Base de dades - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFIg.1 Esquema de blocs del disseny d'una base de dades\nUna base de dades és un conjunt de dades segons una estructura coherent i accessibles des d'un o més programes o aplicacions, de manera que qualsevol d'aquestes dades pot ésser extreta del conjunt i actualitzada, sense afectar ni l'estructura del conjunt ni les altres dades. El programari especialitzat que gestiona aquestes dades s'anomena sistema de gestió de bases de dades (en anglès, DBMS). Perquè un programa sigui considerat un SGBD, ha de complir les propietats ACID.\nUna base de dades pot seguir un model de dades. El més comú és el model relacional de dades, encara que n'hi ha d'altres, com el model objectual de dades. El llenguatge més conegut per al model relacional de dades és el SQL.\nUn sistema de gestió de bases de dades (SGBD) és el programa que permet crear, mantenir i explotar la base de dades. Un SGBD permet guardar i posteriorment accedir a les dades de forma ràpida i estructurada. Les propietats d'aquests SGBD, així com la seva utilització i administració, s'estudien dins l'àmbit d'informàtica.\nLes aplicacions més utilitzades són per a la gestió d'empreses i institucions públiques. També són àmpliament utilitzades en l'entorn científic amb objectes per guardar informació experimental.\nExemples de bases de dades són el catàleg de llibres d'una biblioteca, el sistema de facturació d'una empresa o el sistema d'avaluació d'una institució escolar o simplement d'un professor.\nPerquè siguin útils les dades s'han de poder consultar per pantalla, obtenir informes o mitjançant altres sistemes informàtics. També és necessari que tingui un manteniment que actualitzi les dades i corregeixi els errors detectats.\nEncara que les bases de dades poden contenir molts tipus de dades, alguns d'ells es troben protegits per les lleis de diversos països. Per exemple a Espanya, les dades personals es troben protegits per la Llei orgànica de protecció de dades de caràcter personal (LOPD).\n3.1 Segons el model d'implementació\n3.2 Segons la distribució de les dades\n3.3 Segons la variabilitat de les dades\n3.4 Segons el contingut\n3.4.1 Bases de dades quantitatives o factuals\n4 Exemples de bases de dades\nLes bases de dades tenen el seu origen en l'antiguitat, quan es recollia informació de collites o de censos (com ara, les collites dels sumeris o els censos romans), en els que les dades s'estructuraven en certa manera escrita. Des de l'aparició dels ordinadors, el concepte de base de dades, però, ha estat ja sempre lligat a la informàtica.\nLa paraula base de dades es va utilitzar per primer cop a principis dels anys 1960 i a poc a poc s'ha anat integrant en la vida quotidiana com una paraula amb sentit més enllà de la informàtica. Els primers sistemes gestors de bases de dades es van desenvolupar als anys 1960. Fins aquesta època s'havien utilitzat majoritàriament per a guardar dades les targetes perforades i les cintes magnètiques. Durant els 60 dos models s'utilitzen durant aquesta primera època de les bases de dades: el model jeràrquic i el model de xarxa. CODASYL és un sistema basat en el model en xarxa i les idees de Charles Bachman i el IMS va ser desenvolupat per North American Rockwell (després absorbit per IBM).\nEl model de base de dades relacional (segurament el model més conegut i utilitzat en l'actualitat) va ser proposat per E. F. Codd el 1970. Codd criticava els models existents per confondre la descripció abstracta de la informació amb la descripció dels mecanismes físics d'accés. Durant molt de temps però, el model relacional només va ser un model acadèmic i els productes de CODASYL (com IDMS) i IMS eren utilitzats pels enginyers com a solucions que tenien en compte la tecnologia existent i en canvi el model relacional era un model molt més teòric.\nUnes de les primeres implementacions de bases de dades relacionals van ser Ingres de Michael Stonebraker de la Universitat de California, Berkeley i el System R un projecte d'IBM. Aquests dos prototips van ser anunciats el 1976. Els primers productes comercials no varen sortir fins a principis dels 80: Oracle i DB2. El primer sistema que va funcionar amb èxit en microcomputadors va ser dBASE per als sistemes operatius CP/M i PC-DOS/MS-DOS.\nDurant els anys 1980 l'activitat de recerca en base de dades es va centrar en les bases de dades distribuïdes però aquests sistemes sempre han tingut un baix impacte en el mercat. Un altre concepte teòric relacionat amb les bases de dades és el Model de Dades Funcional, però a part d'algunes aplicacions específiques en genètica, biologia molecular o investigació del frau el terme no ha tingut gaire èxit.\nAls anys 1990 la investigació en bases de dades va girar cap a les bases de dades orientades a objectes (OODB). Aquest tipus de bases de dades han tingut bastant èxit a l'hora de gestionar dades complexes en camps on les base de dades relacionals no poden treballar de forma eficient amb aquestes dades. Un exemple són les bases de dades espacials, repositoris de programari o repositoris multimèdia.\nAls anys 1990 també cal destacar el boom de les bases de dades de programari lliure com MySQL o PostgreSQL.\nActualment, al segle XXI el que més en parla en el món de les bases de dades és de les bases de dades XML. Tal com va passar amb les bases de dades orientades a objectes han aparegut múltiples empreses d'aquest sector però la majoria de noves característiques de les bases de dades XML s'estan incorporant a les bases de dades relacionals del mercat.\nL'arquitectura de base de dades consta de tres nivells: extern, conceptual i intern. Separar clarament els tres nivells va ser una de les principals característiques del model de base de dades relacional que domina les bases de dades del segle XXI.\nEl nivell extern defineix com els usuaris han de comprendre l'organització de les dades. Una sola base de dades pot tenir qualsevol nombre de punts de vista a nivell extern. El nivell intern defineix com les dades s'emmagatzemen físicament i com són processades pel sistema de càlcul. L'arquitectura interna es refereix a cost, rendiment, escalabilitat i altres qüestions operatives. El conceptual és un nivell d'adreçament indirecte entre l'intern i extern. Proporciona una visió comuna de la base de dades que és complicat pels detalls de com les dades són emmagatzemades o manejades, i que pot unificar els diversos punts de vista externs en un tot coherent.\nSegons el model d'implementació[modifica]\nUn model de dades és bàsicament una "descripció" d'alguna cosa coneguda com a contenidor de dades (alguna cosa on es guarda la informació), així com dels mètodes per guardar i recuperar informació d'aquests contenidors. Els models de dades no són coses físiques: són abstraccions que permeten la implementació d'un sistema eficient de base de dades; per norma general es refereixen a algoritmes i conceptes matemàtics.\nAlguns models que s'utilitzen freqüentment en les bases de dades:\nJeràrquiques: Consulteu l'article principal Bases de dades jeràrquiques.\nAquestes són bases de dades que, com el seu nom indica, emmagatzemen la informació en una estructura jeràrquica. En aquest model, les dades s'organitzen en una forma semblant a un arbre (vist a l'inrevés), a on un node pare d'informació pot tenir diversos fills. El node que no té pares és anomenat arrel, I als nodes que no tenen fills se'ls coneix com a fulles.\nLes bases de dades jeràrquiques són especialment útils en el cas d'aplicacions que fan servir un gran volum d'informació i dades molt compartits permet crear estructures estables i de gran rendiment.\nUna de les principals limitacions d'aquest model és la seva incapacitat de representar eficientment la redundància de dades\nAquest és un model lleugerament diferent del jeràrquic, la seva diferència fonamental és la modificació del concepte de node: es permet que un mateix node tingui diversos pares (possibilitat no permesa en el model jeràrquic).\nVa ser una gran millora pel que fa al model jeràrquic, ja que oferia una solució eficient al problema de redundància de dades, però, tot i així, la dificultat que vol dir administrar la informació en una base de dades de xarxa ha significat que sigui un model utilitzat en la seva majoria per programadors més que per usuaris finals.\nAquest és el model utilitzat en l'actualitat per a modelar problemes reals i administrar dades dinàmicament. Després que els seus fonaments fossin postulats el 1970 per Edgar F. Codd, dels laboratoris IBM a San José (Califòrnia), no va trigar a consolidar-se com un nou paradigma en els models de base de dades. La seva idea fonamental és la utilització de "relacions". Aquestes relacions podrien considerar-se en forma lògica com a conjunts de dades anomenats "tuples". Tot i que aquesta és la teoria de les bases de dades relacionals creades per Edgar F. Codd, la majoria de les vegades es conceptualitza d'una manera més senzilla i fàcil d'imaginar. Aquesta manera és considerant cada relació com si fos una taula que està composta per registres (les files d'una taula), que representarien les "tuples", i camps (les columnes d'una taula).\nEn aquest model, el lloc i la forma en què s'emmagatzemen les dades no tenen rellevància (a diferència d'altres models com el jeràrquic i el de xarxa). Aquest fet té l'avantatge que és més fàcil d'entendre i d'utilitzar per a un usuari esporàdic de la base de dades. La informació es pot recuperar o emmagatzemar mitjançant "consultes" que ofereixen una àmplia flexibilitat i poder per administrar la informació.\nEl llenguatge més habitual per construir les consultes a bases de dades relacionals és SQL, Structured Query Language o Llenguatge Estructurat de Consultes, un estàndard implementat pels principals motors o sistemes de gestió de bases de dades relacionals.\nDurant el seu disseny, una base de dades relacional passa per un procés que és conegut com la normalització d'una base de dades.\nFig.2 Estructura d'una base de dades relacionals\nDurant els anys '80 (1980-1989) l'aparició de 'dBASE' va produir una revolució en els llenguatges de programació i sistemes d'administració de dades. Encara que cal saber que el llenguatge dBase no utilitzava SQL com a llenguatge base per la seva gestió.\nNo Relacionals: Les bases de dades no relacionals (també denominades NoSQL) són una àmplia classe de sistemes de gestió de bases de dades que difereixen del model clàssic de les bases de dades relacionals (RDBMS). Les bases de dades no relacionals solen ser ràpides, no requereixen taules fixes, eviten unir-se a les operacions mitjançant els emmagatzemament de dades no normalitzades. Estan dissenyades per escalar horitzontalment. Les NoSQL més populars són, MongoDB,Couchbase, Riak, Memcached, Redis, CouchDB, Hazelcast, Apache Cassandra i HBase, les quals són productes de codi obert.\nTransaccionals: La seva única funció és enviar i rebre dades a alta velocitat. Aquestes bases són molt poc comunes i estan adreçades generalment a l'entorn d'anàlisi de qualitat, dades de producció i àmbit industrial. És important entendre que la seva única finalitat és recollir i recuperar les dades a la velocitat més elevada possible, per tant la redundància i duplicació d'informació no és un problema com en altres bases de dades. Normalment, per poder aprofitar-les al màxim, permeten algun tipus de connectivitat a bases de dades relacionals.\nMultidimensionals: Similars a les relacionals, però com el seu nom indica, pot treballar amb diverses dimensions de dades.\nSón bases de dades ideades per a desenvolupar aplicacions molt concretes, com a creació de Cubells OLAP. Bàsicament no es diferencien gaire de les bases de dades relacionals (una taula en una base de dades relacional podria ser-ho també en una base de dades multidimensional), la diferència està més aviat a nivell conceptual, en les bases de dades multidimensionals dels camps o atributs d'una taula poden ser de dos tipus, o bé representen dimensions de la taula, o bé representen mètriques que es volen estudiar.\nOrientades a objectes: Tracta d'emmagatzemar dades d'objectes complets.\nEls seus conceptes principals són:\nTextual (Documentals): Permeten la indexació de grans volums de text complet, i en línies generals realitzar cerques més potents. Això és possible perquè la indexació de documents és avaluada i refinada per controls terminològics (llistat de descriptors, tesaurus, llista d'encapçalaments de matèries, llistes d'autoritats, diccionari de paraules buides, diccionari de sinònims). Les bases de dades basades en el model textual estan orientades a gestionar documents de tipus cognitiu. Documents de tipus tècnic, acadèmic i cultural. Per exemple: el catàleg d'una biblioteca universitària amb tesis doctorals, ponències, articles científics, llibres electrònics, etc. Google és una exemple de base de dades documental del sector privat.\nDeductives: Permeten fer deduccions a través d'inferències. Es basa principalment en regles i fets que són emmagatzemats a la base de dades. Les bases de dades deductives són també anomenades bases de dades lògiques, arran del fet que es basa en lògica matemàtica.\nSegons la distribució de les dades[modifica]\nCentralitzades: Totes les dades són en un mateix lloc.\nDistribuïdes: Les dades es reparteixen a diferents llocs.\nla base de dades i el programari SGBD poden estar distribuïts en múltiples llocs connectats per una xarxa. N'hi ha de dos tipus:\n1. Distribuïts homogenis: utilitzen el mateix SGBD en múltiples llocs.\n2. Distribuïts heterogenis: Dona lloc als SGBD federats o sistemes multibase de dades en què els SGBD participants tenen cert grau d'autonomia local i tenen accés a diverses bases de dades autònomes preexistents emmagatzemats en els SGBD, molts d'aquests empren una arquitectura client-servidor.\nLa base de dades està emmagatzemada en diverses computadores connectades en xarxa. Sorgeixen a causa de l'existència física d'organismes descentralitzats. Això els dona la capacitat d'unir les bases de dades de cada localitat i accedir així a diferents universitats, sucursals de botigues, etcètera.\nSegons la variabilitat de les dades[modifica]\nBases de dades estàtiques\nAquestes són bases de dades de només lectura, utilitzades primordialment per a emmagatzemar dades històriques que posteriorment es poden utilitzar per a estudiar el comportament d'un conjunt de dades a través del temps, realitzar projeccions i prendre decisions.\nBases de dades dinàmiques\nAquestes són bases de dades on la informació emmagatzemada es modifica amb el temps, permetent operacions com actualització, esborrat i addició de dades, a més de les operacions fonamentals de consulta. Un exemple d'això pot ser la base de dades utilitzada en un sistema d'informació d'una botiga d'abarrotis, una farmàcia, un videoclub.\nSegons el contingut[modifica]\nBases de dades bibliogràfiques o documentals\nSolament contenen una representació o referència de la font primària, que permet identificar-la o localitzar-la. Un registre típic d'una base de dades bibliogràfica conté informació sobre l'autor, data de publicació, editorial, títol, edició, etc. d'una determinada publicació. Pot contenir un resum de la publicació original, però mai el text complet, perquè sinó estaríem en presència d'una base de dades a text complet (o de fonts primàries – vegeu més avall).\nBases de dades quantitatives o factuals[modifica]\nCom el seu nom indica, el seu contingut són xifres o nombres. Per exemple, una col·lecció de resultats d'anàlisis de laboratori, entre altres.\nBases de dades de text complet\nEmmagatzemen les fonts primàries, com per exemple, tot el contingut de totes les edicions d'una col·lecció de revistes científiques.\nUn exemple són les guies telefòniques en format electrònic.\nBases de dades o "biblioteques" d'informació química o biològica\nSón bases de dades que emmagatzemen diferents tipus d'informació provinent de la química, les ciències de la vida o mèdiques. Es poden considerar en diversos subtipos:\nAquelles que emmagatzemen seqüències de nucleòtids o proteïnes.\nLes bases de dades de rutes metabòliques\nBases de dades d'estructura, comprèn els registres de dades experimentals sobre estructures 3D de biomolècules\nBases de dades clíniques\nBases de dades bibliogràfiques (biològiques, químiques, mèdiques i d'altres camps): PubChem, Medline, EBSCOhost.\nExemples de bases de dades[modifica]\n↑ Association for Computing Machinery. Association for Computing Machinery. Conference. Proceedings of the annual conference, 1977 [Consulta: 14 juliol 2011].\n↑ Abadal Falgueras, Ernest; Codina Bonilla, Lluís. Bases de datos documentales: Características, funciones y método (en castellà). Madrid: Síntesis, 2005. ISBN 8497562631.\n↑ «What is database (DB)? - Definition from WhatIs.com» (en anglès). SearchSQLServer, 26-05-2017.\n↑ «What is a database?» (en anglès). http://www.bbc.co.uk.+[Consulta: 26 maig 2017].\n↑ «What is a database?» (en anglès). http://www.usg.edu.+[Consulta: 26 maig 2017].\n↑ Codina, Lluís; Abadal Falgueres, Ernest; Martín Escofet, Carme; Costal Costa, Dolors; Raventós Moret, Jaume «Sistemes de gestió documental i bases de dades documentals, setembre 2010». Bases de dades. Universitat Oberta de Catalunya, 2010-09.\nModel de taula\nMicrosoft SQL Server, bases de dades de l'empresa nord-americana Microsoft\nUtilitat d'una base de dades relacional Arxivat 2009-10-22 a Wayback Machine. (BASAP)\nQuè és i com és una base de dades relacional Arxivat 2009-10-22 a Wayback Machine. (BASAP)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Base_de_dades&oldid=29826520»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 abr 2022 a les 22:22.


