat Pau Juvillà. Sóc, com ell, partidari de la confrontació. Però no em sembla que l’aturada sigui “un pas endavant sorprenent però encoratjador”, ni una “mostra que el parlament va al cos a cos amb l’estat espanyol en defensa d’això que resta de la seua sobirania”. L’escó del president Quim Torra va ser retirat definitivament pel secretari general, Xavier Muro, el dia que el Tribunal Suprem espanyol va dir al parlament que acatés l’ordre de la JEC. En el cas de Juvillà, aquest dia –que Partal també recorda, d’una altra banda, que serà també aquesta vegada el dia important– encara no ha arribat. De manera que la diferència essencial entre l’un cas i l’altre, ara com ara, es limita a la intel·ligència amb què els presidents Roger Torrent i Laura Borràs han entomat l’escenificació del mentrestant. En la mesura que és una diferència estètica, per tant, més que no un canvi de paradigma, em sembla un símptoma que l’autonomisme té tan poca solidesa, s’ha tornat tan dúctil, que ja serveix indistintament de decorat per al fals pragmatisme i per al fals resistencialisme.\nLa maquinària del poder vol apropiar-se sempre els conceptes per a escurar-los i llevar-los el significat. Els partits i les entitats independentistes se n’han sortit molt bé. La definició de república, per exemple, l’han feta tan vaporosa que el president d’una Generalitat rendida pot dir que presideix “la nova Generalitat republicana”. Quan qualsevol pot fer servir els mateixos mots per a significats contraris és que ja no serveixen, que fan servei per a explicar res. El poder perverteix així el llenguatge perquè vol enfonsar la gent en un dubte: si tot té significats infinits, la política i la democràcia no es poden fer amb paraules. I així ens van fent perdre el contacte amb la realitat. Passa com amb els escenaris on es vehiculen els discursos. L’autonomia ha perdut el sentit perquè el procés va néixer precisament de declarar-la inservible, i perquè els últims quatre anys han demostrat que no ofereix cap marge de maniobra. Com els conceptes, quan els escenaris perden el seu sentit històric, es poden fer servir per a qualsevol cosa. De tant com han escurat l’autonomia, ara tot s’hi pot escenificar d’una manera com més va menys realista. Per això tot és tan grotesc.\nEsquerra no sap què fer-ne, de l’autonomia, perquè mira de donar-li el significat que tenia abans. I segurament perquè creuen de debò que no hi ha més remei que aprofitar-la però es troben que no se’n pot aprofitar res. Són víctimes del seu relat. Junts, en canvi, hi dóna el significat contrari. Per a això segon cal un càlcul de cinisme molt més elaborat, però l’estratègia és igualment suïcida, perquè fingir resistència té la mateixa manca de contacte amb la realitat, i a més a més, si no es concreta en res, cansa i torna apàtica la gent. Per això no em sembla bona cosa que Borràs faci tot de gests que no es traduiran en cap desobediència real. Amb el doble joc buit per dins, Junts devalua el resistencialisme que sí que hauria pogut, anys enrere, donar fruit, i ofega l’aparició d’alternatives. La gent només prefereix Esquerra perquè és més còmode fer veure que tot vol dir allò que volia dir abans, però aquest camí només porta al PSC, que és l’única força que pot proposar un escenari post-2017 sense que ningú li exigeixi la independència.\nDe la mateixa manera com l’argument intel·lectual d’Oriol Junqueras és dir-nos que allò que més s’assembla a no ser independents és tenir un partit independentista governant l’autonomia, l’argument rere la maniobra de la presidenta Borràs és dir-nos que allò que més s’assembla a cometre un delicte de desobediència és dir que desobeeixes fins a l’últim minut, després d’haver intentat tota la resta amb tota mena d’escarafalls. Però en tots dos casos el ganivet no arriba mai a tocar la vianda. És prou significatiu que ni tan sols Ciutadans no vegi, de moment, cap motiu per a querellar-se contra Borràs, tal com explicava Odei A.-Etxearte en aquest article. Borràs sap que no es pot permetre de fer com Torrent, perquè no vol passar per una tova, ni per una rendida. Això és tot. Fa pocs minuts, Esquerra, Junts i la CUP han pactat de mantenir Juvillà amb la condició que no prenguin mal els funcionaris. Doncs bé. Com dèiem, va ser un funcionari que va retirar l’acta de diputat al president Torra.\nEl parlament “estèril”\nDit això, és en certa manera graciós que l’editorial de La Vanguardia hagi triat avui la paraula “estèril” per a referir-se a l’aturada del parlament. Al marge de la credibilitat de la presidenta Borràs, allò que ha convertit el Parlament de Catalunya en una cambra pràcticament estèril és que l’estat espanyol n’arrabassés la sobirania que tenia el dret d’exercir, que n’empresonés una presidenta en exercici per haver permès un debat i que els mateixos polítics independentistes rebreguessin el mandat a què s’havien compromès en virtut d’aquesta mateixa sobirania. No es va escandalitzar, llavors, La Vanguardia. Quan el 155 el va dissoldre il·legalment, no va pas dir el seu editorial que “el parlament és la institució que representa el poble de Catalunya i, com a tal, és un instrument que hauria d’estar disponible en qualsevol circumstància, sense abandonar mai les seves funcions”. Tampoc no han alçat la veu contra la defenestració d’un president per haver penjat una pancarta, ni pel devessall de suspensions de lleis amb què el Tribunal Constitucional ha tornat estèril el Parlament de Catalunya. Quan els polítics independentistes perverteixen el llenguatge per no assumir les conseqüències de fer la independència, ens debiliten davant perversions molt més fondes.\nTropes nord-americanes a Ucraïna\nEl president ucraïnès, Volodímir Zelenski, ha rebut cada dia d’aquesta setmana un mandatari europeu diferent: dilluns, el primer ministre polonès, Mateusz Morawiecki; dimarts, el britànic, Boris Johnson; i avui el neerlandès, Mark Rutte. Europa va mostrant suport formal als ucraïnesos, mentre que de voluntat d’intervenir en el conflicte si esclata només n’ha mostrat, de moment, el soci fort de l’OTAN, els Estats Units, i en menor mesura el Regne Unit, que després d’una desorientació inicial va dir que hi desplaçaria unes quantes tropes, enmig d’una forta crisi política per a Johnson. Els nord-americans tenen encara converses amb Rússia, però semblen lluny de donar cap fruit. Avui, el president Joe Biden ha dit que enviaria més de 3.000 efectius de l’exèrcit a Polònia i Romania.


