Badanotis :: Jaume Cifre: 'Cada cop hi ha més noies que practiquen esport, amb més mitjans i recolzament, i això es nota amb la millora del seu nivell competitiu'\nJaume Cifre: 'Cada cop hi ha més noies que practiquen esport, amb més mitjans i recolzament, i això es nota amb la millora del seu nivell competitiu'\nesportfemení.com, un mitjà dedicat a informar sobre el futbol i el bàsquet femení a Catalunya i en català\nClara Bayo - 29/08/2011 05:24\nEl Jaume Cifre té 23 anys i és periodista. Juntament amb el seu company Roger Cornet van decidir crear el portal web esportfemeni.com, donat la manca d'informació que hi havia al mercat sobre l'esport femení. Ells ho tenen molt clar des del principi, aquest portal ofereix informació de qualitat sobre el futbol i el bàsquet femení a Catalunya, i en català. Vols saber una mica més?\nQuè és esportfemeni.com?\nEsportfemeni.com és un diari digital que pretén informar sobre el futbol i el bàsquet femení a Catalunya i en català.\nCom va sorgir la idea de fer una web de notícies destinada a l'esport femení?\nTant en Roger Cornet (el company amb qui es va engegar aquesta aventura) com jo hem treballat els últims 5 anys a Cerdanyola Ràdio. Des del primer dia fèiem les cròniques i les retransmissions de dos equips femenins: en Roger seguia el Club Bàsquet Femení Cerdanyola, mentre jo feia el mateix amb el Cerdanyola FC. Sempre ens va cridar l'atenció la manca d'informació que hi havia pel que feia les competicions on participaven els ‘nostres' equips. Era realment complicat saber com havien anant els altres partits més enllà del simple resultat, ja que no hi havia cap web on és seguís i es donés veu a aquest món amb regularitat. Per això, una vegada acabada la carrera de periodisme, amb el panorama laboral complicat que hi ha ara mateix i l'experiència que tenim després d'anys rondant per camps de futbol i pavellons, vam decidir provar sort amb aquest nou projecte.\nA quines pràctiques esportives feu seguiment?\nA dia d'avui només fem seguiment de les categories més altes de bàsquet i de futbol. Això és Primera i Segona Divisió de futbol, i Lliga 1, Lliga 2 i Copa Catalunya de bàsquet.\nL'objectiu principal d'esportfemeni.com és tractar l'esport femení com una cosa ‘normal'. Amb això vull dir que fins ara, les poques referències que trobàvem als mitjans de comunicació pel que fa el món del futbol femení (amb el bàsquet potser no passa tant) anaven encaminades a reivindicar-lo o defensar-lo. Nosaltres volem anar una mica més enllà i passar a tractar-lo de la mateixa manera que ho faríem amb qualsevol equip masculí, segui de la categoria que sigui. Volem fer cròniques, entrevistes i reportatges, però sempre explicant l'actualitat d'un equip o una competició, deixant de banda els articles que diguin que l'esport femení hauria de tenir el mateix suport i ressò que el femení. Això nosaltres ja ho donem per assumit i el que volem fer és treballar per qui realment estigui interessat en l'actualitat del futbol i el bàsquet femení a Catalunya.\nQualitat. Una de les coses què ens vam obligar quan vam començar la temporada passada és fer totes les notícies amb rigor periodístic i respecte cap a tothom. Volem que sigui un diari digital amb notícies pròpies i elaborades, no copiades i enganxades d'altres mitjans o de la web oficial del club. Volem ser seriosos i imparcials, i això ja es pot veure en el nou disseny de la nostra web. A la portada, per exemple, totes les informacions ocupen el mateix espai, sigui la notícia que sigui. No donem més importància a cap escrit ja què, per nosaltres, és tan important i es mereix el mateix respecte l'últim classificat de Segona Divisió com el primer classificat de Primera.\nCada quant s'actualitza?\nLa temporada passada, la nostra primera, actualitzàvem principalment el cap de setmana. De dissabte a dilluns penjàvem totes les cròniques de la jornada i, entre setmana, només ho fèiem en cas que hi hagués alguna notícia molt important. Aquest any serà diferent, ja que gràcies als col·laboradors que s'han unit al projecte tindrem més temps i recursos, i la intenció és actualitzar pràcticament a diari.\nQuanta gent treballa en aquest projecte?\nL'any passat es va arribar a fer complicat perquè només érem dos i a final de temporada vam veure clar que no podríem seguir sols. Els bons comentaris que ens van arribar provinent de clubs i aficionats ens van donar força per seguir i, de fet, per la propera temporada que comencem dia 1 de setembre ja som un equip de 12 persones. Amb la intenció de mantenir el nivell de qualitat, la immensa majoria de col·laboradors que s'han unit al projecte són periodistes o estudiants de periodisme i, els qui potser no tenen un títol, sí que tenen experiència contrastada a l'hora d'escriure cròniques esportives. Estic convençut que tots junts farem una gran feina aquesta temporada.\nL'esport femení, creieu que està recolzat per part de la societat?\nDepèn del tipus d'esport. Hi ha esports com el tennis o el bàsquet què, per una cosa o altra, estan més acceptats i reconeguts que altres. En canvi, potser amb el futbol s'hauria d'acabar de produir un canvi de mentalitat. Imagino que el fet de ser un esport amb més contacte que els altres dos, i l'etiqueta històricament enganxada d' ‘esport d'homes' que té, ha fet que fos més complicat per les noies anar trencant barreres. Tot i així, està clar que cada cop hi ha més noies que practiquen esport, amb més mitjans i recolzament, i això es nota amb la millora del seu nivell competitiu.\nI dels mitjans de comunicació?\nConsidero que en aquests casos el que ens mostren els mitjans, generalment, és un reflex del que interessa a la societat. Òbviament a dia d'avui un equip de bàsquet o futbol femení no pot competir amb un Messi o un Cristiano Ronaldo a les notícies o a les portades del diari. Al cap i a la fi, un mitjà de comunicació és una empresa i busca vendre el màxim possible. De la mateixa manera, és innegable que el nombre de practicants i interessats en l'esport femení creix dia a dia i per això, decisions com les del Diari ARA, Esport3 o el Diari AS entre altres, que dediquen una part de les seves informacions -molt més petita que la què disposen pel masculí- a l'esport femení són d'agrair.\nUn dels motius pels quals la gent diu que no està interessada en l'esport femení és perquè, al ser els homes més potents físicament, prefereixen mirar una competició masculina per televisió perquè dóna més espectacle. Cal recordar que els famosos tornejos nadalencs on juguen nois de 10 o 12 anys defensant els colors dels clubs de Primera Divisió tenen molt bons nivells d'audiència i ells tampoc tenen la potència física d'un futbolista professional. La gent simplement se'ls mira perquè es senten identificats amb els colors del seu club i els fa il·lusió que el ‘seu' Barça, el ‘seu' Espanyol o el ‘seu' Madrid guanyi el torneig. Potser si un dia algun canal s'atrevís a televisar habitualment la Primera Divisió femenina la gent s'hi acabaria enganxant!\nA l'esport femení, a Catalunya i arreu d'Espanya tenim grans esportistes, són recolzades, segons la vostra experiència per part dels mass media?\nHo són quan aconsegueixen fer alguna cosa extraordinària. Per exemple, quan l'Halcón Avenidas de bàsquet es va fer amb l'Eurolliga el passat mes d'abril i la mallorquina Alba Torrens va ser nomenada MVP de la final, sí que es va parlar tant d'ella com de l'equip, però això són fites gairebé impossibles d'aconseguir. De la mateixa manera, fa uns dies l'ex-espanyolista Vero Boquete va ser nomenada millor futbolista de la lliga nord-americana, la millor lliga del món. Llavors va aconseguir ni que fos una petita referència a la majoria de mitjans de comunicació, però ben pocs en tornaran a parlar fins que no torni aconseguir una fita tan ‘impensable'.\nPodríeu fer un petit repàs de les grans fites d'aquesta darrera temporada pel que fa a l'esport femení per als nostres lectors?\nAquest ha estat un molt bon any per l'esport femení català i espanyol. Als dos premis comentats anteriorment s'hi han d'afegir diferents campionats internacionals aconseguits per la selecció espanyola, tant de bàsquet com de futbol, en categories "sots". Potser el més sonat ha estat l'Europeu que va aconseguir la selecció espanyola sots-17 a Suïssa el passat juliol. Les noies van superar França a la final amb un bon gol de l'espanyolista Alba Pomares. A nivell de clubs catalans, s'han de destacar la Copa de la Reina aconseguida pel Barça, el subcampionat de Lliga aconseguit per l'Espanyol i la gran temporada de debut a Superlliga del Sant Gabriel pel que fa el futbol, i la permanència d'equips com Uni Girona o Cadí la Seu a la màxima categoria del bàsquet estatal, a més de l'ascens d'alguns equips de Copa Catalunya a Lliga 2, com és el cas del Cravic Reus. El que està clar és que l'esport femení cada dia és més fort a Catalunya i estem contents de poder-ho explicar.\nA banda del portal web, us podem seguir a la xarxa social?\nEns podeu trobar tant a Twitter (@espofem) com a Facebook (/esportfemeni). A hores d'ara encara estem oberts a rebre més col·laboradors, així que si algú hi està interessat es pot posar en contacte amb nosaltres mitjançant les xarxes socials.\nMoltes gràcies per l'entrevista i endavant amb aquest projecte!\nFotografia: Jaume Cifre durant una entrevista a una jugadora per Cerdanyola Ràdio.\n# 1\tÉs fantàstic poder comptar amb una pàgina dedicada al món esportiu femení català. Felicitats als promotors i espero que molt aviat siguin iguals les notícies d'esportistes femenines als informatius de televisió.\n29/08/2011 08:07\t- Montse\n# 2\tTenim grans esportistes a Catalunya, tant de bo els mitjans, però també els petits treballessin des de la igualtat. Segur que més d'un s'aficionaria a seguir els partits d'equips femenins\n30/08/2011 09:55\t- Nuria