Yannick Llaugé ''L'objectiu és sortir cada diumenge a guanyar el partit'' - UE Sant Andreu\nYannick Llaugé ”L’objectiu és sortir cada diumenge a guanyar el partit”\nYannick Llaugé és l’entrenador del juvenil cadet femení de l’entitat quadribarrada des de l’agost del 2016. Quan va rebre la trucada del club no s’ho va pensar dues vegades i va acceptar el repte d’entrenar a l’equip que es troba a primera divisió. Actualment el Sant Andreu ha jugat vuit jornades, aconseguint tres victòries – totes elles com a visitants – dos empats i tres derrotes, fet que l’ha deixat en la vuitena posició. L’equip, format per gent jove que aspira a estar algun dia defensant la samarreta del primer equip, es troba en creixement, després d’assolir l’ascens la passada temporada en vèncer al play off al Santa Eugènia per un global de 5-2\nCom s’ha adaptat l’equip a una categoria nova i exigent?\nValoro positivament aquestes primeres jornades perquè som un equip que tot just acaba d’aconseguir l’ascens des de Segona Divisió. Ens hem reforçat, però tot i això encara necessitaríem una mica més de recanvis perquè a vegades els partits se’ns fan una mica llargs. Tot i això, estic satisfet del rendiment de l’equip, ens trobem en la zona alta de la lliga i, tot i que penso que la lliga serà molt apretada, no hauríem de patir per assolir el nostre objectiu de la permanència.\nPel que fa al ritme de competició, sí que hi ha un gran canvi entre la categoria on ens trobàvem l’any passat i aquesta però hem aconseguit arribar a un nivell apropiat per a les exigències d’aquesta competició.\nL’equip puntua més com a visitant que com a local, per què?\nFora de casa hem aconseguit actualment nou dels onze punts que té l’equip. El que hem estat treballant fins ara és la intensitat i el Narcís Sala és un dels camps més grans que ens podem trobar a la nostra lliga. Per tant, aquestes dimensions ens exigeixen moltíssim més fons físic i això implica que, tenint un joc tan intens, hàgim de guanyar més en resistència. Fins que no assolim aquest objectiu, els partits se’ns seguiran fent llargs.\nTot i això, quan hem jugat al Narcís Sala hem fet sempre bones primeres parts però per contra, durant les segones meitats dels partits la fatiga apareix i ens costa molt més mantenir el ritme intens que és el que ens agrada.\nEt preocupa que es doni aquesta situació?\nNo em preocupa per les alçades de temporada on ens trobem. El més important fins ara era assolir els conceptes que hem estat treballant com l’amplitud, el joc col·lectiu, la intensitat… i les noies ho han fet a la perfecció. Ara haurem de seguir treballant per assolir més fons físic i ser un equip competitiu des del primer minut fins al xiulet final de l’àrbitre.\nSi t’hi fixes, els camps on hem aconseguit els tres punts són terrenys de joc amb dimensions més aviat petites que ens permeten treballar molt intensament i recuperar ràpidament la pilota per tornar a atacar.\nDesprés de vuit jornades, cap a on ha de mirar l’equip?\nA part de la permanència que ens ha marcat com a objectiu el club, nosaltres no ens marquem fites. Des del vestidor volem guanyar tots els partits i els plantegem perquè així sigui. L’objectiu és sortir cada diumenge a guanyar i al final de temporada veurem on acabem per fer tot tipus de valoracions.\nLaia Parera sembla ser una fixe a la Selecció Sub16, com ho valores?\nDe cara a l’equip és un orgull tenir una jugadora que pot competir amb les millors jugadores de Catalunya. Això hauria de ser un punt de reforç més per al club i que s’atreveixi a invertir en el femení perquè sempre és important veure com jugadores de la teva entitat et representen en aquestes categories. A més, és important intentar crear una escola femenina que sigui potent perquè vegin el Sant Andreu com a referència del futbol femení. Que Laia Parera estigui a la Selecció Sub16 ja és un gran pas endavant que, de ben segur, el Sant Andreu en sortirà beneficiat.\nFotos: Pedro Salado – UE Sant Andreu