Progressen al febrer | martorellesport.cat - el web esportiu de referència de Martorell\nL’equip masculí de veterans va competir a Caldes de Malavella © MAC\nL’equip de veterans del Martorell Atlètic Club (MAC) ha tancat la temporada de cros amb la participació, aquest diumenge, en el Campionat de Catalunya disputat a Caldes de Malavella. José Antonio Hernández (M35) va ser dotzè classificat mentre que Esmeralda Zaragoza (W40), setena, van ser els millors.\nPer primera vegada, el MAC va presentar dos equips (masculí i femení) en aquest campionat. A més d’Hernández, en categoria masculina cal destacar la particiupació de Carles Salvador (M40) i Sergi Cinto (M40) i Juan Vaz (M50). En categoria femenina, a més de Zaragoza, també van participar-hi Carla Bou (W35) i Sonia Páez (W40).\nLa propera competició de l’equip de veterans serà el proper 26 de febrer en la modalitat de pista coberta. A més de proves individuals, l’equip masculí del MAC competirà en la prova de relleu de 4×200 metres.\nEls veterans tanquen la temporada de cros i a finals de mes participaran en la competició de pista coberta\nProves de promoció\nEn el 4t Memorial Natàlia Amiel, disputat dissabte passat a Sabadell, en categoria cadet, Laia Castaño va millorar notablement la seva anterior marca en la prova de 3.000 metres llisos en pista coberta amb un temps d’11’21″99. En categoria benjamí, en la prova de 60 metres tanques, Martí Vidal va guanyar la seva sèrie amb un temps d’11″69. En la prova de 1.000 metres llisos, Miquel Andreu va obtenir una marca de 3’55”59.\nEn categoria aleví, en la prova de 60 metres tanques, Arnau Gutiérrez va establir una marca d’11”07. En categoria infantil, en la prova de 60 metres tanques, Sidney Schluesche ser tercer de la seva sèrie amb un temps de 12”76. També l’infantil Arnau Miret, que va participar en el llançament de pes, va millorar gairebé un metre la seva antiga marca, deixant-la en 9.60 metres.\nEn categoria juvenil i júnior, els atletes del MAC van participar en la quarta jornada de control en pista coberta. Carlos Antunes, després de mesos sense competir, ha deixat enrere les molèsties. En la prova dels 60 metres llisos va sumar un temps de 7.35”.\nAna Jorba s’estrena en la prova de salt d’alçada i Galdeano i Torres sumen marca personal en 60 tanques i 1500 lliures\nEn la prova de salt de llargada, Anna Mantis va fer un salt de 4.87 metres i Montserrat Ortega, amb una marca de 4.31 metres. En la prova de salt de longitud, Berta Hernández va fer un salt de 5.13 metres, a només tres centímetres de la seva millor marca. En la prova de 60 metres tanques, Hernández sí que va obtenir marca personal aturant el cronòmetre en 10.1″. En la mateixa prova, Laura Galdeano va fer marca personal amb 10.37″.\nEn la prova de salt d’alçada, Ana Jorba es va estrenar en aquesta modalitat amb un salt d’1.44 metres. En la prova de 1.500 metres lliures, Raül Torres va fer marca personal amb un temps de 4:43.36”.