QUÈ PODEU FER PER MILLORAR LA VOSTRA EXPERIÈNCIA D’APRENENTATGE EN LÍNEA?\nMentre haguem de continuar oferint les nostres classes en línia, sabem que algunes persones experimentaran una millor connexió a internet que d’altres.\nLa velocitat de banda ampla varia fins i tot dins d’una ciutat, amb diversos factors que afecten la qualitat de la vostra connexió. Aquests poden incloure la distància de la vostra casa o apartament des de l’intercanvi de telèfons més proper, tant si l’edifici està connectat a cable de coure fibra òptica com a la qualitat del cablejat dins de l’edifici.\nA tot el món, la gent informa d'un nou factor addicional que està alentint la connexió de banda ampla: la demanda.\nDiguem que viviu en un edifici d'apartaments a Banyoles. Ara mateix, amb la majoria de nosaltres confinats a les nostres cases durant la major part del dia, la demanda de serveis en línia a les zones residencials és molt més gran de l’habitual. Definitivament això afecta les velocitats de banda ampla.\nESTEM UTILITZANT LA PLATAFORMA ADIENT PER A L’APRENENTATGE EN LÍNIA?\nQuan vam triar Whereby com la nostra plataforma predeterminada d’aprenentatge en línia durant l’estat d’alarma, va ser el resultat d’una decisió que no va ser fàcil. Alguns amics, antics companys i estudiants actuals ens van venir amb altres suggeriments, com ara Zoom i Microsoft Teams. Hem escollit Whereby per dos motius:\nFacilitat d’accés: Amb la qual cosa, cada grup simplement fa clic al mateix enllaç cada setmana a l’hora prevista. No cal descàrregues ni contrasenyes de programari. Com a escola que dóna servei a més de cent famílies, necessitàvem alguna cosa amb un procés d’accés molt senzill.\nNo és la solució més popular: el Zoom ha estat molt comercialitzat durant la crisi de Corona Virus i la demanda dels serveis de la companyia va augmentar immediatament més d’un 500%. Ja fa dues setmanes, vàrem començar a sentir informació sobre els servidors de Zoom que no satisfan la demanda i es cancel·laven les classes i reunions en línia programades, ja que el servei no podia fer front al nombre d’usuaris que intenten accedir a la plataforma alhora. Per la qual cosa és molt diferent. La plataforma està allotjada a Noruega per una petita empresa independent que dóna feina a menys de 100 persones. Fins ara, per la qual cosa no ha lluitat per satisfer les demandes dels seus usuaris.\nSi l’estat d’alarma continua molt més, considerarem, per descomptat, altres plataformes si creiem que realment ofereixen una millora. Ara per ara, els nostres alumnes i professors s’estan adaptant força bé.\nESCOLLIR EL DISPOSITIU I EL NAVEGADOR CORRECTE\nTot i que, Whereby està disponible en forma d’aplicació per a iOS i Android, us recomanem que utilitzeu un ordinador portàtil o un ordinador de taula i que utilitzeu el navegador Chrome (Google) si podeu. Sembla que ofereix la millor connexió i la més estable.\nOBTINGUEU LA MILLOR CONNEXIÓ QUE US SIGUI POSSIBLE\nSi heu experimentat una connexió deficient quan utilitzeu Whereby, proveu els passos següents:\nSi és possible, connecteu l’ordinador al vostre router mitjançant un cable de xarxa en lloc d’utilitzar d’una connexió Wi-Fi.\nSi heu d'utilitzar wifi, proveu de situar-vos tan a prop del router com us sigui possible. Si el dormitori del vostre fill, per exemple, està molt lluny del router i, per tant, la connexió és pobra, encoratgeu-la a unir-se a la classe des d'una habitació de la vostra llar on la connexió sigui millor.\nSi teniu una banda dual de Wi-Fi, el vostre router transmetrà dos senyals sense fils simultanis: 2,4 GHz i 5 GHz. Si heu de situar-vos bastant lluny del router (per exemple en un pis diferent de la casa o a l'extrem de casa on es troba lluny del router), hauríeu de veure que la connexió al senyal de 2,4 GHz us permet una millor connexió.\nCom ens asegurem que els alumnes parlen anglès constantment a les nostres classes?\nMantenir els pares connectats i informats!\nÉs necessàri passar l'examen Cambridge English B1 Preliminary?\nBNY Language Corner\npsg. de la Generalitat 20\n681 028 936\nGràcies! Us respondrem aviat!\n© 2019 BNY Language Corner


European Banking Forum 2017: tecnologia d'avantguarda i protecció de la identitat digital amb nebulaSUITE | vintegris.tech\nEuropean Banking Forum 2017: tecnologia d’avantguarda i protecció de la identitat digital amb nebulaSUITE\nBy vintegrisTECH25 Octubre, 2017 No Comments\nOctubre està gairebé a punt d’acabar i poc a poc anem avançant amb la nostra agenda anual de fires i esdeveniments. La setmana passada vam estar a IdentiSIC 2017 i European Banking Forum Amsterdam 2017.\nEBF Amsterdam 2017 és un esdeveniment dirigit a bancs i institucions financeres líders a Europa que busquen un equilibri entre la innovació digital i la seguretat. Una de les necessitats d’aquestes organitzacions és la protecció de les identitats digitals. A més, s’han d’adaptar a un entorn de compliment legal que canvia ràpidament, complir les altes expectatives del client i gestionar de manera eficient les transaccions digitals i serveis que ofereixen (com la banca mòbil), amb les seves enormes quantitats de dades generades. Tots aquests van ser temes d’interès en EBF Amsterdam 2017.\nUna solució tot en un per a les identitats digitals\nnebulaSUITE dóna resposta a aquestes demandes amb una solució “tot en un” per utilitzar a la feina o en mobilitat. Proporciona als bancs i institucions financeres una infraestructura completa de certificats digitals (per emetre’ls i gestionar) i signatures digitals qualificades i legalment reconegudes a la Unió Europea, així com autenticació robusta. D’aquesta manera, poden satisfer les seves necessitats actuals mentre simplifiquen la implementació de nous serveis i gestió d’identitats, estalviant en costos i incrementant de manera notable les seves oportunitats de negoci.\nVam tenir ocasió de reunir-nos amb representants de Bundesverband Deutscher Banken, Aegon Bank, Deutsche Bank, Nordea, ING, Banco Santander Belgium, Belfius i Handelsbanken. Per a nosaltres va ser un plaer poder parlar amb tots ells i aclarir els seus dubtes respecte a nebulaSUITE, i des d’aquí volem donar-los les gràcies pel seu temps i el seu interès.\nSi no vas poder assistir a European Banking Forum Amsterdam i vols saber com pots protegir de manera eficient les identitats digitals en la teva organització, t’animem a contactar-nos per aquí i demanar una demo de nebulaSUITE.\nPrevious PostIdentiSIC 2017: nebulaSUITE i la necessitat d'assegurar identitats digitals\nNext Post5 claus per entendre eIDAS i com nebulaSUITE pot ajudar-te amb el seu compliment


Ruta pels Ports | Rutas Por Etapas\nEls Ports, Aragón (Espanya)\nEtapes:2 a 3\nAmb aquesta ruta volem retre tribut a el llibre "Un passeig pels Ports de Beseit, de don Lorenzo Grafulla".\nVolem organitzar la ruta perquè pugueu descobrir i experimentar en primera persona una zona d'increïble valor natural. Volem que que gaudiu sense presses, descobrint en cada racó, en cada bosc, a cada horitzó, a cada planta oa cada animal els valors que antany van portar a un grup de científics a organitzar una ruta que els va canviar la vida per complet.\nLa ruta us traslladarà a una època no gaire llunyana, on encara, es debatia sobre l'origen de les espècies, una època de profundes conviccions religioses però també un època de canvis profunds en la societat ... la lenta però inexorable corrent migratori que partia dels pobles de l'interior a la recerca d'horitzons més favorables va fer que la majoria de pobles i masies quedessin abandonades a un destí incert.\nDurant el Passeig podreu descobrir aquests entorns congelats en el temps, llocs antany plens de vida i ara plens de nostàlgia d'un passat de lluita i supervivència, pedra sobre pedra, mà sobre mà ... una ruta que recorre des del territori del Matarranya fins arribar a la Tinença de Benifassà.\nNo hi ha cap valoració. Sigues el primer a valorar.\nNo hi ha cap comentari. Sigues el primer a comentar.\n©2020 - Rutasporetapas.com, tots els drets reservats.


Ringhotel Sonnenhof Lautenbach Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Lautenbach.\nHauptstr. 51, Lautenbach, Lautenbach, Alemanya - Veure al mapa\nConvenientment situat a Lautenbach, Ringhotel Sonnenhof és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Ringhotel Sonnenhof, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei d'habitacions, restaurant, premsa, servei de bugaderia.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. Massatge de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Lautenbach, el Ringhotel Sonnenhof és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Ringhotel Sonnenhof de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (42) Parelles (19) Viatgers en solitari (15) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (3) Grups (1)\nAllotjaments a Lautenbach


Recursos físics per al dia de la ciència | SE Baix Llobregat 2\nAlguns dels recursos físics que podeu demanar en servei de préstec per celebrar el dia de la ciència són\nEn aquest vídeo podeu veure l’explicació d’una nena d’11 anys, com ho ha exposat a l’escola experimentant i observant com van canviant l’estat dels aliments i per acabar,com construeixen fàcilment un forn solar amb tetra briks.\nExperiència d’una escola construïnt forns solars.\nCaixa dels vaixells. Museu Marítim\nQuè es un vaixell? Quins usos té? Com s’adequa la forma d’un bastiment a la\nseva funció? Com es propulsa? Sempre ha estat així? Per respondre a aquestes i\naltres preguntes més específiques sobre nomenclatura, navegació, història …\nhem concebut aquesta caixa de vaixells.\nLlibre Ingenios solares\nManual pràctic per a la construcció d’aparells senzills relacionats amb l’energia solar. El llibre basat en l’experiència d’estudis i fabricació de diferents enginys, aparells, joguines fotovoltaiques, destiladors solars i escalfadors.. i altres propostes divertides que trenquen amb el tòpic de l’ús de l’energia solar com alguna cosa cara, d’alta tecnologia i de difícil aplicació pràctica.\nLlibre i DVD Descobriments i aplicacions de la ciència\nObra composada per un llibre i 3 dvd que mostren les característiques fonamentals, el funcionament i les aplicacions d’un conjunt de lleis i descobriments científics que han marcat un punt d’inflexió a la ciència moderna. Conté proposta d’activitats per a l’alumnat.\nPodeu consultar el títol i el contingut dels materials al web de l’editorial al final de la pàgina a l’apartat temari.\nEl llibre vol ser una eina de treball per al professorat de ciències experimentals de secundària amb l’objectiu d’aconseguir que els alumnes aprenguin a pensar científicament. A la primera part es tracten cinc aspectes comuns a les quatre matèries que inclou l’àrea. Són els següents: el treball amb problemes autèntics, la construcció del coneixement i els continguts de ciències, la comunicació i el llenguatge a les classes de ciències, la resolució de problemes i els treballs pràctics. Els quatre capítols de la segona part estan dedicats a tractar respectivament l’ensenyament i l’aprenentatge de la biologia, la geologia, la física i la química, partint de les preguntes clau de cada matèria, abordant algunes dificultats d’aprenentatge detectats en la investigació didàctica i oferint exemples de com dur a terme aquestes propostes a les classes d’ESO i batxillerat.\nRecull de propostes amb més 300 exercicis i experiments científics dissenyats per a l’educació primària i secundària. Fa un enfocament senzill de les unitats, explicant els tres passos de l’experiència i emprant materials fàcils de trobar. En les propostes didàctiques no se separa la metodologia dels continguts i ensenya a combinar teoria i pràctica en el procés d’indagació.\nAquest dvd té com a objectiu promoure l’activitat científica de l’alumne relacionant els aspectes químics d’una activitat quotidiana com és la cuina. S’analitza les reaccions químiques i els canvis que es produeixen segons el mètode de cocció dels diferents aliments: fruites i verdures (10’), Carns i peixos (13’) i Conserves (10’). Des d’un punt de vista científic es mostren quins són els avantatges que presenta cada manera de cuinar.\nCd-rom Físicus i la física esdevé aventura\nUn meteorit ha aturat el planeta Terra i cal produir l’energia necessària per fer-lo tornar a girar. Aquest és el plantejament que ens fa el joc del cd-rom interactiu Físicus. Per poder resoldre’l cal consultar la informació científica que està agrupada per diferents blocs de continguts.