MOIXENT – VALLADA PER ASFALT | PENYA CICLOTURISTA PER LES TRAVESSES\nPublicado: 22 agosto, 2013 en Sin categoría\nDATA:DATA: 17 d’Agost de 2013\n-Paco Boluda, “Boluhome”, un home tranquil, el director de ruta, el mecànic.\n-Rafa Gil, “el potro”, el metge de l’equip.\nEn Agost continúen la majoria de travessers de vacances. Així que ens vam juntar els Boluda i el boludo de Rafa una vegada més. Això sí no vam necessitar a ningú més per passar-ho genial. Els dos valents d’este dissabte sóm menys cabres que els clàssics travessers, així que vam decidir “agarrar” les scott d’una única suspensió (realment jo és l’única que tinc) i fer una ruteta per asfalt, com a nosaltres ens agrada.\nDe nou quedarem matinet, a les 7:30 h, al carrer escultor Benlliure, “on mana Rosa la gata…”, sense retrasos. Tirarem pel camí d’Aielo, passant per l’ermita, travessant el Poblet (toma Contre… perquè L’Olleria sí és un poble en solera…) i agarrante el clàssic port del Campello. Xarrant i patint un poc pujarem, i després baixada cap a Moixent. Poc abans del poble, vam vore l’embassament del bosquet, que com podeu vore en les fotos és preciós. Una “lugarenya” que passetjava i ens va fer les fotos ens va dir que per allí també hi havien rutes. Les farem atre dia.\nEn Moixent vam esmorzar. Rafa no parava de xarrar. Què pesat!!! El pobre Paco ho aguantava estoicamente. Inclús parlava i tot…\nI ara la part cultural de la setmana…\nMoixent (Mogente per alguns tanos…) és un poble de la comarca de la Costera. Limita amb la Font de la Figuera i Vallada, en la mateixa comarca, i en Enguera (Canal de Navarrés), Fontanars dels Alforins i Ontinyent (en la Vall d’Albaida). Està a la vora del riu Canyoles i als peus de la Serra Grossa… (mare meua si està als peus de la serra…).\nEn les Alcusses es troba el major jaciment ibèric de Comunitat valenciana. És un poblat enmurallat on se creu van viure unes 1000-1200 persones. Està a 714 m d’altura i va ser declarat monumento històric-artístic.\nEn este poblat se va trobar en 1931 una figureta ibèrica de bronze que representa un guerrer a cavall (alguns creuen que és Rafa el potro…). Data del segle V o IV abans de Crist, coneguda com el guerrer de Moixent. S’ha interpretat com una escultura funeraria que podria servir al difunt en la transició a l’altra vida, o com agraïment pels favors concedits. La peça original pot visitar-se en el Museu de Prehistòria de València.\nDe Moixent a Vallada anàrem per una carretereta asfaltada, pensant el que patiríem després. I així va ser. Paco va aguantar com un campeó que és (quasi tant com el València campeó…), i Rafa va patir molt. Paco deia que se m’anava tota la força per la boca… però era la ràbia la que intentava expulsar. El lloc és molt bonic, una serreta en casetes i unes ermites. Vam vore un au rapaç enorme, que no sabem si seria un àguila o un voltor… o pot ser l’ombra de Xavi plantejant…\nSón unes rampes impressionants. El sacro (segons Gustavo el sacromonte) ens feia molt de mal, però a la marxeta (Rafa fent zig-zag i xarrant… ) vam arribar dalt, patint.\nDesprés ja més fácil, baixar el port i d’Aielo a Olleria pel camí de Cairent.\nAra venen festes… Però en setembre… a vore si quedem!!!\nRafa segons tinc entes al cavall del guerrer li dien Lapierre i segons diuen de vegades sobrevolaba la Serra Grossa en forma de voltor.\n24 agosto, 2013 en 12:15\nUn cavall es un cavall…. El millor esser que hi ha sobre la terra.\nLa lapierre nomes va perque tu eres una maquina…\nL’OLLERIA – PLA DE CORRALS


Fatiga i Covid-19: una relació per descobrir - Social.cat\nUn equip d’investigadors de Lleida estudia si un altre virus podria ser la causa de la fatiga crònica\nDimecres, 15 de setembre de 2021 | 09:45 h\nLa síndrome de la fatiga crònica afecta entre un 0,4 i un 2% de la població | Diputació de Lleida\nEl doctor Lluís Rosselló, cap de la secció de Síndrome de Sensibilització Central de l'Hospital Universitari de Santa Maria de Lleida, ha presentat les primeres conclusions de la investigació que s'està duent a terme a través d'una col·laboració entre la Diputació de Lleida, l'IRBLleida i la UdL. Es tracta d'un estudi que, tot comparant els símptomes de la fatiga post Covid i els de la síndrome de la fatiga crònica, vol aprofundir en les possibles causes d'aquesta malaltia.\nL'equip del doctor Rosselló ja fa molts anys que estudia la síndrome de la fatiga crònica, una malaltia que afecta entre un 0,4 i un 2% de la població. “Ens vam adonar que la gent que queda cansada o fatigada després de passar la Covid presenta una simptomatologia molt similar a aquelles que pateixen la síndrome de la fatiga crònica”, explica el doctor Rosselló. Així, van decidir fer un estudi multigrupal comparant valors funcionals de 22 persones que han passat la Covid i tenen fatiga, 22 que tenen fatiga crònica, i 22 persones sanes. Se'ls miraven una sèrie de paràmetres, com el consum màxim d'oxigen, el llindar anaeròbic i la mitjana d'aprofitament d'oxigen, amb l'objectiu de descobrir les causes de la fatiga.\n“Després de diverses valoracions hem observat que la gent que té fatiga post Covid té gairebé els mateixos valors funcionals que la gent que té la síndrome de la fatiga crònica, amb molta diferència entre aquests dos grups i la gent sana”, assegura el doctor Rosselló. “Això ens fa pensar que la gent que ha passat la Covid podria tenir una lesió similar a aquells que pateixen fatiga crònica, que creiem que és a nivell de la mitocòndria”, afegeix.\n"Podria ser que aquest estudi ens confirmés que, efectivament, darrere de la fatiga crònica hi ha un virus, igual que darrere de la fatiga post Covid hi ha la Covid-19"\nI és que, tot i que la síndrome de la fatiga crònica és una malaltia que segueix sent un misteri, l'equip del doctor Rosselló ha observat que possiblement la lesió està a nivell de la mitocòndria, que és la part de la cèl·lula que aprofita l'oxigen per donar energia a aquesta. A més, ja fa anys que se sospita que la fatiga crònica podria ser una malaltia viral, “i podria ser que aquest estudi ens confirmés que, efectivament, darrere de la fatiga crònica hi ha un virus, igual que darrere de la fatiga post Covid hi ha la Covid-19”, explica l'investigador. De SARS ja fa molts anys que n'estem afectats. Podria, doncs, ser la SARS la causa de la fatiga crònica?, es pregunta, i assegura que si no és la SARS, “podria ser un virus similar”.\nL'equip investigador ha observat que hi ha una recuperació més ràpida entre les persones que han passat la Covid | Diputació de Lleida\nPer tal de saber si realment hi ha un problema a nivell de la mitocòndria, l’equip del doctor Rosselló està duent a terme una anàlisi de la metabolònica per veure si hi ha detritus de les mitocòndries a la sang, i també s’han fet estudis analítics de les participants, del qual encara estan pendents de resultats, però que esperen que puguin ajudar a entendre una mica millor les causes de la síndrome de la fatiga crònica.\n“Pensem que l'estudi podria servir per descobrir noves línies terapèutiques per persones afectades tant per fatiga crònica com per fatiga post Covid, tot i que nosaltres busquem més la causa, ja que si no saps la causa no saps com enfocar el tractament”, diu el doctor Rosselló. Actualment, el tractament de la fatiga crònica es basa en l'exercici físic, progressiu i controlat per gent experta. “És com si entrenessis la mitocòndria a fer servir el nivell d'oxigen que necessita”. I, de fet, la fatiga post Covid també s'està tractant de la mateixa manera, amb un reordenament cap a l'exercici físic.\nPel que fa a la recuperació, l'equip investigador ha observat que hi ha una recuperació més ràpida entre les persones que han passat la Covid. De fet, “la majoria de persones que havien passat la Covid-19 ja havien notat una discreta millora quan vam fer les segones proves”, explica el doctor Rosselló. En canvi, això no passa amb la síndrome de la fatiga crònica, ja que “qui la pateix està sempre malament”, puntualitza el doctor.\nLes dones, les més afectades per la fatiga\nUn altre dels misteris de la Covid és que, tot i que afecta més a homes, la fatiga post Covid afecta més a les dones, de la mateixa manera que passa amb la fatiga crònica: tot i que pot afectar a tothom, són les dones les que pateixen una simptomatologia més forta. “Podria ser una qüestió hormonal, tot i que no ho sabem del cert”, apunta l'investigador.\nÉs per aquest motiu que a l'estudi només hi han participat dones. “Vam començar pensant a incloure algun home a l'estudi”, explica el doctor Rosselló, “però curiosament la majoria de les persones que havien vingut a la unitat de fibromiàlgia i fatiga crònica de l'Hospital Universitari de Santa Maria eren dones”. “I és clar, si tens un 90% de dones, el que fas és fer l'estudi precisament amb elles, per no alterar l'estadística”, conclou el doctor Rosselló.