El Pius Hospital signa un protocol d'atenció en situacions de violència masclista - Notícies - PIUS Hospital de Valls\nEl Pius Hospital signa un protocol d'atenció en situacions de violència masclista\nLa definició i coordinació del circuït d'atenció a les situacions de violència és una de les principals iniciatives impulsades per la regidoria de Participació Ciutadana i Igualtat de l'Ajuntament de Valls. L'objectiu principal de la iniciativa és definir l'abordament de les situacions de violència que puguin succeir a la nostra ciutat de forma coordinada i transversal.\nPer això, el Pius Hospital de Valls participa en el disseny dels circuïts d'atenció i coordinació amb els diferents serveis implicats per a l'atenció dels col·lectius més vulnerables davant de la problemàtica de violència i ajuda a definir el protocol d'actuació en casos d'emergències.\nEn aquest marc, el passat divendres 23 de Novembre, s'ha signat un protocol d'atenció en situacions de violència masclista. Fruit d'un treball interdisciplinar que ha facilitat la definició de les competències en els diferents àmbits d'intervenció.\nAlbert Batet, alcalde de Valls, i la regidora d'Igualtat, Núria Gavarró, rubriquen aquest document juntament amb els Mossos d'Esquadra, l'equip d'assessorament psicopedagògic i d'atenció primària del CAP Valls Urbà i el Pius Hospital.\nNotícia al Facebook de l'Ajuntament de Valls


AIMPLAS lidera amb el suport de l'IVACE un projecte de transformació digital amb la participació de tres empreses capdavanteres del sector\nL'Institut Tecnològic del Plàstic (AIMPLAS), amb l'ajuda de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), té en marxa un projecte ambiciós a través del qual busca adaptar al conjunt de la indústria valenciana del plàstic les noves tecnologies 4.0.\nEl projecte (IND 4.o), que ja va pel seu segon any d'execució, que ha finançat Ivacel, amb 198.368,56 euros i té el cofinançament del Fons FEDER dins del Programa operatiu de la Comunitat Valenciana 2014-2020.\nLes investigacions fetes en el primer any del projecte van concloure, entre altres aspectes, la falta d'una estratègia definitiva en les empreses per a introduir la digitalització, la falta de coneixements sobre els requisits tècnics que han d'aplicar les indústries i una gran diferència de maduresa en funció de les tecnologies de processat.\nEn aquest sentit, la maduresa de les empreses d'injecció és superior al de les d'extrusió i el 'compounding'.\nLa millora de totes aquestes conclusions és l'objectiu de la segona anualitat del projecte d'AIMPLA. Per a aconseguir-ho, AIMPLAS farà una prova pilot en tres empreses: una del sector d'injecció (Faperin), una altra del sector d'extrusió (Gaviplas) i una tercera del sector de 'compounding' (Repol).\nEls resultats obtinguts permetran al centre tecnològic quantificar el benefici de la implantació d'aquestes tecnologies en el rendiment dels processos i en l'aprofitament dels recursos a fi d'aconseguir un estalvi de costos de fins un 30 %.\nTecnologies i empresa\nA l'empresa Faperin, dedicada principalment a la fabricació de peces per al sector de l'automoció, s'ha plantejat introduir com a tecnologies la robòtica col·laborativa i la visió artificial, la qual cosa permetrà reduir considerablement els temps i assegurar la qualitat relativa a l'acabat superficial de les peces.\nA l'empresa Gaviplas, dedicada a l'extrusió de làmines, el demostrador s'orientarà cap a tecnologies de simulació de processos que farà possible preveure fallades de comportament del producte en determinades condicions.\nI en el cas de Repol, dedicada a la formulació, transformació i comercialització de plàstics tècnics, es promouran tecnologies de sensors i de captació de dades obtingudes de les diverses línies de producció, que, després de la seua anàlisi, permetran millorar els processos empleats actualment i millorar-ne l'eficiència.


Casa de vacaciones Calonge Costa Brava España Goette\nBonica casa situada en una urbanització tranquil·la, a tan sols 1 km del centre de Calonge. Goette té una superfície construïda de 200 m2 sobre una parcel·la de 800m2 i es distribueix en dues plantes.\nBonica casa de vacances a prop del centre de Calonge\nA la planta baixa hi trobem la sala d’estar i menjador, una cuina totalment equipada, un dormitori de matrimoni i un bany amb dutxa. Des de la sala d’estar s’accedeix al jardí i a la piscina on podreu relaxar-vos i gaudir d'un bany refrescant durant els calorosos dies d'estiu\nA la segona planta trobem tres dormitoris, dos amb llit de matrimoni i un altre amb dos llits. També hi ha un bany amb dutxa.\nPodrà aparcar el seu cotxe dins la parcel·la.\nCalonge y St. Antoni ha estat guardonat amb el segell de Destinació de Turisme Familiar, atorgat per l'Agència Catalana de Turisme.\nMalauradament els grups de joves (edat mitjana inferior o menor a 35) no es permeten en aquesta residència vacacional\nNúmero de registre: HUTG 042025


Făt-Frumos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nfolclore de Romania\nPosseïx atributs essencials com la valentia, la puresa, el sentit de la justícia, la fortalesa física i espiritual, la destresa, la passió, i l'amor inviolable. Făt-Frumos té també una mínima habilitat en realitzar miracles, així com el respecte ferm en les promeses que fa al seu rei. En alguns contes, és tan precoç que pot plorar inclús abans de nàixer, encara que està habilitat podria tenir un simbolisme a part.\nFăt-Frumos és normalment el més menut entre los fills d'un rei. En los contes del folklore romanès és una cosa comú que tots els fills d'un rei intenten derrotar el Zmeu o al Balaur, els fills majors fallant abans de l'èxit del menut.\nFăt-Frumos ha de passar per proves i obstacles que superen l'habilitat d'un home normal. Amb dignitat, sempre porta les seues missions a un fi. Lluita en contra de monstres demoníacs i personatges malvolents (zmeu, balaur, Muma Pădurii, etc.). Viatja tant per esta terra (esta esfera), com per «l'altra terra» (tarâmul celălalt), cavalcant sobre el seu Cal Năzdrăvan ("Cavall Màgic"), que és també el seu conseller.\nDurant els seus viatges, Făt-Frumos sovint ha de superar un dilema major, relacionat amb la ruta correcta que deuria seguir, i ha d'elegir entre dos opcions negatives. En un conte, una vegada preguntada sobre el camí correcte, una anciana li respon: «Si vas a la dreta, acabaràs en desgràcia; si vas a l'esquerra, també acabaràs en desgracia» (ço se pot comparar amb els contes russos Tsarevitch Ivan, l'ocell de foc i el llop gris o El cavaller valent, les mançanes de la joventut, i l'aigua de la vida, però ací l'heroi, si bé ha d'elegir entre opcions amb aspectes negatius, estas se poden distingir). Segons Victor Kernbach, esta situació de triar entre dos mals iguals, evoca la condició històrica del poble romanès, la qual pàtria se véu sempre creuada i amenaçada per poders enemics, i la població nativa va haver d'elegir entre l'aliança amb l'enemic o la lluita constant contra ell.\nFăt-Frumos és també una figura que apareix en la cultura de Romania i la literatura romanesa. Apareix com a personatge en contes o poemes escrits per autors cèlebres, com Mihai Eminescu, Tudor Arghezi, o Nichita Stănescu. Com símptoma de la ironia del poble romà amb si mateix, Făt-Frumos apareix també en alguns acudits romanesos contemporanis, encara que menys freqüent que Bulă o els polítics importants del moment.\nKernbach, Victor (1989). Dicţionar de mitologie generală. Editura Ştiinţifică şi Enciclopedică, Bucureşti, pp. 183-184. (romanès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Făt-Frumos&oldid=20276587»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 set 2018 a les 14:30.