L'empremta al Baix Vallès d'un any de pandèmia: 10.000 casos positius i 371 defuncions - somMartorelles\nL'empremta al Baix Vallès d'un any de pandèmia: 10.000 casos positius i 371 defuncions\nEls dotze mesos de Covid al territori han deixat seqüeles també en l'àmbit social i econòmic amb un augment de l'atur i de la situació de vulnerabilitat de moltes famílies\nMollet i els municipis del Baix Vallès han estat especialment castigats per la pandèmia de coronavirus que, fa tot just un any, arribava al territori. El 10 de març de 2020, el Departament de Salut de la Generalitat donava a conèixer el primer cas de Covid-19 al Baix Vallès, un home de 77 anys usuari del Casal de Mollet.\nS’obrien uns mesos que han deixat empremta en el territori baixvallesà després d’un dur confinament, que ha passat factura social i econòmica: hi ha hagut 9.772 infectats; 371 defuncions, de les quals el 44% a residències de gent gran; l'atur s'ha enfilat per sobre els 8.500 desocupats –gairebé la meitat sense cap tipus de prestació–; i, fins al tercer trimestre s'havia destruït a l'entorn d'un 6% del teixit empresarial.\nL'arribada d'un virus desconegut va desbordar ràpidament els centres sanitaris. A l'Hospital de Mollet, com a la resta del país, la primera onada, concentrada entre els mesos de març i abril, va ser la més dura. Després d'un primer degoteig de casos positius a principis de març, cap a mitjans de mes els contagis es disparaven i, només a la ciutat de Mollet, el 23 de març, se'n detectaven 34 casos. Amb tot, de tota la sèrie, la jornada amb més casos positius registrats va ser el 2 de novembre –durant la segona onada, quan ja es feien moltes més proves diagnòstiques.\nAquelles primeres tres setmanes de la primavera van ser les més dures: "No hi havia prou mans, perquè atendre malalts de Covid suposa res de familiars, tot és sol, tot és doble, treballar amb equips de protecció és molt lent i costós...", explica el doctor Jaume Duran, director general de la Fundació Sanitària Mollet (llegiu l'entrevista íntegra).\nA nivell sanitari, l'esperança de la vacuna arribava al Baix Vallès el dia 5 de gener de 2021, amb l'inici de la campanya de vacunació. Una àvia de 101 anys, la Gràcia Valencia, era la primera persona vacunada contra la Covid-19 al Vallès Oriental i, a hores d'ara, la xifra de vacunats de la primera dosi al Baix Vallès supera els 10.000.\nPerò més enllà de les dades sanitàries, la pandèmia ha deixat xifres preocupants de persones i famílies que s'han trobat en una situació límit. "Entre març i abril les atencions que vam fer des de Càritas van créixer un 50% i en concret el Banc d'Aliments va pujar un 22%", explica Teresa Securun, de Càritas Mollet. En concret, el mes d'abril de 2019 es van atendre 53 famílies i a l'abril de 2020, en van ser 128. Un cop passat aquell pic de demandes d'ajuda, la situació s'ha anat estabilitzant i, globalment, els usuaris atesos –la majoria veïns sense papers– han crescut un 10%. Una situació similar han trobat a Creu Roja, on els beneficiaris dels diferents ajuts –principalment de lots d'aliments i productes d'higiene, han crescut un 68%.\nPer donar resposta a aquestes situacions de vulnerabilitat, els ajuntaments baixvallesans van dissenyar plans per fer front als efectes de la crisi de la Covid, que en conjunt han superat els 3 milions d'euros.


Carme Contreras: "Potser hauria de deixar pas als joves de setanta-cinc anys!"\nVeterana L'actriu Carme Contreras (Saragossa, 1932) celebra els seus setanta anys d'ofici aquesta nit, a l'escenari del SAT!, fent el que més li agrada: actuar. El dia 8 de novembre, a El Molino, presentarà les seves memòries\n5 min. 21/10/2011 00:00\n260x366 L'actriu i dobladora Carme Contreras ha estat la veu d'E.T. i avui celebra els setanta anys d'ofici a sobre d'un escenari. / SCOTT CHASSEROT L'actriu i dobladora Carme Contreras ha estat la veu d'E.T. i avui celebra els setanta anys d'ofici a sobre d'un escenari. / SCOTT CHASSEROT\nÉs tendra i vital. Té una mirada dolça, un riure que s'encomana i una veu molt particular que forma part de la nostra memòria cinematogràfica. Aquesta nit, després de la divertida comèdia d'Ivan Campillo, Salvem les balenes…i el meu matrimoni què? , familiars, amics i companys com la Montserrat Carulla i l'Àlex Casanovas li retran un homenatge.\nRecordes el teu primer doblatge?\nEra a la pel·lícula La niña precoz i doblava la Peggy Ann Garner.\nTan precoç com tu!\nI tant! Jo devia tenir, no t'exagero, vuit o nou anys, just acabada la guerra. Un veí meu, ajudant de direcció d'un estudi de doblatge, m'hi va dur, però em va advertir: "No parlis. Tu, ni piu!" Però la Marta Fàbregas, tieta de l'Elsa Fàbregas, la gran dobladora, em va preguntar si m'atreviria a doblar i, sense dubtar-ho, vaig dir que sí. I tan petita vaig doblar una actriu adolescent de setze anys! Després vaig fer veus de nens: la del protagonista de Kim de la India , el Boy de Tarzan .\nDe quin estàs més satisfeta?\nEm va marcar molt Matar un ruiseñor , on feia la noia. Crec que és un dels doblatges més xulos que he fet. Tots els altres treballs han estat molt més fàcils: fer nens, bruixes o la mare Fratelli d' Els Goonies .\nQuina gran pel·li d'aventures!\nMira, he acabat de rodar REC 3 amb el Paco Plaza. Quan li vaig dir que jo era la veu de la tremenda mare Fratelli es va entusiasmar! Té totes les pel·lis de Spielberg. I tots em van demanar que gravés als seus mòbils la veu de la Fratelli i la de l'E.T. [Riu.]\nI tant! Ets la veu d'E.T.!\nSí, i això que només deia: Teléfono, mi casa i Elliot .\nHas conegut Steven Spielberg?\nNo el conec personalment, però l'altre dia vaig pensar que, abans de plegar del tot, li escriuria dient-li qui sóc, l'edat que tinc i que m'ha agradat molt doblar les seves pel·lícules.\nLa teva família era molt artística?\nEl meu pare, Manuel Contreras, era banderillero d'un torero molt famós, el Gallo. Al pare se'l coneixia com el Tenderín, perquè tenia un posat que semblava que anés a estendre la roba. [Riu.] La meva mare era ballarina de les revistes de Velasco, unes magnífiques revistes de l'època.\nO sigui que no et van impedir que fossis actriu.\nNooo! Mai! I pensa que als divuit anys vaig conèixer l'actor Carles Lloret. Quan el vaig veure vaig pensar: "Ostres, que maco! Aquest és per a mi" [Riu.] Vam festejar un any i ens vam casar. Vam tenir quatre fills. Tot ho vaig fer molt jove!\nDoblatge, ràdio, teatre, televisió, has fet de tot!\nSí, noia.. I he ballat i cantat! De joveneta, vaig ballar al Liceu, a l'òpera Aida , i vaig fer un solo a l' Amor brujo . Al teatre, a Full Monty , vaig cantar, i també al cinema, quan vaig fer de gàrgola Laverne al film El geperut de Nôtre Dame de Disney.\nQuin ha estat el moment més difícil de la teva vida?\nLa mort del meu fill Carles. Quan m'ho van dir em vaig desmuntar. Es va matar fent el servei militar per culpa de la negligència d'un superior. Recordo que aquell dia anava en tren i a les cinc de la tarda vaig sentir: Mamaaà! En arribar a casa vaig preguntar, angoixada, si sabien alguna cosa del nen. Després vaig saber que havia mort a les cinc de la tarda. La mort d'un fill no se supera mai. Fa trenta-cinc anys que no hi és però m'acompanya sempre.\nSetanta anys de professió i ho celebres avui, sobre l'escenari.\nEm van demanar si volia fer aquesta funció divertidíssima i, com que m'apunto a un bombardeig, els vaig dir que sí. Aquesta obra d'Ivan Campillo està feta a mida. No em va costar gens construir aquesta sogra tan peculiar. I el Ramon Godino, la Laura Sancho i el Joan Sureda són uns companys meravellosos.\nI la primera obra que vas fer?\nAls catorze anys vaig ser l'Albertino a En Flandes se ha puesto el sol , amb l'Alejandro Ulloa. Avui no el recorda ningú.\nSom un país desmemoriat?\nMolt! Molta gent no sap qui van ser Alejandro Ulloa, Paquita Ferrándiz, Rafael Anglada, Pedro Gil, Jordi Serrat… Un cop, parlant amb una actriu joveneta, vaig comentar alguna cosa de l'Enric Borràs i la Margarida Xirgu i em va dir: "Qui són aquests?" Fa pena, eh?\nHauries d'escriure unes memòries.\nJa ho he fet! Les publica AISGE i el dia 8 de novembre les presentem a El Molino. Som cinc dones que hem escrit les nostres memòries: la Marta Padován, la Josefina Güell, la Teresa Gimpera, la M. Dolors Gispert i jo. El meu llibre l'he titulat com un article que em va dedicar el Rafael del Arco: Carme Contreras, una chica que promete .\nPenses jubilar-te d'aquest ofici?\nNo vull fer plans. Hi ha dies que penso: "Ja em toca, escolta, que has fet setanta-nou anys!" Però no sé parar quieta. He d'estar activa. Dir que aquesta obra serà l'última és dir molt. Esclar que potser hauria de deixar pas a la gent jove de setanta-cinc anys! [Riu.]


Coronavirus.- Cinc sindicats educatius demanen la dimissió de Bargalló\nPublicat 21/05/2020 15:25CET\nCinc sindicats educatius han demanat aquest dijous la dimissió del conseller d'Educació de la Generalitat, Josep Bargalló, per "no escoltar" els treballadors i derivar la responsabilitat de la reobertura de centres en fase 2 a les direccions i el personal, i han demanat que es reconsideri la decisió de reobrir les escoles i instituts en els termes que s'ha proposat.\nEn un comunicat signat pels sindicats Ustec·Stes, Intersindical-CSC, Aspepc·Sps, UGT i CGT --no està subscrit per CC.OO.--, han demanat que es reconsideri el pla i han cridat les direccions i comunitat educativa "a no obrir els centres sense tenir garantides les condicions de seguretat".\nHan mostrat la seva "preocupació i profund malestar" amb el pla per no haver-se negociat amb els sindicats i la comunitat educativa, i han considerat que aquesta falta de negociació deixa en vulnerabilitat els treballadors dels centres, els alumnes i la salut pública en general.\nHan assenyalat que el pla no concreta suficientment com haurà de desenvolupar-se la tornada als centres i amb quins recursos, "deixant a l'arbitri de les direccions l'última concreció atenent a l'autonomia de centres".\nEls cinc sindicats han afirmat que les direccions es troben "desbordades" ja que al mateix temps que preparen la reobertura de centres en la fase 2, hauran d'organitzar de la millor manera el proper curs.\nHan preguntat com se seguirà atenent telemàticament a alumnes i al mateix temps fer atenció presencial sense augmentar professorat, han demanat com es garantirà la protecció sanitària als centres, han lamentat que els docents i el personal d'atenció educativa no han estat consultats, i han considerat "irresponsable" el retorn als centres de part de l'alumnat en aquestes condicions.