Marc Castellà Bové, pianista: 2014\nPodeu seguir-me a: http://www.marccastella.cat\nPublicat per Marc a 15:39 Cap comentari:\nEl Duo 7+3 s'estrena a Cervera!\nFotografia: Ton Castellà\nDesprés dels concerts realitzats amb la Jove Orquestra Nacional de Catalunya (JONC) al Pavelló de Puig-reig, al Teatre Fortuny de Reus i a l'Auditori de Barcelona, interpretant la celesta i l'orgue en el Poema de l'èxtasi d'Skriabin, us escric el comentari de Marisa Ruiz Magaldi sobre l'obra:\nMentre componia el Poema de l'èxtasi (1905-1908), Alexander Skriabin s'hi referia com "una gran joia, un enorme festival". Skriabin entén la música com un acte participatiu de celebració, no tan sols una font de plaer estètic receptiu o passiu. En el Poema de l'èxtasi, que constitueix la seva quarta simfonia, utilitza la plantilla de gran orquestra romàntica amb una important secció de percussió, i hi incorpora sèries de colors projectades per la tastiera di luce, dissenyada pel seu amic fotògraf Mozer, i textos escrits per ell mateix. L'objectiu és portar l'oient a un estat superior i transcendent; un èxtasi que Skriabin identifica amb l'acte creatiu.\nAprofito per anunciar-vos un nou concert, que tindrà lloc el proper diumenge, 11 de maig a les 19h, a l'Auditori Municipal de Cervera. El Duo 7+3 ens estrenem a Cervera!\nL'Esther Piñol a l'arpa, i jo al piano, interpretarem obres de Ravel, Debussy i Dussek, entre altres.\nFotografia: Miquel Camacho\nPodeu fer un tast del concert a través d'aquest vídeo, realitzat i produït de manera excel·lent per Miquel Camacho.\nPublicat per Marc a 12:15 Cap comentari:\nPublicat per Marc a 14:40 Cap comentari:\nPublicat per Marc a 21:58 Cap comentari:


Des del Bages » FOCS FORESTALS\nArxiu per a 'FOCS FORESTALS' Categories\nMaleïdes burilles (focs a la Jonquera i Portbou)\nEls focs de l’Empordà: Una altra vegada les maleïdes burilles!\nIncivisme,sí. Tanmateix de l’incivisme no tan sols en són responsable els qui el practiquen. El 2005 en un petit aparcament després del Pont de Malagarriga (Cardona) es va iniciar un gran incendi que va cremar tot Valldeperes, part de Serrateix i Gargallà. El 2007 se’n va iniciar un altre a Km més avall al voral de la carretera, que va cremar l’Obaga de Malagarriga. En aquest blog en la categoria Focs Forestals trobareu més detalls i reflexions. Avui com aleshores em torno a preguntar, si han trobat tantes burilles com és que no les trobessin abans? No tenim i paguem tot un conjunt de vigilans (forestals, guaites…) per prevenir els focs? Tant costa d’esbrinar-ho abans i donar l’alerta a la ciutadania? Els aparcament salvatges i alguns vorals (no tots) de les carreteres són punts calents de grans incendis com ho són els revolts i la reducció de carrils per als accidents de trànsit. Compte! Tots hi podem fer alguna cosa, si més no dir-ho.


Arts Education Monitoring System (AEMS). Final report | Interacció\nInici Apunts Arts Education Monitoring System (AEMS). Final report\nPublicat per Interacció el 10/07/2013 - 14:37 | Última modificació: 11/12/2015 - 15:57\nPel que fa als resultats, es fa evident que hi ha poc consens sobre el significat del terme educació artística i cultural, s’hi detecten diferents connotacions en funció del país. Mentre que a Espanya i Hongria fa referència a l’educació professional dels artistes, a altres països com Alemanya o Àustria té un significat més ampli i abasta altres àmbits com el desenvolupament econòmic, la inclusió social o el sistema educatiu obligatori. L’estudi mostra que es tracta d’un sector molt complex, amb moltes institucions involucrades i tracta d’esclarir aquesta complexitat. També assenyala que durant el transcurs del projecte els canvis polítics i la crisi financera han afectat les economies i les prioritats dels governs dels països participants, la qual cosa ha afectat de manera negativa molts programes educatius.\nS’hi analitzen els tipus de contractes de treball, el gènere, les xarxes i la mobilitat entre països. Es detecta que els treballadors i treballadores d’aquest sector són apassionats, cultes i estan ben preparats, però compten amb pocs recursos i unes condicions laborals bastant precàries. Dominen els contractes freelance tot i que les institucions culturals donen molta importància a les activitats educatives. En general, el sou és baix i hi ha poques oportunitats de desenvolupament professional. Les més afectades per aquesta precarietat són dones altament qualificades. Les xarxes personals són un factor important a l’hora d’aconseguir noves feines. Hi ha també poca mobilitat internacional la qual cosa limita l’intercanvi de coneixement. S’hi assenyala que cal millorar la recollida de dades i realitzar una diagnosi més en profunditat del sector si es vol que l’educació artística i cultural a Europa surti de la precarietat i deixi d’estar condicionada pels canvis i capricis polítics.\nL’estudi realitza una sèrie de recomanacions, a continuació esmentem algunes:\nPer als governs a escala estatal:\nExplorar i aprofitar el coneixement i l’experiència de les institucions en matèria d’educació cultural per desenvolupar polítiques i estructures més efectives;\nEstimular l’intercanvi entre recerca i pràctica per garantir la pertinència de les dades;\nCol·laborar amb nous actors (ex. fundacions) per activar noves sinèrgies;\nMesurar l’impacte quantitatiu i qualitatiu del finançament públic;\nIntensificar el discurs públic sobre educació artística i cultural.\nIntegrar els educadors culturals en la planificació i desenvolupament estratègic de les institucions;\nGarantir partides pressupostàries per a les activitats educatives;\nOferir a l’equip educatiu el mateix nivell de protecció, sou i beneficis que a la resta de professionals que treballen a la institució;\nImplementar esquemes de gestió de qualitat i reconèixer la importància de les condicions de treball per garantir una oferta de qualitat;\nCrear nous incentius per a la promoció d’unes bones condicions de treball.\nPer als educadors culturals:\nDefinir les qualificacions necessàries per garantir la professionalitat del sector;\nMillorar el contingut de les discussions professionals a xarxes, conferències i trobades;\nMillorar el treball en xarxa i establir grups d’interès conjunts amb el sector artístic;\nInvestigar per què les dones superen en nombre als homes en els llocs de treball relacionats amb l’educació cultural.\nDedicar recursos per a la recerca comparativa i la recollida de dades en els programes de finançament europeu de la cultura;\nReconèixer que l’educació artística és un element clau en les polítiques culturals europees;\nContinuar i enfortir l’intercanvi d’experts i investigadors a través de xarxes (ex. European Expert Network on Culture (EENC), ACEnet of Administrators...);\nCrear oportunitats per a l’intercanvi, la mobilitat i el debat entre els educadors culturals a Europa;\nIdentificar les diferències i desigualtats en matèria d’infraestructures als diversos països i fomentar l’intercanvi de coneixement.\nPDF Arts Education Monitoring System (AEMS). Final report\nprofessionalització, estructura de mercat, polítiques públiques, població activa


La Diputació, al costat de la 12a Fira d’Artesania de Castellnou de Seana | Diputació de Lleida\nInici / La Diputació, al costat de la 12a Fira d’Artesania de Castellnou de Seana\nSe celebrarà el proper diumenge 8 de febrer al pavelló poliesportiu i hi haurà tallers per als més petits i comptarà amb més de seixanta parades\nLa Fira d’Artesania de Castellnou de Seana arriba aquest any a la seva 12a edició amb la participació de més d’una seixantena de parades d’artesania que inclouen productes agroalimentaris, articles i complements artesanals.\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha rebut els organitzadors de la Fira i ha destacat “que es tracta d’un esdeveniment consolidat en la promoció del territori”. La presentació d’aquest certamen, que s’ha dut a terme a la Diputació, ha comptat amb la participació del diputat Antoni Villas; de l’alcalde de Castellnou de Seana, Jordi Llanes; de la regidora de Cultura, Teresa Simó, i del tinent d’alcalde Andreu Balagué.\nDes de les 10.00 fins a les 19.00 hores, a la fira els visitants hi podran trobar productes de ceràmica, porcellana, papereria, fusta, joieria, sabó, cosmètica, coure, espelmes, tèxtil, joguines, vidre i productes gastronòmics, com ara herbes aromàtiques, olis, mel, fruits secs, torró, pa, dolços, vins, embotits, formatges, conserves, bolets i melmelades.\nLes parades d’artesania es complementaran amb diferents activitats paral•leles, que inclouen la inauguració de l’exposició de figures “Eines i estris” de l’artista local Antoni Forns, que mostra una part de la cultura popular, i l’organització de diferents tallers adreçats als més petits, com el Taller Festival del Reciclatge, tallers de joguines amb materials reciclats i el Taller de Maquillatge infantil de Fantasia.\nDeclaracions Sr. Jordi Llanes


GMV: ACTIVITATS DE SENDERISME, MARXA DE L'U DE MAIG I ASCENSIO AL PENYALBA\nACTIVITATS DE SENDERISME, MARXA DE L'U DE MAIG I ASCENSIO AL PENYALBA\nEl cap de setmana passat el Grup Muntanya Valldigna ha participat en 2 activitats de muntanya.\nEl dissabte 1 de maig es realitzava la marxa popular a les Creus, on membres del GMV començaven la ruta per les Fontetes de Cantus a les 8 del matí enfilant-se cap a les Tres Creus. A les deu i mitja arribaven a la tercera Creu on es va esmorzar. Després d'un merescut descans decidiren visitar la Font de la Sangonera; des d'allí es baixà per la Senda dels Amoladors fins a arribar a la població de Tavernes a la una i mitja.\nEl dia següent tocava anar al cim de Penyalba. Aquesta marxa, organitzada pel Grup Muntanya Valldigna en col•laboració amb la Regidoria de Medi Ambient de l'Ajuntament de Simat, començava a les 8 del matí des de la Porta del Monestir de Santa Maria de la Valldigna. Els participants eixien cap a la Font Nova de les Foies amb cotxe. Una vegada allí, eixiren a peu per la Font del Gos camí al Penyalba. Durant el trajecte passaren pel Montdúver i seguiren per la cresta de la muntanya, que arriba fins al Forat de la Drova, on esmorzaren. Després seguiren fent camí fins arribar al Penyalba a les 12h. Després de fer-se unes quantes fotos i esplaiar-se, decidiren baixar cap al lloc d'inici, La Font Nova. Al baret de les Foies, al costat de la Font, els esperava una paella que es van afanyar a menjar-se després de l'esforç fet al llarg del matí.\nDurant els dos dies va fer un temps un poc inestable, cosa que no va impedir que els nombrosos participants que acudiren a les dos activitats, gaudiren de diversitat de contrasts paisatgístics pel canvi constant de l'oratge.\na divendres, de maig 07, 2010