elMercadal - Diari optimista de Catalunya - Un premi del 'Cuponazo' de l'ONCE deixa 9 milions d'euros a Gavà\nDissabte, 07 Setembre 2019 16:27\nUn premi del 'Cuponazo' de l'ONCE deixa 9 milions d'euros a Gavà Destacats\nEl primer premi del 'Cuponazo' de l'ONCE ha caigut a Gavà (Baix Llobregat), on ha deixat 9 milions d'euros després que un afiliat de l'associació l'hagi venut al centre de la seva ciutat, on fa 34 anys que reparteix cupons. A banda d'aquest número de divendres, el sorteig ha deixat quatre premis més a Catalunya, de 25.000 euros cadascun. Segons un comunicat de l'organització, el venedor del número guanyador, Tomàs Pardo, "mai havia repartit un premi tan gran". ONCE afirma que durant aquest 2019 han repartit més de 62 milions d'euros en premis a Catalunya.\nMés en aquesta categoria: « Antoni Postius és optimista i creu que es crearan 600 nous llocs de treball al polígon industrial de Lleida El Ministeri d'Educació reforça amb tres persones la gestió i tramitació de beques a Lleida »


Jordi Lara explora els darrers dies de Xirinacs a «Sis nits d'agost» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nJordi Lara explora els darrers dies de Xirinacs a «Sis nits d'agost»\nNarra a través dels ulls d'un escriptor com va ser preparada aquella mort i com va afectar tantes persones\nacn 05.03.2019 | 12:25\nL'autor de «Sis nits d'agost», Jordi Lara. ACN\nL'autor de «Sis nits d'agost», Jordi Lara.\nEl 6 d'agost de 2007 Lluís Maria Xirinacs va sortir de Barcelona i va pujar a la muntanya per morir-hi sol. 'Sis nits d'agost' (Edicions de 1984) de Jordi Lara és la història d'aquella anomenada "mort volguda" de Xirinacs, un llibre que narra a través dels ulls d'un escriptor com va ser preparada aquella mort i com va afectar tantes persones. La mort, com ha explicat el seu autor, és el tema central de la novel·la i n'hi ha altres que se'n desprenen com el compromís amb el col·lectiu i la llibertat individual. "Em va fascinar la imatge d'un home sol sota la pluja esperant per morir-se enmig d'un camp", ha declarat.\n"Quan ell va morir, pujant a una muntanya i va seure al mig d'un pla de pastura esperant la mort, no hi va haver cap auto violència i estem parlant d'una mort que va ser legalment qualificada de mort natural". Segons l'escriptor, Xirinacs "no encaixava en cap model del suïcida, no tenia cap patologia mental greu, no es podia sentir sol perquè tenia una colla de deixebles, no es podia sentir buit de sentit, sinó que la seva vida tenia molt, ni tampoc havia patit cap tragèdia personal recent. Això va fer que fos encara més misteriosa la seva mort", ha afegit.\nL'escriptor va intentar esbrinar perquè va voler morir d'aquella manera. "Com parlem de literatura, aquesta planteja preguntes però respostes, poques". Ha admès que el llibre no dona una resposta o en dona moltes o convida a que cada lector pugui trobar la seva pròpia resposta a perquè va morir Xirinacs. A partir d'aquesta mort, Lara vol fer reflexionar també el lector de la seva pròpia mort. Una mort que es pot "esperar amb els braços creuats o activament com Xirinacs que va anar a buscar la mort".\nLa mort és el tema central de la novel·la i n'hi ha altres que se'n desprenen com el compromís amb el col·lectiu i la llibertat individual, "ell es va donar molt als altres i va destinar part del seu potencial als altres, en un moment durant la lluita antifranquista o quan va posar de relleu la necessitat de separar Església i Estat".\nLara ha explicat que Xirinacs va apuntar raons diverses, de tipus religiós, nacional, de comunió amb la natura i de tipus místic. Però com ha apuntat l'escriptor aquestes mateixes raons per morir també podrien ser raons de vida. En aquest sentit, l'autor ha dit que el llibre furga en aquesta "absurditat necessària en el fet de morir. Té una part d'absurd perquè tenim una tendència a la passió per la vida i a la supervivència".\nCom ha relatat Lara, no és un llibre biogràfic sobre Xirinacs, tot i que permet descobrir la seva figura. Tampoc és un llibre de reivindicació nacional, i n'hi apareixen altres temes com el místic, filosòfic i religiós. De fet, l'escriptor creu que Xirinacs perdurarà en el futur com a filòsof pel relleu de la seva obra.\nLara ha explicat que aquesta mort "tenia altres oportunitats literàries que demanaven a crits ser una novel·la i no un llibre periodístic". Ha apuntat que la història d'aquesta mort té "molts interrogants oberts i hi ha una part d'investigació important del llibre, perquè va pujar i amb qui va pujar, al voltant del seu cos hi van trobar elements que no hi havia de ser". Lara no ha volgut novel·lar una realitat ni abocar ficció gratuïta.\nJordi Lara (Vic, 1968) ha publicat a Edicions de 1984 'Papallones i roelles', 'Una màquina d'espavilar ocells de nit' i 'Mística conilla' (Premi Crítica Serra d'Or de Narració 2017). El 2012 va escriure i dirigir el llargmetratge de ficció 'Ventre blanc'.


La Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions - La Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions - Mutual Médica\nLa Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions - La Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions\nangle-left null La Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions\nLa Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord per donar suport als metges davant de les agressions\nLa Fundació Mutual Mèdica i el Col·legi de Metges de Terol signen un acord de col·laboració per donar suport als metges que pateixen una agressió en el transcurs de la seva activitat professional. Amb aquesta col·laboració, Mutual Mèdica posa a disposició de tots els metges terolencs una assegurança gratuïta d'incapacitat laboral per agressió que cobreix fins a 15 dies de baixa laboral per agressió, física o psíquica, en l'exercici de la seva professió i amb una renda de 50 euros diaris.\nEl Col·legi de Metges de Terol visibilitza així la seva implicació per aconseguir una tolerància zero en les agressions a facultatius. Per aconseguir-lo, la institució mèdica, amb el suport de Mutual Mèdica, està donant a conèixer un protocol de prevenció per evitar o minimitzar possibles actuacions violentes. Aquesta guia inclou aspectes com reconèixer possibles escenaris de risc, com actuar en cas de patir una agressió o quins passos s'han de seguir per denunciar. "Segurament podem evitar o minimitzar moltes agressions si sabem detectar abans que ens estem enfrontant a una possible agressió i coneixem les tècniques a utilitzar en aquests casos" detalla el Dr. Morales.\nPer al Dr. Ismael Sánchez, president del Col·legi de Metges de Terol, aquestes agressions "són una lacra d'indubtable repercussió social que afecten a l'activitat sanitària, a la relació de confiança entre metge i pacient i altres professionals sanitaris, a la salut del personal agredit i a la qualitat assistencial que reben els mateixos pacients".\n"Els col·legis de metges -continua Sánchez- considerem que molts casos d'agressions tenen relació amb situacions com la massificació de consultes i de les urgències, la falta d'equitat en l'atenció sanitaria, l'augment de les llistes d'espera, el problema de recursos humans i la precarietat laboral dels professionals".\nEl president del Col·legi de Metges de Terol reclama mesures de prevenció i protecció per a garantir l'exercici segur de l'atenció sanitària i mesures per protegir als professionals i, amb ells al conjunt del sistema sanitari, "un bé públic que s'ha de cuidar i utilitzar de forma responsable, respectant els drets i assumint els deures que allò comporta".\nTerol manté el seu marcador d'agressions a professionals sanitaris a 0 al 2018\nL'informe de l'Organització Mèdica Col·legial comptabilitza 5 agressions patides per professionals mèdics en tot Aragó l'any 2018 i totes les situa a la província de Saragossa. La comunitat se situa, amb 0,6 agressions per cada 1.000 metges col·legiats, a la cua d'un rànquing nacional que lideren Cantàbria (4,86), Extremadura (4,6) i Andalusia (3,1).\n"Els metges no només patim violència física, sinó també verbal, a través d'insults i amenaces, la qual cosa també pot portar al metge a una baixa laboral" explica el president de Mutual Mèdica, que exigeix "tolerància zero" davant de les agressions.