La tradició pessebrista més innovadora - Diari de Sabadell\nLa tradició pessebrista més innovadora\nDes del Nepal fins a Menorca passant pel Teatre Nacional de Catalunya i fins i tot per la Torre Agbar de Barcelona. L’exposició de pessebres de Castellar del Vallès atravessa escenaris de tot tipus en una mostra que s’ha convertit en un dels principals atractius d’aquestes dates a la comarca per la seva vessant innovadora. “Ens hem preocupat per innovar perquè ens preocupava que després de tantes hores de feina la gent no vingués”, destaca el president de l’entitat Joan Juni, que subratlla aquesta aposta per reinventar-se, com una de les claus de l’èxit de la seva mostra. Per aquestes dates, reuneixen cada any entre 6.000 i 7.000 visitants al local que l’agrupació té al carrer del Dr. Pujol del municipi.\nMés de 400 hores de dedicació\nL’exposició de pessebres recrea escenes bíbliques en catorze diorames de grans dimensions i quatre de vitrines de petit format. Es tracta d’autèntiques obres d’art, algunes de le quals inclús incorporen també figures personalitzades i fetes a mà pels seus creadors, que dediquen entre 400 i 500 hores a poder fer realitat cada una d’aquestes escenes.El president de l’agrupació pessebrista destaca que això és possible gràcies a que poden disposar d’un local durant tot l’any en el que treballar. Aquí aficionats i experts dels pessebrisme es troben per compartir coneixements, fer tallers específics i formació en diferents matèries, el que els ha acabat consolidant com un referent del pesebrisme a nivell català i també en part de l’Estat.\nEn els darrers anys l’agrupació ha incorporat el factor temàtic a la mostra, de manera que totes les escenes tenen un denominador comú, que aquest any són els mitjans de transport. Així doncs les escenes permeten observar un globus aerostàtic, tramvies, trens, un funicular, un submarí, un tàndem, un avió biplà, o un camió entre les figures dels pessebres. Segons Juni, aquesta iniciativa neix amb l’objectiu d’intentar atreure més públic ja que “d’aquesta manera saben que cada any veuran alguna cosa diferent”.\nAl mateix temps, la mostra també incorpora un joc pels infants que poden posar a prova les seves habilitats buscant els “paranys” que estan amagats en cada diorama. Unes obres que un cop s’acabi l’exposició seran destruides i a partir del mes de febrer els seus autors ja començaran a pensar en els pessebres de l’any vinent.\nUn record per Toni Penalva\nAquest any els diorames inclouen també una figura molt especial en record a un dels membres de l’entitat que va morir sobtadament l’any passat, a l’edat de 45 anys. “Per primer cop a la història dels pessebres, hem indultat el pessebre que va fer”, explica Juni.\nAquest dissabte l’exposició obrirà també fins ben entrada la matinada en la Nit dels Pessebre que organitza la Federació Catalana de Pessebristes. El local obrirà les seves portes d’11 h a 13.30 h i de 17 h a la matinada diumenge. De 21 h a 22 h s’ha preparat un sopar de pa amb tomàquet i embotits i a continuació hi haurà un concert a càrrec de la coral Els Emprius, que oferirà un repertori nadalenc i de fragments de la cantata “Les figures del pessebre”.


Reparar els vius – Racó per llegir\nTraducció: Jordi Martín\nAquesta és la història d’un cor. Un cor que accelera quan puja a la planxa de surf, que salta quan pensa en la Juliette, que s’apaivaga quan abraça la Lou. Un cor que batega per menjar-se la vida i que segueix bategant quan la ment d’en Simon Limbres s’enfonsa en una inesperada mort cerebral. Una onada narrativa travessa l’existència d’aquest cor des que en Simon pateix un accident irreversible fins que l’òrgan va a parar a un altre cos que també abraça, pensa i s’apassiona com qualsevol persona.\nLa donació d’òrgans configura el tema central de Reparar els vius, però el llibre va molt més enllà d’un simple procés d’extracció. Des d’una distància prudent, la veu narrativa giravolta entre els personatges que s’apleguen al voltant d’aquest cor i en succiona els pensaments que els ofusquen la mirada. El xoc permanent de la mare acompanya la desesperació del pare, que es llança una galleda de culpa al damunt i no es desenganxa la impotència de sobre. Ara bé, el llibre no només posa el focus en la família sinó també en l’entorn mèdic d’en Simon. No es tracta, doncs, d’una història que begui de la tragèdia, sinó d’un relat sobre les circumstàncies i els esforços que fan realitat un intercanvi al límit de la vida i la mort.\nLa història transcorre en 24 hores, i durant aquest temps l’autora salta de la convulsió dels familiars a la calma obligada dels metges i a la necessitat d’anar més enllà. Ho fa utilitzant frases llargues i amb un ús peculiar de la puntuació que reforça la idea de mareig davant una situació angoixant, però que manté sempre un punt d’equilibri per evitar una lectura de caos i confusions. No hi ha barreres a l’hora de traspassar passadissos i endinsar-se al món dels professionals. Els tecnicismes vessen en les converses entre doctors, tot i que aquesta estratègia narrativa no exclou en cap moment aquells que no hagin estudiat medicina.\nDe Kerangal escriu amb la precisió d’un cirurgià. I ho fa enllaçant expressions pròpies d’un especialista amb diàlegs ràpids i metàfores carregades de poesia sense que el pes excessiu d’un tipus de llenguatge la faci caure de la corda fluixa. Al llibre hi ha una escena a una sala d’operacions que posa la pell de gallina, però no perquè l’autora abusi dels detalls morbosos sinó perquè transforma aquest moment en una dansa íntima saturada de vida. Només per aquestes pàgines, val la pena llegir-lo.\n27 Juliol 2015 by Núria Juanico\tMaylis de Kerangal


ENTRELLUM: Els fets\nAmic, primer agrair-te que em facis un enllaç i segòn molt sorprés gràtament de trobar una persona de CiU que en meitat de campanya faci una visió molt transversal del tema del ConfidenciaCAT, i no per ser de "CiU", segúrament en l'altre part si el PSC haguès fet un vídeo, costaria molt trobar algú dels del meu partit amb uns plantejaments molt oberts com els teus.\nJo no "sóc" de CiU, és a dir, militant. Ni ho seré. Puc simpatitzar amb CiU, però MAI DOGMÀTICAMENT. En aquest post he volgut ser crític fent una anàlisi lliure del DVD, que reconec que és bo, però alhora perillós perquè fa una lectura certament hiperbòlica de "la realitat" d'aquests últims tres anys de govern. Com a oposició, el DVD és perfecte. Com a filòsof he de dir que el trobo sofístic. T'estranyes perquè no sóc SECTARI. Tant de bo els sociates fóssiu tan oberts. EStic esperant el vostre ConfidencialCAT, la rèplica. Ja feu tard.\nEn altres èpoques els polítics ens feien combregar amb rodes de molí. Ara ens volen fer combregar.. amb DVDs. Bé, a última hora tenen similar forma tu, què mes vols? Així mateix no crec que aquest se l'empassi ningú, i no pas perquè la gent estigui vacunada d'escepticisme, sinó perquè està malalta de semenfotisme.\nToni, jo no soc SECTARI i no m'agrada que m'ho diguin, de fet acabo de perdre un amic per no aceptar-li que utilitzi aquest terme. I pertanyo al PSC. Igualment simpatitzant, militant o votant. És difícil en plena campanya trobar algú crític amb el partit que hi simpatitza perquè s'hi juga molt.\nEl fet que els socialistes i la dita CCRTV (en realitat televisió socialista i molt espanyola de Catalunya) vulguin censurar o evitar la difusió del DVD, a mi em fa l'efecte que és perquè és realment bo i fereix la seva sensibilitat esquerranosa.\nEn el fons, els dirigents esquerranosos d'aquest país tenen un curiós problema d'esperit democràtic: volen censurar tota aquella informació que no els és favorable.\nOstres, només cal veure o escoltar el darrer intent d'entrevista del Sala Martín al Montilla, i com va perdre els papers perquè se sentia molt contrariat en el seu món ideal on tothom li diu que és el millor candidat.\nI perdoni que no em posi més filosòfic i faci aquesta argumentació tan política, però malauradament la filosofia mai havia estat de les meves assignatures preferides.\nEl quid de la qüestió, per mi, és si el DVD conté informació o bé publicitat. Jo estava convençut que es tractava d'això segon. La publicitat, per definició, és tendenciosa: la positiva, subratlla les virtuts pròpies; la negativa, destaca els defectes de la competència. Però sempre i per damunt de tot, apel·la als sentiments. Em sorprèn que es faci crítica d'un DVD de propaganda perquè conté propaganda.\nEn la publicitat, l'important no són els fets, ni tan sols la interpretació dels fets, sinó, simplement, que la gent en parli (encara que sigui malament). Com a invent publicitari, el DVD ha estat un èxit.\nPublicitat, propaganda... Sí, però l'èxit o no èxit del DVD el veurem el proper dia 1-N a les urnes. Una cosa és aixecar polseguera mediàtica i una altra molt diferent aconseguir que els votants (sobretot els decebuts amb el Tripartit que van votar-los) ara decideixin donar el seu vot a CiU.\nv for vendetta ha dit...\nHaver gastat un veritable dineral en DVD's per haver d'explicar el que tots sabíem, sincerament, no té cap mèrit. Ni té mèrit ni em serveix com a premisa de que només per això, ja ha estat un punt a tenir en compte a l'hora de votar-los o botar-los. Els fets hi son, i res els canviarà. Que cadascú en faci la lectura que li sigui més adient. Després de veure'l, no hi ha res de nou sota el Sol. Ans al contrari. Mostra a les clares per quin camí van els polítics, que no és el mateix per on van els ciutadans. El DVD denota la distància insalvable que hi ha entre la classe política i el poble sobirà que els escull a les urnes. Una majoria que se'n va de cap cap el tantsemenfotisme més absurd. La gent del carrer el que vol és política, i no una lluita de navalles amb forma de retrets. Siguem seriosos. Tot s'hi val per assolir el poder?. Haver començat per aquí, home. Al cap i a la fi, m'hi jugo la extra de Nadal a que la sociovergència està pactada davant de notari.\nxctlpkn ha dit...\nL'Exèrcit Català de Pekín està reclutant voluntaris. No tens excussa.\n"Els temps que corren exigeixen mètodes sofístics, màrqueting a curt termini per a cridar l'atenció del votant i "ajudar-lo" a decidir."\nAquest "ajudar-lo a decidir" deu ser el que no es pot empassar un professor de filosofia. Estem en temps de campanya, d'eslògans buits de contingut, d'enunciats banals dirigits als sense criteri (la gran majoria). Costa, amic meu, trobar algú que en plena campanya reivindiqui la suprema virtud de pensar. Apunta't un 8 i mig, Toni.\n(Ens haurien de delegar a tu i a mi, després de l'1-N, les negociacions pel pacte :-)))\nPerdoneu que intervingui:\nSí que existeix una rèplica del ConfidencialCat, i ha estat duta a terme per una plataforma anomenada "Joves per a una Catalunya d'esquerres".\nEl trobareu aquí: http://confidencialcat2.blogspot.com/\nBé, potser el que caldria fer és suprimir la propaganda electoral, però dubto que això sigui possible. L'objectiu de les campanyes es redueix, sobretot, a assegurar que els teus potencials votants, efectivament, et votin.\nAmb el vídeo, Convergència entra en un joc del que fins ara se n'havia martingut al marge, d'acord amb el seu perfil més "seriós". El problema que tenen, és que els votants "seriosos" se'ls moren de mica en mica, mentre que els nous votans trien d'altres opcions. Des d'aquest punt de vista, crec que el DVD té com a objectiu d'atraure votants joves, als quals atrau la novetat, encara que això sigui a risc d'incomodar el votant seriós. M'imagino que el càlcul que han fet és que aquest darrer votant decidirà el seu vot en funció de tot un conjunt de circumstàncies, en el qual un DVD polèmic és un element menor.\nEl video es pura propaganda, tècnicament bo i no podia ser altra cosa que demagògic.\nEl millor es que per fi es va acabant el maleït oasi català!


El Punt Avui - ▷ El temps a Sant Fruitós de Bages\nEl temps a Sant Fruitós de Bages\n0 100 45 50 70 55\n0 0 0 0 2600 2500\n34 30 34 33 28 32\n18 19 17 17 17 14\n20 km/h 15 km/h 5 km/h 25 km/h 15 km/h 15 km/h\nCalor forta encara\nCel poc o mig ennuvolat pel pas de bandes de núvols alts i mitjans, més abundants i compactes fins a mig matí i de nou a partir de mitja tarda, sobretot a l’oest del país. A partir del migdia també creixerà alguna nuvolada en punts del Pirineu. Independentment, es formaran alguns núvols baixos en punts del litoral nord i central a partir de la tarda. No es descarta algun ruixat feble i minso a l’extrem nord del Pirineu a la tarda. La temperatura mínima serà semblant o lleugerament més alta, mentre que la màxima baixarà lleugerament.\nDemà: Fins al migdia el cel estarà entre mig i molt ennuvolat en general, puntualment cobert en punts de la meitat oest. Al final del dia la nuvolositat tendirà a minvar en general, si bé hi haurà alguns intervals de núvols baixos en punts del litoral. De matinada s’iniciaran precipitacions al terç sud i al llarg del matí s’estendran a altres punts de la meitat oest. A més, a partir de migdia és possible que arribin a altres punts de la meitat est. La temperatura mínima serà similar o lleugerament més baixa i la màxima serà moderadament més baixa arreu.