Victòria serena ~ La Mossegada\nBon dia i bon dilluns internautes. David Starr Jordan, un prestigiós naturalista escrivia a finals del S.XX que 'La saviesa consisteix en saber quin és el següent pas; la virtut, en fer-lo.' Comentari que podem aplicar al que sembla ser la filosofia d'Oriol Junqueras que lluny de fer sang vers els seus rivals després de guanyar les eleccions europees a Catalunya va mostrar-se conciliador i confiat en que els resultats afavoriran que hi hagi consulta. Aquesta victòria a Catalunya no deixa de ser simptomàtica tenint en compte que des de 1936 els republicans no acariciaven un èxit com aquest. Així ho indicaven algunes enquestes publicades al llarg de la campanya, però es clar, sempre hi havia el dubte de si els indicis d'aquest canvi de cicle acabaria materialitzant-se en detriment de CiU, que tot i la segona posició ha aguantat força bé el desgast al capdavant del govern.\nDiuen els que coneixen el president d'ERC que és un home que sap gestionar molt bé els èxits i precisament, aquesta prudència allunyada de l'eufòria podria ser fruit del full de ruta que té la formació republicana. Aquests moviments es traduïrien segons diverses fonts en la més que possible entrada dels republicans al govern de la Generalitat, un cop superada amb nota la prova europea i serviria per reforçar la unitat de cara al 9-N.\nSi a Espanya la desfeta del PSOE ha estat sonada tot i el "peixet" donat per les ficades de pota del candidat PoPular, a casa nostra el PSC també ha estat castigat durament amb la pèrdua de 21 punts (prop de 300.000 vots) respecte a les darreres europees del 2009, passant de ser la primera força a la tercera com ja passà a les últimes autonòmiques. Veurem si l'autocrítica que feia ahir l'encara líder dels socialistes catalans porta el partit de Navarro a convocar un congrés extraordinari tal com demanen els crítics o bé prefereix enfonsar-se amb la seva matriu del carrer Ferraz solidaritzant-se amb un Rubalcaba tocat de mort, que estaria pensant avançar les primàries i no presentar-s'hi un cop perduts 8 eurodiputats dels 22 que tenia fins ara.\nL'abstenció de gairebé el 55% no ajudà gaire a PP i PSOE que van veure com perdien 2,7 milions de vots el primer i 2,4 milions el segon. D'aquesta manera, malgrat que els PoPulars guanyaren a nivell espanyol, la victòria fou amarga observant les cares llargues, la de Sánchez-Camacho més que altres, perquè només aconseguiren 16 dels 23 escons que tenien a Brussel·les. Per això mateix els pocs que esperaven que Rajoy aparegués al balcó del carrer Génova es quedaren amb les ganes perquè el president de la formació estava desaparegut en combat i això que havia guanyat.\nAl marge de la pèrdua de confiança en el bipartidisme destaca l'augment de les forces d'esquerra, personalitzades en IU i Podemos, la gran sorpresa de la llarga nit electoral. La flamant i nova formació del professor Pablo Iglesias feu saltar totes les previsions i aconseguí 5 eurodiputats, una gesta impressionant pel poc suport mediàtic que s'ha vist compensat per la gran acceptació que ha tingut a les xarxes socials, canalitzant bona part dels indignats del 15-M que han vist en aquest partit una llum allunyada dels tradicionals polítics.\nPerò com que en aquesta vida i possiblement en l'altra mai no plou a gust de tothom, tampoc en sortí massa beneficiat el partit de Vidal Quadras (VOX) el qual quedà sense representació europea. Un fet paradoxal si tenim en compte que a bona part dels països membres han vist incrementat el nombre de partidaris de les formacions feixistes i d'ultradreta que es declaren obertament contràries a la UE, quelcom que haurien de tenir en compte aquests funcionaris que triem cada cinc anys perquè les seves polítiques no només desaniment la ciutadania sinó que afavoreixen els fantasmes del passat com a grans beneficiats de l'euroescepticisme.\nEn l'àmbit de les perles destacarem dos esveniments que al marge de la indignació que produeixen ens mostren la realitat d'aquest país que pretén promocionar la Marca España amb valors més que qüestionables com a símbol de modernitat. Si divendres coneixíem que la Junta Electoral havia admès el recurs d'un seguidor de l'Atlètic de Madrid per lliurar-se de ser vocal a una mesa electoral pel simple fet d'assistir a la final de la Champions a Lisboa, també ens assabentàvem d'un altre cas molt més flagrant. Segons va explicar ella mateixa a 8TV, a una catalana que treballa a Dublín li fou rebutjat el recurs perquè el contracte que acreditava que li impedia venir perquè treballa a la capital irlandesa estava en anglès i com que ningú de l'organisme electoral no parlava anglès la nostra protagonista va haver de pagar-se el bitllet d'avió i presentar-se al col·legi sí o sí.\nEn fi internautes, com deia l'assagista Elbert Hubbard: 'Tot home és un ximple com a mínim cinc minuts al dia. La saviesa consisteix a no sobrepassar-ne el límit' i em temo que aquesta gent l'ha superat amb escreix.


Stegelshof Kerkrade Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nStegelshofGrote Stegel 21, Eygelshoven-Kom, Kerkrade, Països Baixos - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en170comentarisStegelshofVeure més fotos"Gezellig, no nonsense familie b&b."JeroenNetherlandsVeure més fotosVeure totes les 40 fotosMolt bona ubicació 8,6Veure al mapa8,6UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Landgraaf, vosté es sentirà com a casa a Stegelshof, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Landgraaf. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Stegelshof no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that check-in after 20:00 hours is not possible, unless confirmed by the property prior to arrival.\nPlease note that when guests book a 2-person rate, guests can only make use of 1 bedroom. Comentaris recents de clients


Juanito Oiarzabal anima els deniers a gaudir del Montgó en el Dia Internacional de les Muntanyes Juanito Oiarzabal anima els deniers a gaudir del Montgó en el Dia Internacional de les Muntanyes\nD. Aventura - Esports - Excursions - Excursions - Oci - Oci i entreteniment - Senderisme\n24 de novembre de 2011 - 14: 52\nEl proper diumenge 11 de desembre es conmmora a tot el món el Dia Mundial de les Muntanyes, i l'ajuntament de Dénia, des de l'Agenda 21, ha preparat una excursió a la nostra muntanya, el Parc Natural del Montgó, Per donar l'oportunitat als deniers de gaudir d'un paratge natural únic que tan a prop tenim.\nPer a això, demà divendres s'obriran les inscripcions a la pàgina web de l' Agenda 21, De manera que tot el que vulgui gaudir del Dia Internacional de les Muntanyes pugui apuntar-se amb antelació, ja que les places són limitades.\nLa jornada començarà amb un esmorzar a les 8 del matí al Centre de Visitants del Parc Natural del Montgó, per arrencar amb l'ascens a les 9 pel Coll de Pous. L'arribada al cim està prevista a les 12 del migdia, i allí s'han preparat moltes activitats i alguna sorpresa. L'excursió finalitzarà a les 15 hores, i serà llavors quan els excursionistes que ho desitgin podran gaudir d'un dinar de germanor entre muntanyencs. Les inscripcions tindran un preu de 8 o 15 euros, depenent de si l'excursionista es queda a dinar o no.\nJesús Reina, de l'Agenda Local 21, Vicente Chelet, Regidor de l'àrea, Juan Carlos Signes, Regidor d'Esports i Medi Ambient i Salvador Navarro, de la Associació de Veïns del Montgó, Han insistit en la importància de respectar i conèixer el nostre paisatge perquè les futures generacions puguen gaudir-lo de la mateixa manera que nosaltres.\nAquest any, com va passar el passat, es connectarà durant l'excursió amb diferents punts de tot Europa que també estiguin celebrant el dia, especialment amb Barcelona, ja que l'Agenda 21 de Dénia manté molt bona relació amb el departament de Medi Ambient de la Diputació de Barcelona.\nA més, com a al·licient, el muntanyenc i alpinista espanyol Juanito Oliarzábal, que ha escalat tots els vuit mils del món, ha gravat un vídeo convidant a la població a pujar al Montgó i celebrar el Dia de les Muntanyes.


Un nou tram de camí accessible per a tothom uneix Ansalonga i la\nUn nou tram de camí accessible per a tothom uneix Ansalonga i la Cortinada\nNoticies » Societat 30 de juliol, 2018\nAquest dilluns al matí s´ha inaugurat el nou camí de la Cortinada a Ansalonga, que transcorre pel costat del riu. És una més de les iniciatives emmarcades del pla sectorial d´infraestructures verdes que en el futur permetrà connectar tota la parròquia d´Ordino.\nEl pla sectorial preveu la cessió d´una part de terrenys per crear camins com aquest de forma permanent.\nEl tram inaugurat aquest dilluns, d´uns 650 metres i amb un cost de 140.000 euros, permetrà gaudir d´un camí envoltat de natura que enllaça les dues poblacions ordinenques.La ministra de Medi Ambient, Sílvia Calvó, destaca que tindrà altres utilitats, ja que també forma part del camí dels drets humans.\nEl pla sectorial d'infraestructures verdes es va iniciar fa quatre anys. En una segona fase el nou tram presentat unirà Ansalonga amb Sornàs. L'objectiu és que tota la parròquia d'Ordino quedi connectada a través de camins com aquest.\nUna ruta per connectar els camins des de Sant Julià de Lòria fins a Sorteny


“La dansa és la forma de comunicació més flexible que puguem articular. Un diàleg sense paraules capaç de dir-ho tot.”\nDirector i fundador de R.O.P.A. – Roberto Olivan Performing Arts i del Festival Deltebre Dansa, esdeveniment internacional celebrat anualment des del 2004. Format a l’Institut del Teatre de Barcelona i a l’escola P.A.R.T.S. de Brussel·les, ha ballat sota la direcció de reconeguts creadors com ara Anne Teresa De Keersmaeker, Robert Wilson, Tom Jansen i Josse de Pauw. En els darrers anys, ha estat impartint classes i tallers per tot el món, a més de desenvolupar la seva carrera com a coreògraf i ballarí al sector cinematogràfic. Ha sigut el director artístic d’importants esdeveniments culturals i membre del jurat en diversos concursos de dansa. Ha participat en trobades sectorials del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i forma part del Consell Assessor de Cultura de la Generalitat de Catalunya a l’àrea de les Terres de l’Ebre. Carrera intensa reconeguda mundialment: Premi Nacional de Cultura 2014 (Catalunya), Premi Ciutat de Barcelona 2013 (Catalunya), Premi FAD Sebastià Gasch de les Arts Parateatrals 2012 (Catalunya) i Premi a la Creació Contemporània SACD 2001 (Bèlgica) de la Société des Auteurs et Compositeurs Dramatiques, a més de diverses nominacions.