El Premi, que està dotat amb 5.000 euros, està destinat a guardonar la millor monografia inèdita o publicada entre l’1 de setembre de 2020 i el 16 de desembre de 2021 que es presenti a concurs en matèria de Dret civil català. La data límit per a la presentació dels treballs és el 16 de desembre de 2021, fins a les 20:00 hores\n1.- Podran optar al Premi els advocats/des, llicenciats/des i graduats/des en Dret i estudiants d’una Facultat de Dret. No podrà presentar-se al Premi el/la concursant que participi en un altre premi jurídic convocat per aquesta Corporació durant el 2021, ni tampoc els membres de la Junta de Govern, les persones treballadores o col·laboradores no docents de l’ICAB. Cada concursant només podrà presentar-se al Premi amb un únic treball.\n2.- El Premi, que està dotat amb 5.000 euros, està destinat a guardonar la millor monografia inèdita o publicada entre l’1 de setembre de 2020 i el 16 de desembre de 2021 que es presenti a concurs en matèria de Dret civil català.\nLes persones interessades hauran de presentar a l’Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Barcelona, dins del termini establert, una sol·licitud adreçada a la Junta de Govern acompanyada del treball presentat a concurs, per triplicat, en català o castellà, i amb una extensió mínima equivalent a cinquanta fulls a doble espai, juntament amb un resum del treball d’un màxim de dues-centes paraules, i amb les dades d’identificació de l’autor/a o autors/es, complementades amb un currículum acadèmic i/o professional.\n3.- Els treballs i la documentació complementària abans indicada s’hauran de presentar al Registre General de la seu del Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Barcelona. La data límit per a la presentació dels treballs és el 16 de desembre de 2021, fins a les 20:00 hores. Per a aquells treballs presentats per correu certificat, es considerarà la data del mata-segells.\n4.- La Junta de Govern de l’Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Barcelona nomenarà el Jurat del Premi, que estarà format per dos dels seus membres i per dos o tres integrants més de reconegut prestigi especialistes en matèria de Dret civil català.\nEl Jurat té la facultat d’atorgar el Premi ex aequo. En aquest cas la dotació econòmica serà distribuïda entre els dos treballs guardonats.\nIgualment, el Jurat, que podrà declarar desert el Premi, es reserva el dret de fer menció especial, sense drets econòmics, d’algun dels treballs no premiats que per la seva qualitat i interès se’n facin dignes.\n5.- En el cas que el treball guardonat no hagi estat publicat, l’Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Barcelona es reserva els drets d’una primera edició en forma d’opuscle de llibre o de publicació en una revista. La retribució per la cessió de drets d’autor d’aquesta primera edició estarà inclosa en l’import del Premi.\nEn el supòsit que els treballs guardonats no siguin publicats pel Col·legi, però sí per un altre editor/a - abans o després de la decisió del Premi -, els guanyadors/es hauran de demanar expressament la inclusió en totes aquelles edicions posteriors a l’atorgament del Premi d’una referència a que l’obra ha estat guardonada amb el Premi Jurídic Ferrer Eguizábal 2021 sobre Dret Civil català.\nSol·licitud Premi Ferrer Eguizábal sobre Dret Civil català 2021\n20/09/21 228.58 Kbpdf


Dimecres, estrena de la Conferència Espectacular a Reus! | TRANSVERSAL\nArts escèniques > Dimecres, estrena de la Conferència Espectacular a Reus!\nJa sabeu què són les noves escenes? Quines són les corrents actuals, aquí i a la resta d’Europa? Teniu ganes de saber quan van començar a sorgir aquestes propostes que s’allunyen del teatre més convencional? Segur que us endueu més d’una sorpresa, que la cosa ve d’antic!!\nDavid Espinosa ens ho explica tot plegat a Conferència Espectacular, un espectacle divulgatiu que és al mateix temps una classe magistral sobre el teatre contemporani. Combinant la paraula amb la manipulació d’objectes i l’acció coreogràfica, ens ofereix un recorregut audiovisual per la història del teatre no convencional.\nL’estrena és aquest dimecres 30 de gener, a les 20h a Cal Massó de Reus.\nNo hi falteu, serà ES-PEC-TA-CULAR!\nLa conferència Espectacular és una producció pròpia de la Xarxa Transversal, una nova creació que acompanyarà a tots els municipis membres la programació d’espectacles de noves dramatúrgies. Tot plegat, dins el projecte Noves Escenes, que té l’objectiu d’apropar al públic d’arreu de Catalunya els espectacles teatrals més experimentals que s’estan realitzant dins del territori català.\nCategories: Arts escèniques, Producció pròpia.\nProjecte: Noves Escenes.\nLa Conferència Espectacular s'estrena avui a Reus!!


Prop de 300 esportistes participen en programes de tecnificació esportiva\nProp de 300 esportistes participen en programes de tecnificació esportiva NNota Informativa\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports, a través de la Fundació per a l’Esport Balear, ha presentat les llistes de la temporada 2017-18 amb els diferents programes de tecnificació esportiva, que enguany estan constituïdes per 23 programes i 293 esportistes. Són un total de 23 esports, que compten amb programes de tecnificació específics i els millors preparadors físics.\nDels 293 esportistes, 243 són de Mallorca, 15 de Menorca i 27 d’Eivissa. A l’illa pitiüssa destaquen bàdminton i tir amb arc, on n’hi ha 9 (dels 11 totals) i 11 (tots els del programa) respectivament. Tots els esportistes dels centres de tecnificació de boxa, ciclisme, natació, natació paralímpica, natació sincronitzada, rugbi, salts, taekwondo, tir olímpic, triatló i voleibol són de Mallorca.\nEls programes de tecnificació que estan catalogats com a estatals compten amb una subvenció específica del Consell Superior d’Esports (CSD) i poden disposar d’un 15% extra de les places del programa autonòmic. D’aquests, els que utilitzen places són:\nPiragüisme: utilitzen 1 plaça, una esportista de la Federació catalana.\nLluita: utilitzen 1 plaça, un esportista de la Federació gallega.\nGAF: utilitzen 2 places, una de la Federació asturiana i una de l’andalusa.\nÀrea Escola Balear de l’Esport\nEn l’àrea de formació, com a tasques principals del dia a dia, s’estan impartint els blocs comuns i s’està fent el seguiment de les activitats de formació esportiva en període transitori de 16 cursos de formació per a entrenadors, monitors o instructors. Són els següents:\nEntrenador de triatló nivell I\nEntrenador/a de gimnàstica rítmica de nivell II\nEntrenador/a de gimnàstica artística de nivell II\nEntrenador de karate de nivell I\nEntrenador de piragüisme de nivell II\nEntrenador de ciclisme de nivell I\nEntrenador de pàdel de nivell I\nEntrenador de piragüisme en aigües tranquil·les de nivell II\nEntrenador/a de gimnàstica rítmica de nivell I\nEntrenador/a de gimnàstica artística de nivell I\nEntrenador/a de gimnàstica rítmica de nivell III\nEntrenador/a de gimnàstica artística de nivell III\nEntrenador nacional de tennis de nivell I\nEntrenador de boccia de nivell I\nInstructor elemental de kiteboarding de nivell I\nTambé s’estan estudiant els projectes presentats per convocar noves activitats de formació no reglada i s’està preparant l’esborrany d’activitats de formació a Menorca per al curs escolar 2017-18.\nFinalment, la Fundació per a l’Esport Balear ha iniciat un procés d’implantació d’una nova versió Moodle com a plataforma de formació virtual per al desenvolupament dels blocs comuns semipresencials.