La cortesia és com una mena de curtcircuit voluntari de la violència, un fusible que fem saltar abans que no es cremi tota la instal·lació. «Vostè primer», «Només faltaria», «Em sap greu», «Com està?», «Rebi el meu condol»... És un respecte fingit, però que apel·la a la intel·ligència de l’altre. No és una virtut, però és una manera de conviure educadament amb els altres. El filòsof Alain deia que la cortesia és una gimnàstica contra les passions.\nDes d’una perspectiva estrictament racional, sempre suposem d’entrada que la cortesia és una mena d’hipocresia, una falsedat, un simulacre, però en general sempre és millor aquest respecte fingit que la falta total de respecte. Passa una mica el mateix que amb el número zero, és buit, no compta per a res, però serveix, i molt. La cortesia –això ho va deixar escrit Montaigne en els seus assajos– costa poc i ho compra tot.\nMolts anys després de Montaigne, el pensador d’origen lituà Emmanuel Lévinas utilitzava precisament el «Vostè primer» com a fórmula per a definir la nostra civilització. Tant un com l’altre es situen en l’àmbit cultural francès on la «politesse» és consubstancial al llenguatge parlat i, a més, etimològicament, es relaciona directament amb la política. En català d’aquesta arrel s’utilitza només «polit», en l’àmbit de la neteja personal i l’endreça.\nLa cortesia és un codi que ens ajuda a gestionar les emocions, ens ensenya a parlar quan se suposa que ho hem de fer i a callar quan s’espera de nosaltres que escoltem. Ens equivocaríem si penséssim que amb la cortesia ja n’hi ha prou per viure en societat, però ens equivocaríem encara més si en prescindíssim. Oscar Wilde deia –sempre va bé acabar amb una frase d’Oscar Wilde– que la cortesia l’única cosa que ens pot fer perdre, de tant en tant, és un lloc en un autobús ple.\nBarcelona, porta pintada al Raval. iPhoto © Quim Curbet


40 persones han perdut la vida a les carreteres tarragonines fins al novembre\ninici / notícies / 40 persones han perdut la vida a les carreteres tarragonines fins al novembre\nPublicat diumenge 01 de Desembre de 2019 21:08\n40 persones han perdut la vida a les carreteres tarragonines fins al novembre, segons el balanç del Servei Català de Trànsit (SCT).\nL'any pasast van ser 44 les víctimes mortals. Fa dos anys, 56 persones van perdre la vida en accidents de trànsit al conjunt de la demarcació de Tarragona.\nTrànsit alerta que disminueix la mortalitat a les carreteres, però augmenta el nombre de motoristes morts. A les comarques de Tarragona i de les Terres de l'Ebre, 7 motoristes han perdut la vida enguany. A banda d'un vianant.\n163 persones han perdut la vida a les carreteres catalanes fins al novembre, un 10,4% menys que en el mateix període de l'any passat que van ser 182 víctimes.\nTrànsit alerta però que la xifra de motoristes (45) i ciclistes (9) finats ha augmentat en comparació amb els idèntics 11 mesos de 2018 (41 i 2, respectivament).\nDe les dades es desprèn que un 52% dels morts es produeixen en cap de setmana o festiu (el més negre va ser el del 22 al 24 de març amb 7 víctimes) i també destaca l'augment d'un 50% del nombre de morts dins la franja de 65 a 74 anys. Trànsit considera però que durant els mesos d'octubre i novembre s'ha aconseguit frenar "aquesta "tendència a l'alça" i celebra igualment la reducció d'un 43,6% de les víctimes mortals dins de la franja d'edat de 35 a 44 anys.\nMés víctimes vulnerables\nDe les 163 persones mortes aquest any, un 39% són víctimes de col·lectius vulnerables: 45 motoristes, 9 ciclistes i 10 vianants.\nConvé destacar que, fins a aquest mes de novembre de 2019, el nombre de motoristes morts supera el de l’any passat, ja que en aquest mateix període les víctimes van ser 41. També se supera la xifra de ciclistes morts, ja que l’any passat, en aquestes dates, n’eren 2. "Per tant, el col·lectiu de ciclistes i motoristes és un dels que més s'ha de treballar. No només ells han de ser conscients de la seva vulnerabilitat, sinó també la resta de conductors", ha conclòs Trànsit.\nTres ferits greus en dos accidents a l'AP-7, a Banyeres del Penedès i a Ulldecona\nLa mascareta serà obligatòria en tot moment als exàmens de selectivitat\nEspanya registra 59 morts per coronavirus en 24 hores


Gästehaus Ehebachhof Hotel Garni Müllheim Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Müllheim.\nEhebachstr. 17, Mullheim, Müllheim, Alemanya, 79379 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Neuenburg Am Rhein, Gästehaus Ehebachhof Hotel Garni és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Gästehaus Ehebachhof Hotel Garni, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , instal.lacions de barbacoa són només algunes de les comoditats que fan que Gästehaus Ehebachhof Hotel Garni sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com parc infantil, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Gästehaus Ehebachhof Hotel Garni.\nTots els tipus de viatgers (321) Parelles (225) Viatgers en solitari (43) Famílies amb infants petits (15) Famílies amb infants grans (15) Grups (23)


ÈTICA MATERIAL I ÈTICA FORMAL\nÈTICA MATERIAL és la que qualifica una acció com a bona o dolenta segons la consecució d'un fi universal. Són ètiques de fins i mitjans centrades en el contingut de les accions. Són "a posteriori" perquè l'experiència indica els mitjans a través dels quals hom pot aconseguir un fi determinat. El seu contingut ha estat extret de l'experiència (p. ex. l'aristotèlica, els epicuris)\nÈTICA FORMAL és la que no està determinada per cap fi, sinó per raó del deure (perquè "cal"9 com exigència interna de la racionalitat. "Formal" significa "que no té contingut" no diu què cal fer, sinó que s'ocupa de "com" cal fer-ho. És a priori (universal i necessària) , categòrica (els seus judicis morals són absoluts, sense excepció) autònoma (el subjecte actua mogut per si mateix no per agents externs o diferents de la seva pròpia raó).\nSón a posterior És a priori\nSón particulars i contingents És universal i necessària: cap excepció no és possible\nEls seus imperatius són hipotètics:\n"Si vols Ics fes Ena" El seu imperatiu és categòric: "has de", "cal que".\nPrescriuen la bondat o maldat d' una acció d'acord amb la conse-\ncució d' una finalitat Prescriu la bondat o maldat d' una acció sense referència a cap fi, sinó només a si mateixa.\nMÀXIMA I LLEI\nMàxima: És el principi subjectiu de l' obrar. Per exemple: un diabètic no pren sucre perquè és perjudicial per a la seva salut. El sucre no és objectivament perjudicial però si ho és per a la seva salut en concret.\nLlei: És el principi objectiu de l' obrar: prescriu com ha d' actuar l' individu que actuï guiat només per la seva raó. Per exemple: "no robaràs"\n· IMPERATIU HIPOTÈTIC I IMPERATIU CATEGÒRIC\nUn imperatiu hipotètic és el que prescriu una acció com a bona per tal d' assolir una acció ("si vols ser feliç sigues honest"). S' expressa en forma condicional. Es divideixen en:\nProblemàtics: Quan el fi es pot desitjar o no ("Si vols ser campió olímpic t' has d' entrenar"- però potser no vull ser campió olímpic).\nAssertoris: Quan el fi perseguit és la felicitat.\nPerò els imperatius hipotètics no poden constituir l' essència de les coses morals, ja que inciten a actuar per aconseguir un fi condicionat.\nUn imperatiu categòric és el que s' imposa a la voluntat humana d' una forma absoluta, sense cap mena de condició. És el fonament de la moralitat. Té tres característiques:\nAutònom: L' individu ha d' actuar seguint els dictats de la seva pròpia consciència, guiant-se només per mitjà de la seva raó.\nUniversal: Ha de valer arreu com a principi de legislació\nApodíctic: Té validesa d' una manera necessària i incondicionada; no està sotmès a cap condició o contingència, sinó que ha ser acceptat de forma absoluta.