Napfény Apartment Keszthely Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApat Utca 15., Keszthely Centre, Keszthely, Hongria, 8360 - Veure al mapa\n"Very good location, 5 minutes walking to Balaton. We stayed..."\nConvenientment situat a Keszthely, Napfény Apartment és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Napfény Apartment, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Camp de golf (a 3 km), pesca, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Napfény Apartment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Keszthely.\nTots els tipus de viatgers (242) Parelles (155) Viatgers en solitari (25) Famílies amb infants petits (16) Famílies amb infants grans (12) Grups (34)


Continuen els incendis controlats de Cantàbria, Astúries i Navarra\nEls incendis forestals declarats fa diversos dies en diferents zones de Cantàbria, Astúries i Navarra continuen -alguns ja controlats- l'últim cap de setmana de l'any, en què el vent i la falta de pluja segueixen sent protagonistes.\nA Cantàbria romanen actius quinze incendis forestals , sense que cap comporti riscos per a les persones ja que es localitzen en zones altes allunyades de els nuclis de població.\nNo obstant, la situació és més complicada a la Vall de Toranzo, on es manté actius 06:00 incendis, i en Bárcena Major. Els incendis de més entitat es localitzen a San Martín de Toranzo, Vejoris i Alceda.\nAixò ha fet que el Govern càntabre sol·licités a primera hora d'avui al Ministeri de Medi Ambient l'enviament d'hidroavions del grup 43, amb base a Torrejón de Ardoz (Madrid), com a suport aeri per combatre els incendis forestals que assoten la regió.\nEl mateix Executiu regional va confirmar poc després que un d'aquests hidroavions es havia incorporat al migdia a l'operatiu d'extinció d'aquests incendis en la comunitat.\nEn concret, l'hidroavió s'ha incorporat als efectius que estan extingint un incendi a Bárcena Major.\n< strong> Cantàbria continuarà en els pròxims dies en situació d'alerta per risc elevat d'incendi a causa de la persistència del vent sud ia la pràctica absència de precipitacions en les últimes setmanes.\nEn Astúries , on el cap de setmana es van arribar a comptabilitzar més d'un centenar d'incendis, queden nou actius. Set d'ells ja estan controlats, segons dades facilitades pel Servei d'Emergències del Principat.\nEls focus en què els bombers no han pogut controlar encara l'avanç del foc se situen en Porrimán, en el concejo de Morcín, i Les Morteras, al de Somiedo.\nActius però controlats es troben els focus declarats a Loza (Coaña), Arancedo i La Caritat (El Franco), La Barrosa (Tàpia) i Parlero (Villayón), a la comarca occidental d'Astúries, ia Nova (Llanes) i La Frega (Parres), en l'oriental.\nLes prediccions meteorològiques mantenen per avui a Astúries absència de pluges i la continuïtat del vent sud, condicions que dificulten l'extinció dels focs que des de fa més d'una setmana han cremat centenars d'hectàrees a tota la comunitat.\nNavarra és una altra de les comunitats afectades: l'incendi forestal declarat la nit de dijous en una zona de barrancs amb forts pendents, a la localitat d'Arantza, es manté actiu, amb un front d'uns 75 metres encara sense controlar i focus de foc aïllats en l'àrea cremada, que és molt extensa.\nLes variacions en la direcció del vent han estat constants durant les últimes hores, el que ha motivat que el incendi passés d'estar pràcticament controlat cap a les 24,00 hores d'ahir a revifar amb tal força en una zona d'arbrat que cap a les 4,30 hores ha estat prealertada la Unitat Militar d'Emergències (UME).\nNo obstant això, un altre canvi brusc del vent al voltant de les 7,00 hores ha permès dominar el front i ja no és necessària la intervenció de la UME.\nAl voltant de 50 bombers participen en les tasques d'extinció i s'espera poder comptar amb el suport de mitjans aeris, inclòs un avió del Ministeri de Medi Ambient, ha informat el Govern de Navarra.\nSegons l'Agència Estatal de Meteorologia (Aemet), és possible que a última hora de demà comencin les precipitacions però a les comarques més occidentals de Galícia, mentre que en el Llevant peninsular i Estret no es descarta algun plugim ocasional.\nA la resta de la península, continuarà el temps estable. Així, en Cantàbria es preveuen intervals ennuvolats de tipus alt, amb temperatures amb pocs canvis i vent del sud fluix refermant al final, amb ratxes molt forts en àrees altes de l'interior.\nA Astúries s'estimen ratxes molt fortes de vent del sud a la Serralada al final del dia, mentre que a Navarra les ratxes de vent seran molt forts al final en el vessant cantàbrica i, amb menor probabilitat, al Pirineu, segons les mateixes fonts.


Emoció sobtada | Catalunya Religió\nPer Jesús Renau. Dg, 21/09/2014\nNormalment quan meditem ens acompanya un cert estat emocional, que pot anar des d’un consol impactant fins a una sequera àrida i neguitosa, passant per molts estat entremitjos. És natural que sigui així perquè sempre la nostra afectivitat ens acompanya. Forma part de la nostra persona. La pregària, la meditació, la realitzem també, i a cops de forma molt important, amb els nostres sentiments i afectes.\nPot passar que de forma sobtada ens envaeixi una forta emoció que aparentment no tingui relació ni amb els textos de la nostra meditació ni amb el procés dels nostres pensaments.\nAquesta emoció sobtada ha estat descrita de formes diverses al llarg de la història de l’espiritualitat. Sant Ignasi, per exemple, la definia com “la consolació sense causa precedent”. Altres vegades ni tan sols es dóna en el marc d’una meditació, d’una contemplació o una pregària. Es pot descriure de forma aproximativa? Com podem entendre que té relació amb l’experiència de fe?\n1. Imprevista. Pocs segons abans ni imagines el que passarà. Hi ha un profund efecte sorpresa.\n2. Com vinguda de fora. No és una situació provocada i menys treballada personalment. Et sents agafat i atret des de fora.\n3. Com entrant en una realitat nova i diferent. Et sents immers en un àmbit en el qual hi ha una nova relació.\n4. Generalment afecta molt els sentiments, produint una fonda emoció, encara que aquesta no és el nucli sinó la somatització del que està passant.\n5. Ben aviat emergeix la pregunta de la consciència reflexa: què passa? En sóc jo mateix la causa? M’estic enganyant? Preguntes no clarificades ni menys que trobin ara resposta, i que són quasi coincidents amb l’experiència.\n6. Normalment breu duració. Però no t’adones de si han passat uns segons o una hora, com si estiguessis en un temps diferent.\n7. Sempre en positiu, en relació amb el que en diem amor.\nLa clau per discernir si es tracta d’un engany, d’una reacció tan sols psicològica o d’un fet transcendent i fins inefable... la tindrem en la resposta de tres preguntes, que sempre s’han de fer quan aquesta emoció sobtada ja ha passat i resta un llarg espai de temps asserenant.\n1. Estimo més, més gratuïtament i sense discriminacions?\n2. Estic més compromès amb la realitat, especialment amb la social?\n3. Em mantinc en la humilitat personal, conscient que no hi ha mèrits ni cap mena de superioritat?\nsentiments, Sant Ignasi, pregària, meditació, humilitat, estima, espiritualitat ignasiana, consolació, Pensament, Vida Religiosa, Espiritualitat\nI tu, més!\nParlar amb Déu amb naturalitat\nEL SOPAR DELS AMICS\nFes el que fas\nEl teixit interior