Ramon Espadaler (bloc): Recollida selectiva dels residus municipals. No anem bé.\nUf! quin tema! no és només la recollida selectiva dels residus orgànics; també hauríem d'esmentar la dels altres residus.\nSoc tècnic de medi ambient i gestió de residus. Fa 10 anys que treballo en gestió de residus municipals, recollida selectiva, reciclatge de diferents tipus de residus, ... i la veritat, quan es planteja des de l'Ajuntament de BCN que es vol fer una inverssió mega-multi-milionaria en la recollida selectiva de la fracció orgànica a BCN, a mi se'm posen els pels de punta.\n1. Cremarem combustibles fòssils per anar a recollir un residu que no contribueix al canvi climatic, ni tampoc és perillós. Molt bé, mes CO2 d'origen fossil no sigui que no hi hagi canvi climàtic.\n2. La fració orgànica de BCN ha demostrat que, provi el que es provi, i faci el que es faci, és de molt baixa qualitat per fer compost. I el compost resultant moltes vegades no te sortida degut a la presència d'impropis. Quantes Tns de compost de fracció orgànica domèstica ha anat a parar a abocadors o altres gestions finalistes.\n3. Amb una inversió d'aquest calibre es podrien realitzar accions medi ambientalment (o ecològicament, com es vulgui)molt mes responsables, profitoses i, com a mínim molt menys contaminants que el que es proposa.\nEn un altre punt d'aquest blog es parla que no ens facin conbregar amb rodes de molí. Doncs crec que en aquest cas la "iniciativa" és encara mes descabellada, no-sostenible i irresponsable.\nSis-plau senyors i senyores que estem en una crisi econòmica i planetaria, deixem de fer accions de cara a la "verda" galeria que a mes ens costen un ull de la cara!!\n23 d’octubre de 2009 a les 16:35\nJordi Baucells ha dit...\nCrec que sincerament els teus comentaris són més que certs, doncs la realitat ha estat que sobtadament els municipis que hem aconseguit reciclar per sobre del 75% a través del sistema de la recollida selectiva porta a porta han estat els més perjudicats per aquesta decisió de l'administració. Sense cap intenció de criticar cap actuació pública, ja que hi ha varis actors en l'òrgan que decideix això, vull constatar que el sistema de recollida porta a porta, que en alguns casos com el de la Mancomunitat La Plana ha servit per assolir resultats que a pocs llocs d'Europa s'assoleixen, a sortir molt malmès d'aquesta mesura. El problema és: a patir d'ara què? Hem de prendre decisions per reformar un sistema que deixarà de ser viable, i potser en sortiran perjudicats els resultats de la recollida selectiva i a la vegada els ciutadans que des de fa molts anys ho fan molt bé.\nJa veurem, per la meva part molta preocupació.\nGerent de la Mancomunitat La Plana\n26 d’octubre de 2009 a les 9:57\nMercè Pla ha dit...\nA través del Blog de l'Ivan he vist el teu escrit, que també penjaré al meu blog.\nSóc companya de l'Ivan i he de dir-te que llegint els comentaris que han fet alguns dels teus lectors, hem preocupa molt la visió que manifesten, les persones més properes a l'àrea metropolitana i més concretament i directament la de la gent de Barcelona.\nSembla que tot són excuses i arguments per continuar fent les coses malament i no reciclar.\nNo cal fer inversions mega-multimilionàries per fer ben fet el reciclatge i no podem continuar contaminant i després invertint per arreglar el que hem destruit.\nSom responsables dels nostres resídus i si ens podem pagar les vacances i un bon cotxe i anar a sopar al restaurant, també hem de fer front al cost que significa gestionar bé els nostres residus.\nCal que l'administració exigeixi a la ciutadania un grau superior de responsabilitat en aquest tema i que tots comencem a actuar sense excuses ni demagògies, tractant amb un major respecte el medi ambient.\n9 de novembre de 2009 a les 23:17


El nou palau de justícia d'Alcoi: Punt i final a 16 anys de despropòsit\nEl nou palau de justícia d’Alcoi: Punt i final a 16 anys de despropòsit\n• L'acord per a permutar tres edificis del Consell pels nous jutjats tanca una operació del PP marcada per les irregularitats • El projecte del palau de justícia es va desenvolupar en 2004 sense un conveni previ i el seu pressupost inicial es va triplicar.\nEnviat per Redacció en 1 de març de 2020.