VIURE I CONVIURE: d’octubre 2012\nUNA NIMIETAT, PERÒ...\nUna nimietat, però que m'empipa, em desestabilitza, em fa passar uns moments d'angoixa que crec podrien ser inútils. És del que vull parlar.\nM'aparto totalment dels comentaris, de les senyeres en els balcons i de les converses que si no vols ser o aparentar ser un imbècil es "porten" aquests dies. Deixeu-me respirar per uns moments i parlar d'una niciesa. Fa molt de temps que ho penso, però la vida acostuma (i més ara) a plantejar tants destorbs i a aportar tants problemes, que mai ho he comentat, per por de parlar d'una veritable tonteria. M'ho he passat jo sola. I ho he patit sola.\nPerò fa uns dies vaig llegir un article d'en Quim Monzó en el que abordava un tema molt poc important. Però que m'ha fet pensar: "Jo, que no sóc ningú al seu costat, si ell parla d'aquest tema, jo també puc parlar del meu".\nFins aquí tot són enigmes i jeroglífics. Vaig a aclarir-ho. (Si algú ja en té prou de tanta prosopopeia i espera alguna cosa important, deixi ara mateix de llegir).\nL'article, que no tinc al davant, però que recordo, venia a dir que en aquest temps de tants avenços tecnològics (i de totes menes) reclama una batedora, maquineta o artefacte culinar que serveixi per escórrer l'enciam o similar. Ja hi ha, afegeix un estri que té una manivela que has de fer girar amb la força de la teva mà i braç perquè quedi sense l'aigua pertinent. I reclama, contundament, algun aparell que endollat convenientment estaviï l'esforç manual.\nI pensant en la pura tonteria en que es basa la seva reclamació m'atreveixo a exposar la meva (que per mi és molt més greu...). És sobre el problema que en usar el telèfon si algú vol centrar la conversa no només en un; "Què tal?, Com estàs?" I això es pot allargar explicant històries (acostumen a ser "negres" si són sobre la sogre o elogiar una pel·lícula o parlar merament del temps...) per acabar: "Bé ja ens veurem un dia i parlarem...", que no m'ha causat cap més problema que fer-me perdre el temps, sinó que es tracta d'algú que et vol invitar al cine o a dinar o a anar a sentir una conferència..., aquí ve el lio, perquè el primer que t'és indispensable és mirar la teva agenda, per poder localitzar aquell dia i veure si està en blanc o no. I tens una sola mà per agafar el telèfon i estàs unida a la paret o moble, si es de taula, sense possibilitat de fugir-ne. Amb el receptor, si has tingut la sort de tenir l'agenda a prop i has pogut agafar-la, rai, però si t'has d'aixecar l'operació es complica. I una vegada passat o resolt aquest problema has de fer equilibris entre el cap i el muscle superior de la teva espatlla per poder tenir dues mans que passin les pàgines de l'agenda i quan has trobat el dia, resulta que no entens res del que està escrit perqué ho vas apuntar molt depressa i t'urgeixen les ulleres (continues fent equilibris amb l'espatlla) i ves a saber on les has deixat...! I com és (em pregunto també) que amb tants avenços no s'ha trobat encara una solució que eviti tota aquesta problemàtica. (Advertència final: el meu telèfon principal encara és de paret. "Más difícil todavia")\nBé, ja ho he dit. Ja m'he tret un pes de sobre!\nescrit a les 16:37 0 comentaris\nNo he entès mai massa de política. I com que la meva memòria sempre ha flaquejat força, en les converses m'he abstingut d'anomenar noms del polítics per no recordar-los (excepte els dels capitostes...Tampoc sóc tan burra!)\nPerò amb el temps he anat canviant. Crec que ser cristià comporta una certa adhesió i interés polític. I jo baso els avenços en el món que vivim sota la mirada social del benestar per a tothom i, per tant, regits per ella. O sia que crear consciència social és política. A això em refereixo plenament. No cal pertànyer a cap partit per a ser polític... Cal, però, que algú o alguns pensin decideixin, regulin... Aquests alguns són els anomenats "polítics". Però, insisteixo: tota persona, amb la seva manera de viure, parlar, pensar, fa sempre política.\nRellegint el libre d'en Josep Lligades, "La política dels cristians" (XVIII premi Joan Maragall, del 2008) m'he afiançat en el que pensava i m'ha obert horitzons nous o, si més no, descuidats per a mi. Ell afirma que la gestió de la cosa pública és un afer que correspon a tots els ciutadans (dono per entés que el masculí de la darera frase inclou els dos sexes). Totalment d'acord.\nEncaminar la meva visió vital vers l'estat de benestar per a tothom és la direcció que dono al meu afer polític.\nEstem en un moment "dolç" (poso aquest adjectiu com sinònim d'intens, no de relaxat) per a pensar, escoltar i, sobre tot viure segons l'ètica cistiana, tant si ho són com si no.\nNo vull acabar sense dir dues paraules sobre el problema de Catalunya i Espanya. El sol fet d'anomenar els dos països per separat ja denota el que penso.\nRecordo que amb vuit anys, en el col.legi a Salamanca, em dolia, ja que les estimanva, que les meves companyes no fossin catalanes. Tenia vuit anys! Ja sóc més raonable...\nEn la darrera manifestació, que, com he llegit en dos articles del diari i jo també ho penso: no sé d'on van sortir tantes senyeres estelades! Resumint: som una Nació.\nPerò tot el meu independentisme personal va sempre referit a que el ser de la nova Nació, si arriba a ser-ho, es basi en la justícia i el benestar social. Si no em decebria. I això és tasca de tots i cadascú de nosaltres.\nescrit a les 14:40 0 comentaris\nAquest estiu em va venir a les mans un llibre de la biblioteca del meu pare, que tenia el meu fill: "Plorant y rient" d'Emili Vilanova, imprès el 1891 per la Imprenta "La Renaixensa", Xuclá, 13, baixos. Un parell de lletres i un accent que conté aquestes paraules ja em feren sospitar que la lectura no seria fàcil. Però endavant! El retrocés en la història, del tema que sigui, sempre t'enriqueix. En aquest cas era l'ortografia.\nEfectivament vaig començar a llegir-lo i el guirigall en l'escriptura era total. De mica en mica, vaig començar en sentir un cert goig en constatar la independència absoluta ortogràfica. I el disgust del començament va anar tranformant-se en goig per: paraules que tenia que anar endevinant i expressions noves que intentava fer entenedores i les anava comparant amb l'escriptura d'ara. He de reconèixer que em va agradar, a la vegada que entendrir, pensant com la llengua havia sigut tan arbitrària i tan sonora, en aquella època. Perquè té una melodia que commou.\nAra escrivim tots igual. I quan apareix en un llibre una falta ortogràfica, sentim una esgarrifança estranya (la poden també sentir els que em llegeixen...), L'artífex de transformar aquell caos en aquest ordre vigent fou en Pompeu Fabra (Barcelona 1868 - Prada 1948), que estudià la carrera d'enginyer industrial, però decidí dedicar-se a l'estudi del català i a la difusió de la correcció de la llengua, de manera que va establir la seva ordenació. (Perdoneu aquesta parrafada que és prou coneguda per tothom).\nParticularment el llibre en qüestió m'ha agradat, sense l'ordenació fabriana, perquè a més a més de la sonoritat de la que he parlat, m'ha recordat una manera de parlar d'algú que prescindeix de cap regla i ordre. Exagero una mica, però m'ha fer pensar en algunes frases i paraules de la meva germana (de les que estic fent memòria i recopilació).\nI això ho trasllado al moment actual que vivim (qualsevol tema que escullo és per escapar del problema caòtic de nivell polític i estatal actual). Ordre? Desordre? Unitat? Campi qui pugui? Que cadascú es contesti.\nEl que aconsegueixi baixar l'atur i que la gent mengi. I sense grans desigualtats. És el que penso. Estic amb en Fabra.\nescrit a les 11:40 0 comentaris


Saber més respecte al cognom Talita és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Talita sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Talita.\nEl cognom Talita en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Talita, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Talita és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Talita\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Talita en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Talita, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Talita que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Talita, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Talita. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Talita és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Talita del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Talita en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Talita poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Talita és un cognom més freqüent, i en quins països Talita és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Talita


Quan s'hagen realitzat operacions per import no superior a 10.000.000 d'euros l'any anterior, es tributarà exclusivament al territori on estiga situat el domicili fiscal, sent indiferent on es realitzen les operacions.\nEn no superar el seu volum d'operacions l'any “n-1” la quantia de 10.000.000 d'euros, esta empresa presentarà l'any “n” les seues autoliquidacions del IVA, pel total de les operacions que realitze, en territori comú.\nQuan se supere la xifra de 10.000.000 d'euros l'any anterior i s'opere exclusivament en un territori, es tributarà exclusivament al territori en el qual s'opere, qualsevol que siga el lloc en el qual tinga el seu domicili fiscal.\nQuan se supere la xifra de 10.000.000 d'euros l'any anterior i s'opere en ambdós territoris, es tributarà en cada Administració Tributària en la proporció que representen les operacions realitzades en cada una d'elles amb relació a la totalitat de les realitzades, qualsevol que siga el lloc en el qual tinga el seu domicili fiscal.\nEn superar el seu volum d'operacions l'any “n-1” la quantia de 10.000.000 d'euros, l'any “n” ha de presentar, en cada període de liquidació, dues autoliquidacions:una en territori comú pel 50% dels seus resultats i una altra en territori foral pel 50% restant.Estos percentatges seran provisionals i en finalitzar l'any, haurà de practicar-se una regularització segons els percentatges definitius de les operacions realitzades l'any en curs.


La 29a Schubertíada ofereix concerts a diver... - Govern.cat\nquery_builder 11 març 2021 17:15\nEl festival, considerat d’alt interès cultural per part del Departament de Cultura, ha presentat l’edició d’enguany\nRecupera la presencialitat amb concerts a Barcelona, diverses poblacions de l’Empordà, Valdegovía i Lugo\nMés de 30 concerts amb la participació de 58 músics d’arreu del món. És la proposta de la 29a edició de la Schubertíada, el festival de referència a Catalunya i en el circuit internacional dedicat al lied alemany, a la cançó poètica i a la música de cambra, que arrenca el 18 de març i que avui ha presentat la seva programació. Vilabertran serà, com sempre, el centre neuràlgic del festival, però també hi haurà concerts a Barcelona, Castelló d’Empúries, Vilajuïga, a més de la Schubertíada de Valdegovía (Àlaba), un concert a l’Església de Cadaqués, en col·laboració amb el festival de Cadaqués, i un concert a la catedral de Mondoñedo (Lugo), organitzat conjuntament amb el Festival Bal y Gay.\nEnguany, la Schubertíada aposta de nou per aquest gènere, al qual cal afegir, a més, el repertori de música de cambra i diversos recitals de piano, amb un cartell que combina la presència de grans figures internacionals amb artistes reconeguts d’àmbit nacional, molts dels quals són fidels al festival. La Schubertíada és considerada com un dels festivals d’alt interès cultural per part del Departament de Cultura, que hi dona suport a través de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), des del 2011, i mitjançant l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural.\nLa presentació del Festival, que ha tingut lloc a la Fàbrica Estrella Damm, ha comptat amb la presència del director de l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural, Josep Manuel Rueda; del director de l'àrea de música de l’ICEC, Xavier Cester; de la directora de la Fundació Banc Sabadell, Sonia Mulero; del president de l'Associació Franz Schubert, Jordi Roch, i del director de la Schubertíada, Víctor Medem.\nCom cada any, el gruix de la programació es podrà gaudir a la Canònica de Vilabertran a partir del 17 d’agost, però aquest 2021 el festival arrenca a Barcelona, a L’Auditori, amb La bella molinera de Schubert, que interpretaran Andrè Schuen i Daniel Heid, que presenten el seu primer disc amb la Deutsche Grammophon. El Palau de la Música serà l’altre escenari barceloní el festival, amb una programació que s’allarga fins al 7 de juny.\nA l’Empordà, finalment, la Schubertíada començarà el 12 d’agost amb un concert dels artistes Juan de la Rubia i Maria Dueñas produït per Matthias Goerne que ressonarà a la basílica de Santa Maria de Castelló d’Empúries. A banda d‘aquest espai i de la Canònica de Vilabertran, on s’han programat alguns dels grans concerts el festival, enguany la Schubertíada estrena, per primer cop, un nou emplaçament: l’Espai Misteri d’Aigua de Vilajuïga, un auditori modern que acollirà el concert del multipremiat quartet català Keybart Ensemble.\nEnguany cal destacar la col·laboració amb el festival gallec Bal y Gay, que permetrà que el lied i la música de cambra sonin a dues poblacions gallegues. D’una banda, a Lugo s’estrenarà una obra del Quartet Casals, i de l’altra a Mondoñedo es farà un recital a càrrec de Christoph Prégardien i Daniel Heide. El treball amb el festival gallec s’afegeix a la llarga col·laboració de la Schubertíada amb el Festival Internacional de Música de Cadaqués, que enguany celebra el 50è aniversari amb un concert conjunt d’ambdós festivals a l’església d’aquesta població.\nSuport al talent jove i vocació europea el festival\nLa Schubertíada és, des de fa anys, un dels festivals de música clàssica de referència de Catalunya, molt ben considerat per la crítica especialitzada i per un públic fidel que arriba, en molts casos, des de l’estranger (el 2019, un 30% del públic era internacional).\nL’Associació Franz Schubert, que l’organitza, desenvolupa al llarg de l’any diverses activitats que permeten la internacionalització de la trobada, Entre aquestes iniciatives hi ha, per exemple, la difusió dels concerts de la Shubertíada a través de la xarxa de la Unió Europea de Radiodifusió, així com també la dedicació íntegra al festival d’una setmana de la programació del prestigiós programa de la BBC3 Lunchtime Concerts. El curs de lied que organitzen cada any a l’ESMUC, que enguany assoleix la 25a edició, també és una mostra de la vocació internacional del festival, que acull estudiants d’arreu el món.\nAquest curs es complementa, alhora, amb la celebració de l’Acadèmia de la Schubertíada, que té lloc a l’agost a Figueres i en què participen joves becats per l’Associació Franz Schubert en el marc el projecte Lied the future. Aquest programa de beques té retorn en forma d’actuacions dels joves artistes becats a esdeveniments organitzats a la ciutat de Figueres.