Naturgy és un grup energètic integrat que subministra gas i electricitat a més de 18 milions de clients. El seu negoci se centra en la distribució i comercialització del gas i en la generació, distribució i comercialització d'electricitat. A més, desenvolupa altres línies de negoci, com els serveis energètics, que afavoreixen la diversificació de les activitats i els ingressos, anticipant-se a les noves tendències del mercat, atenent les necessitats específiques dels clients i oferint un servei integral no centrat únicament en la venda d’energia.\nEl compromís amb la creació de valor a llarg termini i la gestió sostenible es concreta en la Política de Responsabilitat Corporativa. Aquesta política assumeix vuit compromisos amb els seus grups d'interès.\nAquests compromisos són transversals i estan presents en tot el procés de negoci de la companyia, basat en la generació de riquesa econòmica, social i ambiental.\nEl model de negoci de Naturgy es desenvolupa per mitjà d'un ampli nombre d'empreses bàsicament a Espanya, resta d'Europa, Amèrica Llatina i Àfrica, i es recolza en els grans negocis següents. Al llarg de la cadena de valor, el Model de Negoci de Naturgy es diferencia per ser líder en el sector del gas i ser un referent en el sector elèctric, en ambdós casos com a garantia de subministrament regular de gas i electricitat, essencial per prestar un servei de qualitat i per al compliment de la funció social de la companyia: proporcionar una àmplia oferta de serveis de valor afegit i impulsar la innovació sostenible com a motor de desenvolupament.\nebitda Espanya, Europa i Amèrica Llatina\nebitda Espanya I Àfrica\nebitda Amèrica Llatina.\nNota: -5% altres activitats.\nComercialització de GN/GNL.\nExploració, transport, distribució i comercialització de gas i electricitat. Generació (cicle combinat, nuclear, hidràulica, carbó, cogeneració, minihidràulica i eòlica).\nComercialització de GN/GNL. Regasificació. Montoir.\nComercialització de GN/GNL\nComercialització de GN/GNL i d'electricitat.\nComercialització de GN/GNL i comercialització d'electricitat.\nDistribució de gas (30 municipis de la zona nord i oest de la província de Buenos Aires, 1,7 milions de clients) i distribució d’electricitat (0,2 milions de clients).\nDistribució de gas (Estat de Rio de Janeiro, São Paulo Sur i 1,1 milió de clients). Comercialització de GN/ GNL i generació solar (153 MW, solar).\nDistribució de gas (18 províncies i 0,6 milions de clients), transport i distribució d’electricitat (13 províncies i 2,9 milions de clients). Projectes de generació eòlica i solar.\nGeneració (101 MW, hidràulica).\nComercialización de GN/GNL.\nDistribució de gas (deu estats de país incloent-hi Mèxic i 1,8 milions de clients) i generació (2.289 MW, cicles combinats i 234 MW, eòlica).\nDistribució d’electricitat (Panamà centre, oest, interior, Chiriquí i 0,7 milions de clients) i generació (22 MW, hidràulica).\nDistribució de gas (Arequipa).\nInfraestructura de GN/GNL (planta de regasificació) i generació.\nGeneració (198 MW, fuel).\nÀsia, Àfrica i Oceania\nProveïment i infraestructura de GN/GNL i gasoducte Medgaz.\nGeneració eòlica (96 MW).\nProveïment i infraestructura de GN/GNL (planta de liqüefacció de Damietta).\nInfraestructura de GN/GNL i gasoducte Magrib-Europa.\nProveïment i infraestructura de GN/GNL (planta de liqüefacció de Qalhat).\nNota: No s’hi inclou el negoci de distribució d’electricitat a Colòmbia perquè s’ha deixat de consolidar la participació en Electricaribe el 31 de desembre de 2016 ni els negocis de distribució de gas a Itàlia i a Colòmbia, de distribució d’electricitat a Moldàvia i de generació d'electricitat a Kenya i de mineria a Sud-àfrica per haver-se reclassifi cat a operacions interrompudes.\nLideratge en el negoci del gas\nDistribució de gas Infraestructures Proveïment Comercialització\n10,6 milions de punts de subministrament. 119.998 km de xarxa. Vuit vaixells metaners. Dos gasoductes de transport, Magrib-Europa (Empl) i Medgaz. ~ 30 bcm de cartera de subministrament. 378 TWh de gas subministrat.\nLíder a Espanya amb una quota de mercat del 69%, distribueix gas natural a més de 1.000 municipis en nou comunitats autònomes i 5,4 milions de clients.\nPrimera distribuïdora de l'Amèrica Llatina, on distribueix a més de 5,2 milions de clients. Presència a l'Argentina, el Brasil, Xile, Mèxic i el Perú, i en sis de les deu principals ciutats de l'Amèrica Llatina.\nVuit vaixells metaners (1,3 Mm3).\nGestió del principal gasoducte que proveeix la Península Ibèrica MagribEuropa (Empl) i participació del 14,9% a Medgaz.\nParticipació en la planta de regasificació d'Ecoeléctrica i dues plantes de liqüefacció (Damietta i Qalhat).\nCapacitat d'emmagatzematge propi de 0,5 bcm i arrendat d'1 bcm.\nModel de Negoci basat en la diversificació i la flexibilitat, que ha convertit Naturgy en un operador global amb un fort perfil internacional.\nNaturgy té contractes de proveïment amb proveïdors a tot el món, tant en estat gasós (GN) com en forma de gas natural liquat (GNL). Accés únic als mercats: gairebé 11 milions de clients i vendes de GNL a multitud de països del món.\nOperador global amb flexibilitat per explotar mercats que presentin marges atractius.\nQuota de mercat del 39% a Espanya.\nSubministrament competitiu a les centrals de cicle combinat (CCC).\nLa nostra fortalesa\nNaturgy manté una posició destacada en els mercats on opera, la qual cosa suposa una plataforma de creixement orgànic, tant per la captació de clients nous a municipis amb gas, com per l'expansió de xarxes a zones no gasificades. Naturgy té una infraestructura de gas integrada encaminada a dotar el negoci de gran estabilitat, proporcionar flexibilitat a les operacions i permetre transportar el gas cap a les millors oportunitats de negoci.\nLa capacitat d'emmagatzematge busca assegurar un subministrament constant evitant l'impacte dels canvis estacionals o les puntes en la demanda. Una cartera de contractes de proveïment diversificada i flexible, que permet capturar mercats d'alt valor afegit. Naturgy té una cartera diversificada de clients finals, i actua com a comercialitzador de gas tant a Espanya com en el mercat internacional.\nEl posicionament en els mercats internacionals està encaminat a extreure marges addicionals per mitjà d'una activitat de comercialització adequada.\nNaturgy és líder en l'oferta combinada d'energia dual i ofereix una àmplia gamma de serveis de valor afegit.\nReferent en el negoci elèctric\nDistribució d’electricitat Generació Comercialització\n7,6 milions de punts de subministrament. 215.532 km de xarxa. 15,6 GW de capacitat de generació. 35,4 TWh comercialitzats.\nTercer operador en el mercat espanyol, on distribueix electricitat a 3,7 milions de clients.\nPresència a l'Argentina, Xile i el Panamà (3,8 milions de clients). Espanya\nCapacitat de 12,5 GW amb presència rellevant en cinc tecnologies: 7 GW centrals de cicle combinat, 2 GW hidràulica, 1,7 GW carbó, 1,2 GW renovables i 0,6 GW nuclear. La quota de mercat de Naturgy és de 17,4% en generació no renovable i del 2,1% en generació renovable.\nCapacitat de 3,1 GW: 2,3 GW centrals de cicle combinat (Mèxic), 0,2 GW fuel (República Dominicana), 0,1 GW hidroelèctrica (Costa Rica i el Panamà) i 0,5 GW renovables (Mèxic, Austràlia i el Brasil). Líder en els segments de gran consum i residencial amb una quota de mercat total a Espanya del 14,0%.\nUn dels agents principals del mercat espanyol.\nOferta combinada d'energia dual i àmplia gamma de serveis de valor afegit.\nNaturgy manté una posició de lideratge en els mercats on opera. Naturgy és un operador eficient en termes de costos d'operació i manteniment del negoci de distribució elèctrica. La companyia té un ampli coneixement en les tecnologies de generació en què opera i té una infraestructura capaç d'ajustar-se a les necessitats de cada model energètic i a la realitat de cada país.\nNaturgy manté un bon posicionament a Espanya i l'Amèrica Llatina, cosa que permetrà aprofitar les oportunitats d'inversió en generació. La posició de lideratge en la comercialització combinada de gas natural i electricitat presenta avantatges importants, com ara menys cost de servei, un servei integrat al client i menys costos d'adquisició, sense oblidar la consecució d'una vinculació més gran amb els clients.\nEl compromís amb la creació de valor a llarg termini i la gestió sostenible es concreta en la Política de Responsabilitat Corporativa que estableix el marc comú d'actuació que orienta el comportament socialment responsable de la companyia i que el Consell d'Administració va actualitzar i aprovar en desembre de 2015, seguint les millors pràctiques internacionals i les recomanacions del Codi de Bon Govern de les Societats Cotitzades.\nAquesta política assumeix vuit compromisos amb els grups d'interès corresponents. Aquests compromisos són transversals i estan presents en tot el procés de negoci de la companyia, basat en la generació de riquesa econòmica, social i ambiental.\n1) Compromís amb els resultats.\n2) Excel·lència en el servei.\n3) Gestió responsable del medi ambient.\n4) Interès per les persones.\n5) Seguretat i salut.\n6) Cadena de subministrament responsable.\n7) Compromís social.\n8) Integritat i transparència.\nNaturgy disposa de capitals essencials per a desenvolupar el seu Model de Negoci, el qual es basa en una gestió responsable i sostenible de tots els recursos de què se serveix.\n1. Carta del President 2. Principals fites i magnituds bàsiques 3. Evolució i resultat dels negocis


Hi ha un temps que passa.\nHi ha un altre temps, que no.\nÉs l'important: Ara i aquí.\nQuan jo et vaig conèixer,\nno mai t'he oblidat,\nTa imatge fixada en el\nSi et torno jo a veure,\ntot serà nou.\nLa vida transforma,\ntot allò que es mou.\nSi sóc a temps de\nveure't. El desig\nno em cou.\nTot te quelcom,\nper no morir amb el cos.\nEssència de vida, sens