\nTags: #Alcoi, Javier Llopis, Jutjats, Urbanisme\nL’acord per a permutar el nou palau de justícia d’Alcoi per tres edificis propietat del Consell, aprovat en el primer ple municipal de 2020, li posa el tancament definitiu a un projecte d’infraestructura judicial que es va iniciar fa 16 anys enmig de denúncies sobre irregularitats i que acaba ara amb una forta polèmica política. Aquesta operació atípica ha sigut, sense cap gènere de dubtes, una de les pitjors herències de l’etapa del PP i la seua resolució definitiva ha suposat un considerable esforç negociador entre la corporació municipal alcoiana i el govern autonòmic.\nL’any 2004, sent alcalde d’Alcoi Jorge Sedano i Miguel Peralta conseller de Justícia, l’Ajuntament d’Alcoi decidia assumir pel seu compte la conversió a palau de justícia d’un vell edifici de la Plaça de la Mare de Déu que va estar ocupat en el seu moment per l’Escola d’Art. El projecte començava amb mal peu, ja que la corporació municipal assumia el cost d’una mena d’infraestructura que en la resta de la Comunitat Valenciana era pagat sempre per la Generalitat. A més, els treballs de rehabilitació s’iniciaven sense que existira cap conveni previ entre el Consell i l’Ajuntament, en un procediment clarament irregular. I per si això fóra poc, el pressupost inicial de les obres es va disparar, passant dels 1,1 milions d’euros previstos a 3,6 milions. Aquesta circumstància es va deure a reiterats i importants errors en el disseny de l’immoble, que va haver de ser modificat en diferents ocasions.\nDurant més d’una dècada, les obres dels nous jutjats van estar acabades, però les dependències judicials no es podien obrir per divergències entorn de les compensacions que havia de rebre l’Ajuntament. La falta d’entesa entre els governs d’Alcoi i la Generalitat del PP va mantindre paralitzat un equipament de primera necessitat, mentre es continuava utilitzant el vell palau de justícia de la plaça d’Al-Azraq, que no oferia ni els mínims requisits exigibles per a donar aquest servei.\nLa incomprensible actitud dels governs municipals de Jorge Sedano es converteix en el centre d’una forta polèmica política. Partits com el PSOE, EU i Compromís dediquen des de l’oposició fortes crítiques al PP i insinuen l’existència d’il·legalitats en el procés. En la campanya electoral de 2015, el candidat d’UPD arriba a presentar una denúncia per prevaricació i per malversació de fons públics davant la Fiscalia Anticorrupció.\nAquesta situació es desbloqueja amb el canvi de color polític en la Generalitat, a partir de 2015. Amb l’arribada del Botànic s’inicien els primers contactes entre la corporació municipal socialista i la nova Conselleria de Justícia. Aquestes negociacions se salden amb un acord aprovat en 2016. Un any després, en 2017, els nous jutjats obrin les seues portes, desocupant-se l’edifici de la plaça d’Al-Azraq. Acaba així la part més substancial d’un procés absolutament enrevessat, que al final es va prolongar durant 13 anys.\nUna vegada obert el palau de justícia, quedava per resoldre un tema especialment complicat: les compensacions que ha de rebre l’Ajuntament d’Alcoi per la seua inversió en les obres i per la cessió d’aquestes dependències al Consell. Aquesta part del tràmit es completa en el ple municipal celebrat el passat 3 de gener, en el qual la corporació aprova permutar els jutjats pel centre social de Zona Nord, l’escola infantil d’aquest mateix barri i per un edifici d’oficines al carrer Major. Aquesta solució rep els únics vots positius del PSOE, sent rebutjada pel PP, Compromís i Guanyar, mentre rep l’abstenció de Ciutadans, Vox i Podemos.\nDes de l’oposició s’acusa el govern municipal de cedir els jutjats “a canvi de res”, en entendre que els tres immobles permutats ja estaven sent usats per la corporació. Des de l’oposició es demanen compensacions econòmiques o terrenys que puguen tindre utilitat. El portaveu popular, Quique Ruiz, va més lluny en les seues crítiques i qüestiona obertament el paper jugat pels seus predecessors en el PP, Jorge Sedano i Miguel Peralta, criticant als socialistes per no haver-los exigit responsabilitats.\nEnfront d’aquests sectors més crítics, el govern municipal defensa l’operació apel·lant a les nombroses complexitats administratives llegades pel PP, assenyalant que aquestes permutes són l’eixida menys dolenta a un problema de difícil solució.\nEnmig d’aquests debats, queda encara sense aclarir el futur de l’antic palau de justícia de la plaça d’Al-Azraq. Aquest immoble abandonat està situat en una zona urbanísticament estratègica i la situació de la seua propietat pot marcar futures actuacions en una zona de la ciutat que porta dècades convertida en el gran forat negre de l’urbanisme alcoià.\n10.000 persones utilitzen piscines municipals en la primera quinzena d’obertura