Joves dels Hostalets acaben un taller de grafitis fent-ne un de Montserrat\nDiumenge 18 d’abril va tenir lloc un taller de grafit organitzat des del Punt Jove dels Hostalets de Pierola que va comptar amb la participació de joves i familiars del municipi. Doble A Art va dirigir una jornada que va fer realitat un projecte treballat els dies abans amb la participació d’una quinzena de joves i amb una imatge representativa i original que es pot veure a la plaça de les Oliveres.\nJoves dels Hostalets de Pierola van demanar fer un taller de grafit i, des de l’àrea de Joventut de l’Ajuntament, es va considerar que una activitat a l’aire lliure podria ser molt benvinguda. En aquest sentit es va contactar amb Doble A art per iniciar el procés de creació del disseny del mural de forma conjunta.\nPer tal de crear un mural representatiu del col·lectiu jove i dels Hostalets de Pierola es va triar la imatge de Montserrat i diferents paraules que representessin la joventut. Amb l’objectiu d’escriure-les en diferents idiomes, el Punt Jove va comptar amb la col·laboració del jovent i dels seus familiars.\nEn aquesta activitat van participar-hi una quinzena de joves, que van pintar en torns de parelles per tal de garantir les mesures sanitàries vigents.\nArticle anteriorCom podem confiar en la justícia?\nPròxim articleÒdena celebrarà una Festa Major adaptada aquest cap de setmana


Com les darreres setmanes, us recordem que tenim obert les inscripcions de les Portes Obertes del Zona 5 Manacor, que començen dia 23 de juny!\nHan rebut aquest reconeixement econòmic.\nAixí, na Carme Gomila (jugadora júnior del Zona 5 i segona entrenadora del Cadet Federoptics) i n'Adrià Pastor (jugador del júnior del Bàsquet Manacor i delegat d'equip de les júniors Parera Manacor)\nAGENCIA MANACORNOTICIAS 14/06/2021 - 09:18:00\nFederació de Bàsquet de les Illes Balears (FBIB). Aquest reconeixement especial el fan a 85 jugadors/es en l'edat júnior que, a part de ser jugadors, col·laboren en el club formant part d'aquest.\nDos membres del Zona 5 reconeguts per la FEBIB1935. Aquesta setmana ens complau anunciar-vos que dos dels nostres membres del club han rebut una subvenció per part de la FEBIB1935 de la Federació de Bàsquet de les Illes Balears (FBIB). Aquest reconeixement especial el fan a 85 jugadors/es en l'edat júnior que, a part de ser jugadors, col·laboren en el club formant part d'aquest.audemars piguet replica\nAixí, na Carme Gomila (jugadora júnior del Zona 5 i segona entrenadora del Cadet Federoptics) i n'Adrià Pastor (jugador del júnior del Bàsquet Manacor i delegat d'equip de les júniors Parera Manacor), han rebut aquest reconeixement econòmic. Des del club també els hi volem donar les gràcies per col·laborar amb nosaltres!\nPer altra part, l'equip Júnior Parera Manacor, aquesta setmana afronta els dos darrers partits d'aquesta temporada: dimecres a les 21 h jugaran al camp de l'Inca i el diumenge davant el Sant Josep a na Capellera a les 11 h.\nCom les darreres setmanes, us recordem que tenim obert les inscripcions de les Portes Obertes del Zona 5, que començen dia 23 de juny! Si vos voleu apuntar o tenir més informació no dubteu en trucar al 679.974132 (Rafel), enviar-nos un correu a [email protected], o a través de les nostres xarxes socials Facebook o Instagram.


El Síndic de Greuges, Rafael Ribó, està supervisant l'actuació de les administracions implicades en el conflicte de l'Aeroport del Prat per aclarir la responsabilitat del Govern espanyol "pel que fa a la possible mala administració i afectació de drets".\nEn un comunicat, el Síndic ha assenyalat que, "arran del que es qualifica com un exemple de mala administració i falta de governança", a l'Aeroport de Barcelona s'està produint un conflicte laboral en relació a un servei públic que afecta els drets de la col·lectivitat.\nPer aquest motiu, s'ha posat en contacte amb el Ministeri de Foment per saber quines mesures té previstes per afavorir el diàleg entre l'empresa concessionària i els treballadors, i també ha posat la situació en coneixement del Defensor del Poble.\nPel que fa a les condicions de seguretat de l'Aeroport, el Síndic ha considerat "contradictori i molt greu" que les llargues cues que es creen al voltant del control de seguretat establert d'acord amb els estàndards internacionals del transport aeri posin en risc la seguretat dels passatgers acumulats, pel que ha preguntat al Ministeri de l'Interior quines mesures té previst adoptar per evitar aquest col·lapse.\nEn tercer lloc, el Síndic ha fet una anàlisi dels drets laborals i dels drets de la ciutadania, i ha preguntat quines són les condicions laborals del personal d'encarregat del control de seguretat de la resta d'aeroports d'Espanya.\nRibó ha demanat xifres sobre el tràfic de persones a l'Aeroport del Prat i sobre la proporció de treballadors en relació amb el moviment de persones i vols per comprovar si s'adequa a les necessitats existents.\nEl Síndic també ha demanat informació a la Conselleria de Treball de la Generalitat sobre les actuacions que s'han dut a terme per garantir el dret a vaga dels treballadors d'Eulen "sense vulnerar els drets dels passatgers a viatjar".\nFinalment, també s'ha dirigit al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i ha insistit que, tot i que cal que totes les administracions implicades assumeixin responsabilitats, cal tenir clar en qui recau la responsabilitat de la gestió de l'Aeroport "i decidir si és oportú un canvi en aquest sentit ".\nRibó ha fet referència a la reclamació que van fer el 2007 representants de la societat catalana amb el títol 'L'Aeroport de Barcelona: infraestructura clau per al futur de l'economia catalana'.


Consulta pública prèvia sobre la proposta d'elaboració del Reglament de funcionament del Consell d'Illa de Menorca (Tancada)\nData de publicació: 23/02/2017 | Termini per realitzar les aportacions: 09/03/2017\nDes de Presidència del Consell Insular de Menorca es considera necessari iniciar el procediment per elaborar el Reglament de funcionament del Consell d'Illa de Menorca.\nD'acord amb l'article 133 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, prèviament a l'elaboració d'un projecte de llei o de reglament, l'Administració competent ha de promoure un procés participatiu per tal de demanar l'opinió dels subjectes i de les organitzacions més representatives potencialment afectats per la futura norma.\na) Problemes que es pretén solucionar amb aquesta iniciativa\nÉs voluntat del Consell Insular de Menorca facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social. És per aquest motiu que hem previst la constitució d'un fòrum global de participació ciutadana, el Consell d'Illa, com a lloc de trobada de totes les entitats de Menorca inscrites en el corresponent registre, que esdevengui l'òrgan més ampli de participació i deliberació de les problemàtiques que afecten el conjunt de l'illa.\nEl Reglament orgànic del Consell Insular de Menorca, aprovat pel Ple en sessió ordinària de 16 de desembre de 2002, preveu diferents fórmules de participació ciutadana, entre les quals s’inclou la creació d'òrgans col·legiats de caràcter consultiu adreçats a facilitar i integrar la participació dels ciutadans i les ciutadanes en els diferents àmbits de l’acció pública de l’administració insular, corresponent al Ple del Consell Insular determinar la composició, el règim de funcionament i les atribucions d’aquests òrgans.\nEn aquest sentit, el Reglament de participació ciutadana del Consell Insular de Menorca preveu, entre altres mecanismes de participació, els consells sectorials, els quals, però, com es defineixen en l'esmentat reglament “...estan destinats a facilitar i integrar la participació dels ciutadans en relació amb un sector o sectors materials específics dels diferents que comprèn l’acció del CIM”.\nSense perjudici de l'existència d'aquests consells sectorials, la darrera reforma del Reglament de participació ciutadana també ha previst que es constitueixi un fòrum de caràcter més global, el Consell d'Illa, com a un lloc de trobada de totes les entitats de Menorca inscrites en el corresponent registre, i que esdevengui l’òrgan més ampli de participació i deliberació de les problemàtiques que afecten el conjunt de l’illa.\nEls articles 55 i següents del Reglament de participació ciutadana preveuen que determinats aspectes relacionats amb la composició, el funcionament i les tasques a desenvolupar s'hagin de determinar reglamentàriament.\nL’objectiu d’aquest òrgan de participació ha de ser el de debatre i valorar les grans línies estratègiques i els afers principals, un òrgan de consulta i participació que ha d’assistir el Consell Insular i ha d’implicar de la millor manera possible el conjunt d’agents institucionals de Menorca en l’activitat de la institució insular per tal de potenciar la màxima participació en la definició i el seguiment del futur de la nostra comunitat insular.\nS'han descartat alternatives no regulatòries perquè no donarien compliment al manament que recullen els articles 55 i següents del Reglament de participació ciutadana, els quals foren introduïts mitjançant l'acord del Ple del Consell Insular de Menorca adoptat en la sessió de caràcter ordinari de 18 d'abril de 2016.\nAixí mateix, la creació i regulació d'òrgans complementaris amb funcions d'assessorament i informe forma part de la potestat d'autoorganització dels consells insulars i ha d'adoptar la forma de reglament aprovat per Ple.\n1- Pensau que és important que els poders públics facilitin la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social?\n2- Si heu contestat SÍ a la pregunta anterior, considerau adient que es pogués constituir un fòrum de caràcter global, un Consell d'Illa, com a lloc de trobada de totes les entitats, per debatre i valorar les grans línies estratègiques de l'illa de Menorca?\n3- Quines d'aquestes possibles funcions del Consell d'Illa considerau més importants?\n(Marcau-ne fins a 3.)\nAssessorar el Consell Insular de Menorca en la definició de les grans línies de la política i la gestió insulars, així com generar consens ciutadà en temes d'interès general.\nConèixer els criteris del pressupost insular i fer el seguiment dels principals programes d'actuació insular.\nPromoure accions per al desenvolupament equilibrat i sostenible, la cohesió social i la millora de la qualitat de vida de la ciutadania de l'illa.\nDebatre i, en el seu cas, emetre informe o dictamen, sobre altres temes vinculats al seu objecte a petició de la Presidència, del Ple del Consell Insular o de les entitats representades.\n4- Quins temes concrets li agradarien que es tractassin al Consell d'Illa?\n5- Qui creu que hauria de formar part del Consell d'Illa?\n(Es poden marcar tots.)\nRepresentants d'entitats ciutadanes\nRepresentant de les associacions empresarials\nRepresentant de les organitzacions sindicals\n6- Quantes vegades a l'any s'hauria de convocar el Consell d'Illa?\n1 vegada a l'any\n2 vegades a l'any\n7- Veu bé que les reunions del Consell d'Illa siguin obertes al públic?\n8- Si ha constestat Sí, hi participaria?\nSí No De vegades


L'elecció del cirurgià és clau. L'important no és de què t'operin, sino qui ho faci.\nQuan tenim una malaltia que s'ha d'operar, hem de buscar al millor expert en aquell àmbit, un cirurgià amb experiència, capaç d'identificar i resoldre les situacions més complexes.\nD'això dependrà en gran mesura el dolor postoperatori, la duració de l'ingrés, el tamany de la cicatriu i sobretot l'absència de complicacions potencialment greus.\nEl Dr. Òscar Vidal és el millor cirurgià de la tiroide que vosté pot trobar.\nL'important no és de què t'operin, sino qui t'operi.\nLa seva satisfacció i seguretat són el primer.\nUna mateixa operació es pot realitzar de la forma clàssica o d'una forma moderna, tenir una formació mèdic-quirúrgica adequada, saber aplicar el avenços tecnològics disponibles per tractar els teixits de manera més exquisida, fa la operació més còmoda, ràpida, permet realitzar cicatrius més petites i el grau de satisfacció del cirurgià i del pacient augmenta. Per tant, garanteix millors resultats amb major seguretat.\nUna operació executada de "forma moderna" garanteix millors resultats amb major seguretat.\nEl quiròfan i les tècniques més modernes.\nCreiem que és molt important una adequada formació, una constant actualització.\nLes nostres aportacions internacionals al desenvolupament i estandarització de les noves técniques i abordatges quirúrgics en l'àmbit de la Cirurgia, ens distingeix dels altres.\nPosem aquest "plus" a la disposició del malalts i els seus familiars.\nPensem que només així es pot oferir un tractament de màxima qualitat.\nEs imprescindible un tractament personalitzat de cada malaltia. només així, podem oferir el tractament de màxima qualitat que'l malalt mereix.\nLA TECNOLOGIA MÉS ACTUAL\nESPECIALISTA EN CIRURGIA DE LA GLÀNDULA TIROIDE\nOPERACIÓ DE la TIROIDE\nINSTRUMENTAL DE DARRERA GENERACIÓ\nTiroidectomia transaxilar endoscòpica. Cirurgia sense cicatrius visibles.\nEl nou abordatge endoscòpic tranasxilar no robotitzat permet extirpar tumors de la glàndula tiroïde preservant l'integritat estètica de la pell del coll.


L’EUROPA FEUDAL 2.\nFEUDALISME Europa occidental Segles X-XIIISistema polític, social i econòmic en què un individu i la seuafamília es posa sota la protecció d’un altre de més categoria social(rei, noble, eclesiàstic), i entre ells s’estableix una relació dedependència o vassallatge Debilitament de l’autoritat dels reis. CANVIS Organització de l’economia al voltant dels feus: quasi desaparició del comerç, interrupció de les comunicacions i aïllament. 3.\nORGANITZACIÓ POLÍTICA 4.\n-Intents de restaurar l’Imperi carolingi: Oto I d’Alemanya il’Imperi germànic (segle X).-Reducció dels territoris dels monarques en benefici delssenyors feudals: els reis atorguen terres (feus) a aquellsque els ajuden a defensar-se de les invasions de víkings,musulmans i magiars.-La població de les terres cedides passa a dependre tambédel senyor feudal.-Algunes vegades era la població rural la que establia un feubuscant la protecció d’un senyor.-Les autoritats eclesiàstiques (bisbes i abats) també rebenfeus (senyorius esclesiàstics) i esdevenen senyors feudals. 5.\nALADRE DALLA FALÇ ESTREP AIXADA MOLÍ MEDIEVAL 6.\nSOCIETAT molt tancada i jerarquitzada Estaments grups de persones definits Privilegiats per unes funcions socials, drets i obligacions propis. Noblesa Clero (bellatores) (oratores) Alta Baixa Alt Baix noblesa noblesa clero clero Secular Regular Cavallers, Sacerdots, Monjos,Marquesos, que només que d’ordresducs, tenien les Bisbes i depenien religiosos,comtes, armes i el abats, de d’un bisbe. que vivienetc., amb seu cavall i La resta. famílies en uncastell, eren nobles. monestirpropietats i vassalls dels dirigit perrendes. senyors un abat o feudals. prior. 7.\nNo privilegiatsdelme Camperols Artesans, comerciants, soldats, etc. (laboratores) Camperols Petits lliures propietaris Serfs 8.\nEL FEU 9.\nRELIGIÓDeterminava la vida de les Influïa decisivament en l’artpersones, i l’organització i la cultura política i social -El cristianisme havia esdevingut religió oficial de l’Imperi romà al segle IV. -Les diòcesis i les institucions eclesiàstiques sobreviuen a les invasions sense quasi canvis. Església -Posteriorment, els reis i els emperadors s’hi recolzen per a elaborar lleis i aconseguir suport a la seua autoritat. -Segle V: creació dels primers ordres religiosos i els primers monestirs. -A les àrees rurals extenses, els monestirs esdevenen petits nuclis de població. 10.\nEl monestir Els monjos dedicaven el temps a resar, a treballar lhorta i a copiar textos antics a la biblioteca. 11.\nPromoguts pels monjos des del segle X, aPelegrinatges llocs considerats sants pels cristians. JERUSALEM I SANTIAGO DE ROMA TERRA SANTA COMPOSTEL·LA recuperar Ordres militars-Comencen l’any 1095, amb la crida del papa CroadesUrbà II.-En la primera croada, van crear petits estatscristians.-Es van succeir fins al segle XIII (9 croades).-A més del sentiment religiós, hi havia intenciótambé de conquerir territoris i obtenir riqueses.-Es van obrir noves rutes comercials i van nàixernous ordres militars. 12.\nCULTURA I ART -Pèrdua de molts centres culturals d’occident per les invasions i la tornada al món rural. -La cultura es refugia als monestirs, on es copien a mà textos antics i garanteixen la seua supervivència.Cultura -Des del segle XI es creen les escoles monàstiques o catedralícies, que seguien l’escola palatina d’Aquisgrà (trivium i quadrivium). -Fundació de les primeres universitats: Bolonya (1088) i Oxford (1096) 13.\n-Des del segle XI a començaments del XIII. -Caràcter rural. Art ROMÀNIC -Sorgeix al voltant dels camins de pelegrinatge. -Es difon per Europa occidental. EsglésiesArquitectura Monestirs Castells -Horitzontalitat i solidesa dels edificis. -Aspecte massís de les construccions: murs gruixuts, poques finestres. -Interiors foscos que afavorien el recolliment dels fidels. -Planta basilical o de creu llatina, amb tres naus i absis semicirculars. -Volta de canó i volta d’aresta. -Arc de mig punt. -Ús de contraforts a l’exterior dels edificis. 14.\nVOLTA D’ARESTACONTRAFORTS AbsisVOLTA DE CANÓ PLANTA BASILICAL PLANTAARC DE MIG PUNT DE CREU LLATINA 15.\nfaçanes Supeditada a relleus Escultura portalades l’arquitectura capitells Objectiu Pantocrator narratiu i didàctic Exempta FrontalitatMare de Déu Rigidesa amb el Absència Jesuset d’expressió 16.\nPintura Es feia al fresc a les parets, a les voltes i a l’absis. Apareix també als manuscrits, a les miniatures. Personatges disposats frontalment, i sense volum ni profunditat. Com l’escultura, pretén transmetre ensenyaments cristians. Recommended


Jesús Nuño de la Rosa, fins avui un dels dos consellers delegats, ha desenvolupat tota la seva carrera a la filial de viatges de la cadena\nJesús Nuño de la Rosa. Aquest és l’home que substitueix Dimas Gimeno, nebot del difunt Isidoro Álvarez; i un executiu aliè a la família que porta les regnes del negoci del triangle verd juntament amb Víctor del Pozo, com a consellers delegats des d’octubre de l’any passat. Tots dos van estrenar aquest càrrec per primera vegada en la història de la companyia que, al seu torn va suposar restar poder al president.\nEl directiu, de 54 anys, serà el cinquè president del grup després de la seva fundació (el precedeixen César Rodríguez, Ramón Areces, Isidoro Álvarez i el mateix Gimeno), però és el primer que no pertany a la família. Era actualment responsable del negoci corporatiu i de filials de l’empresa espanyola, mentre que el negoci de 'retail' i grans magatzems està pilotat per Del Pozo. El seu gran repte serà pilotar cap a bon port aquest gegant de la gran distribució, amb unes vendes de més de 15.000 milions d’euros que, en la seva pugna de mercat amb el colós del comerç electrònic, Amazon, alhora que bregar i buscar la pau a la batalla accionarial entre familiars que controlen el grup.\nNuño, considerat de perfil tècnic i un home de la casa, és també conseller de Sfera. És llicenciat en Ciències Econòmiques i Empresarials per la Universitat Complutense de Madrid i ha desenvolupat tota la seva carrera professional a Viatges El Corte Inglés, on va començar a treballar el 1998 i de la qual va ser el director general.\n"He sigut, soc i sempre seré agent de viatges", ha arribat a dir en alguna ocasió. El cert és que Viatges El Corte Inglés, un dels pilars de la cadena que compta ja amb més de 75 anys, dobla en facturació la segona agència de viatges del país i gaudeix de bona salut.\nÉs la segona gran pota sobre la qual es basa el grup, al suposar entorn del 15% del total de la xifra de vendes, amb gairebé 2.400 milions en vendes. El primer negoci és el dels grans magatzems, amb marques com El Corte Inglés o Hipercor, amb el 62,7% del total, la qual cosa, el 2016 -les últimes dades disponibles- van significar unes vendes de més de 9.700 milions d’euros.\nNuño de la Rosa és, a més, patró de la Fundació Ramón Areces, que és el primer accionista dels grans magatzems, amb el 37,39% del capital. A més de la fundació i, en concret, el seu president, Florencio Lasaga, els seus altres suports més directes són les germanes Marta i Cristina Álvarez Guil, filles d’Isidoro Álvarez, que tenen el 7,5% del capital cada una.\nCom a conseller delegat juntament amb Del Pozo, a Jesús Nuño de la Rosa li va tocar participar en la seva primera gran operació i tancar el refinançament del deute d’El Corte Inglés, que s’elevava a 3.650 milions d’euros. L’acord va servir per augmentar terminis, rebaixar costos i eliminar garanties.\nTemes: Jes��s Nuño de la Rosa El Corte Inglés Empreses Comerç


És Dijous de Corpus: Tornen els gegants i l'Ou com Balla després de la pandèmia\nAquesta celebració d'origen medieval va ser instituïda pel papa Urbà IV l'any 1262\nper Albert Oliva 16/06/2022 06:00h\nAvui és Dijous de Corpus, el dia en el qual l'església catòlica venera l'eucaristia d'una manera popular. Es tracta d'una festa mòbil dins del calendari litúrgic que la situa el dijous següent a l'octava de Pentecosta. Aquesta celebració, d'origen medieval i instituïda pel papa Urbà IV l'any 1262, pren volada sobretot a partir del 1316 quan s'estén per tota Europa arran d'una butlla del papa Joan XXII.\nEncara avui, en ple segle XXI, sis segles després, és un esdeveniment religiós, social, cultural i festiu de gran transcendència en certes poblacions. Per exemple, cal destacar la Patum de Berga, el Corpus Christi de València, la festa de Corpus de Solsona, les enramades d'Arbúcies i d'Enramades de Sallent, les catifes de flors de Sitges i la Garriga, i la tradició de l'ou com balla a diverses poblacions, com Barcelona, Reus o Tarragona.\nAntecedent de les festes majors\nEl cert és que les professons del Corpus són l'antecedent de les actuals cercaviles de moltes festes majors. Deslliurades de l'element litúrgic, recuperen el caràcter pagà de bona part dels elements que en diferents moments la població va introduir a la festivitat religiosa, com ara les Enramades d'Arbúcies, el bestiari i altres entremesos arrelats a la tradició festiva a casa nostra.\nGegants Vells de Tarragona. | Manel R. Granell\nA partir de 1965, arran del Concili Vaticà II que va tenir per objectiu renovar la vida de l'Església i adaptar la disciplina eclesiàstica a les condicions dels nous temps, el dia d'avui va deixar de ser festiu i la celebració del Corpus es va traslladar al diumenge més proper.\nAra bé, hi ha elements característics de la festa que s'han mantingut en el dijous i que s'estenen fins al diumenge. És el cas dels gegants, les coques amb cireres i l'Ou com Balla. Aquest darrer element consisteix a fer ballar un ou buit damunt el brollador d'aigua d'una font, la peanya de la qual ha estat guarnida amb abundants flors i plantes.\nS'ha identificat aquesta imatge amb la figura de l'eucaristia en el moment de l'elevació, però les al·lusions de l'ou a la fertilitat i la plenitud i el fet que aquest costum tingui lloc justament per Corpus poden suggerir altres interpretacions i lectures. Sigui com sigui, i encara que potser només es tracta d'un simple joc, el cert és que aquesta tradició ja tenia lloc a la Catedral de Barcelona l'any 1440.\nAnar a portada Última hora Àrea Metropolitana Última hora cultura popular Última hora agenda