Cerca hotels a prop de Ca L’Isidre\nMostra els 3 més populars Popular ara mateix a Barcelona Més venut Europark Hotel Aragó, 323-325 Superior reservada fa 12 minuts, 47 segons\nHostel St Christophers Barcelona Carrer de Bergara 3 1 llit en 1 dormitori de 16 llits (femení) reservada fa 17 minuts, 16 segons\nLugaris Rambla Fernando Poo, 29 Apartament superior per a 3 adults reservada fa 28 minuts, 53 segons\nGenerator Barcelona 373 Corsega Street Habitació de 2 llits amb bany privat reservada fa 51 minuts, 9 segons\nArc La Rambla Hotel La Rambla, 19-21 2 llits amb vista reservada fa 55 minuts, 6 segons\nBarcelona és famosa per atraccions populars com ara Ca L’Isidre. Trobi baixíssimes tarifes només a Agoda.com quan reservi hotels a prop de Restaurants i cafeteries. Tant si és Hostal els Angels o Sant Antoni Barcelonastuff Apartments, molts hotels estan disponibles per a vostè a prop de Ca L’Isidre. Les reserves d'Hotel es fan fàcilment amb les reserves segures online d'Agoda.com per hotels propers a Ca L’Isidre. Amb eines de recerca útils i ampla informació d'hotels,hotels a Barcelona són fàcils de buscar. Uns 3,500,000 viatgers han triat Agoda.com per trobar l'hotel perfecte a prop de llocs com Ca L’Isidre.\nHotels a prop de Ca L’Isidre el més proper\nSituat en el cor de Sant Antoni, Hotel Garbi Millenni és un lloc ideal des d'on descobrir Barcelona. A només 17. Km, aquest hotel de 4-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Teatre Nou Tantarantana, Futbol Mania, Avenida del Paralelo. Hotel Garbi Millenni ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions. L'ambient de Hotel Garbi Millenni es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, llençols, mirall, armari, accés a internet (sense fils) són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, sauna. Hotel Garbi Millenni és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Barcelona.\nSituat en el cor de Sant Antoni, Aldana Apartment és un lloc ideal des d'on descobrir Barcelona. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Aldana Apartment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, ascensor. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Aldana Apartment.\nBen posicionat a Sant Antoni, Pepe's Place és un lloc ideal d'inici d'excursions a Barcelona. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Pepe's Place ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, ascensor. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Pepe's Place no troba competidors en cap categoria.\nAl visitar Barcelona, vosté es sentirà com a casa a Raval Apartment, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Raval Apartment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar, s'admeten animals de companyia són només algunes de les comoditats que fan que Raval Apartment sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Raval Apartment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Barcelona.\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Habitat Apartments Attic Terrace es troba a la zona de Sant Antoni de la ciutat de Barcelona. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Habitat Apartments Attic Terrace és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, visites turístiques. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Habitat Apartments Attic Terrace.\nEls millors hotels prop de Ca L’Isidre


Inscripcions obertes per a la formació ESoDoc 2021 | MEDIA\nInscripcions obertes per a la formació ESoDoc 2021\nLa iniciativa de formació ESoDoc - European Social Documentary s'adreça a professionals que desitgin explorar noves dimensions i potenciar el seu projecte documental i/o de nous mitjans. La data límit per inscriure-s'hi és el 12 de febrer de 2021.\nEl programa està dividit en tres tallers d'una setmana en tres localitzacions diferents: de l'11 al 17 de juliol de 2021 a Tbilisi (Geòrgia), del 25 a el 31 d'agost de 2021 a Tromsø (Noruega) i del 18 al 24 d'octubre de 2021 a Vílnius (Lituània). Els tres tallers presencials es realitzarien seguint els protocols necessaris i si la situació del moment ho permet. ESoDoc s'iniciarà oficialment abans de manera online entre el 31 de maig de 2021 i el 18 de juny de 2021.\nDes del taller es pretén enfortir la capacitat de crear històries innovadores de documental centrades en l'audiència i en els nous mitjans. D'aquesta manera, es busca respondre a les noves tendències de manera col·laborativa i interdisciplinar.\nLa finalitat d'aquesta formació és el desenvolupament d'habilitats de narració (storytelling) en documental: convertir un tema en una història original i convincent per atraure l'audiència i promoure canvis en la nostra societat.\nESoDoc s'adreça a guionistes, directors/es i productors/es creatius/ves que estiguin disposats/des a dedicar temps i energia al procés de desenvolupament creatiu que proposa aquest programa. Idealment han d'estar compromesos amb els problemes socials, mediambientals, polítics o de drets humans, ser oberts i estar disposats a involucrar-se i experimentar en el seu projecte amb nous formats, nous negocis i nous models de producció co-creatius.\nMaterials necessaris per a la inscripció:\nPer completar el formulari de sol·licitud, caldrà respondre una sèrie de preguntes directament al formulari de sol·licitud. A més, caldrà carregar també els materials següents:\nCurriculum vitae (en pdf, màxim 2 pàgines).\nEnllaç a la presentació de vídeo.\nEnllaç a mostres de treballs professionals anteriors.\nProposta de projecte de 2 pàgines.\nEnllaç a materials visuals originals.\nDarrera declaració d'impostos o document oficial equivalent (només si vols sol·licitar una beca).\nA més, l'organització d'aquest programa pot sol·licitar tenir una reunió en línia amb tu durant el procés de selecció. En aquest cas, es posarà en contacte amb tu per concertar la reunió.\nLa quota de participació cobreix la matrícula, l'allotjament i les dietes per a les tres sessions presencials. Cal tenir en compte que l'allotjament pot ser en una habitació doble individual o compartida, segons disponibilitat. Les despeses de viatge no estan incloses.\nTarifa regular: 1.500 euros.\nEl formulari d'inscripció es publicarà aviat. Si vols rebre una notificació quan s'efectui aquesta publicació, accedeix a aquest enllaç.\nESoDoC compta amb el suport d'Europa Creativa MEDIA.


Agenda social i cultural de l'Espluga\nAntonio Jesús Amador\nUn any més -aquest cop, per desena vegada- més de 400 persones es van aplegar, el dissabte 26 de gener, al Pavelló del Casal per presenciar la Gala de lliurament de reconeixements de la Nit d’Entitats de l’Espluga de Francolí, que se celebra cada any en motiu de la Fira de Sant Vicenç.\nLa Nit d’Entitats és ara una Gala en la qual es valora la iniciativa dels espluguins en general, sigui pel seu paper als grups socials, culturals i esportius, o pel seu èxit professional o personal en altres àmbits. Tampoc falta un apartat dedicat als aniversaris significatius de les entitats o esdeveniments de l’Espluga.\nVeredicte del 2008\nEnguany, coincidint amb el desè aniversari de la Nit d’Entitats, els presentadors que havien estat al capdavant de l’esdeveniment durant 4 anys, Magda Buldó i Xavier Lozano, van cedir aquesta tasca als seus homòlegs dels Informatius de l’Espluga FM Ràdio, Anna Garcia i Sergi Civit.\nDurant la gala es van lliurar els següents reconeixements:\nGrup de teatre Telotistes\nGrup de Grallers de l’Associació Cultural Grallers de l’Espluga\nA.D.F. – Associació de Defensa Forestal a l’Espluga\nCarnaval al carrer – Comissió Cívica de Carnaval\nCertamen Literari del Casal de l’Espluga\nCooperativa de Consum Panificadora\nEn reconeixement als seus mèrits esportius\nADRIÀ VILÀ MESTRES\nJAVIER VENDRELL (www.costadauradareus.com)\nEn reconeixement als seus mèrits culturals\nJosep Amill (llibre 50 anys Cooperativa)\nJosep Mª Vallés (llibre Pere Antoni Torres Jordi)\nMercè Badia Solé (1r premi 12e concurs El gust per la lectura 2006/2007) amb el títol Ulls blaus\nJoana Cervelló (Composició Dansa dels Gegants Neolítics de l’Espluga de Francolí)\nEusebi Majós (Coordinació de la Història de l’Espluga)\nXavier Farré (llibre de poesia)\nComissió Organitzadora Caminada 11 de setembre\nRepresentació del Pastorets\nMARTA MIRÓ MANERO\nLIDIA PONS ROVIRA\nSERGI MIRÓ MANERO\nADRIÀ VILÀ MESTRE\nRAMON GASULL ANGUERA\nJORDI PAMIES CARRION\nEn reconeixement als seus mèrits Professionals\nCARME ROSELL (Llibre DONES RURALS)\nRecuperació de la colla gegantera\nPer la Fira de l'Espluga es va celebrar la 8a edició de la NIT D'ENTITATS DE L'ESPLUGA DE FRANCOLÍ, una vetllada en què les entitats de l'Espluga –n’hi hi prop de 60- es van trobar per repassar com ha anat l'últim any, i sobretot, per reconèixer l'esforç que entre totes fan per l'Espluga. A l'acte, després del sopar de gala, a l’Hostal del Senglar, es van lliurar els reconeixements a persones individuals, i també a entitats concretes, o bé pel seu aniversari, o per l'organització d'esdeveniments importants.\nEnguany van rebre reconeixement l'Associació de Veïns de la Urbanització Carreras, pel seu 10è aniversari, el grup de diables "Fills de Satanàs de l'Spelunca Diabòlica" pel 15è aniversari, el Motoclub Francolí, pels 25 anys d'història. A nivell personal es van reconèixer els bons resultats dels campions espluguins en atletisme: Marta Miró, Lídia Pons, Sergi Miró, Ramon Gasull, Abderahamane Boutarhi, i Adrià Vilà. La tiradora d'arc espluguina Josefina Cuadrat també va emportar-se un reconeixement, i també el mestre català d'escacs, igualment espluguí, Jordi Amigó.\nEn l'àmbit professional, Francesc Farran Saperas va rebre un reconeixement pel mèrit professional del seu projecte "Braking robot", i Mariona Tarrats, per la publicació del seu relat "Perdre les cartes".\nFinalment el músic espluguí Josep Prats, fundador i formador de molts grups de grallers, amb gran experiència en la música tradicional va rebre el reconeixement per ser el compositor del Ball de Nans i del Ball de Gegants de l'Espluga de Francolí.\nUn dels fets destacats va ser la foto de família de tots els presidents de les entitats de l'Espluga, i la presentació al públic, del portal de les entitats, que entre tots estan preparant.


Si teniu problemes amb la visualització d’aquest correu, si us plau premeu aquí\n"Veure, Sentir i Callar"?\n"Les dones que es comporten rarament fan història"\nS'ha ben demostrat que tots són temes "sense importància informativa", temes als quals cap mitjà ha donat cap rellevància en especial a diferència de la que si té per rabiosa actualitat, els 40 anys d'un programa de retransmissió futbolística radiofònica que es diu "la TDP".\nLes dones també celebràvem els 40 anys de les Primeres Jornades Catalanes de la Dona. Però ja se sap que el que afecta les dones, que "només són" el 52% de la població, "no és rellevant".\nMalgrat aquest silenci, les jornades van revisar i revalidar els continguts i les estratègies dels feminismes, van ser un espai d'autoritat i dissidències femenines, un espai ple de propostes per transformar el món. "Poca cosa". Qui en vulgui saber més…\nEn acompliment de la LOPD (Llei Orgànica de Protecció de Dades de Caràcter Personal 15/1999 de 13 de desembre), Drac Màgic t’informa que les teves dades estan incloses en un fitxer informatitzat. Si desitges donar-te de baixa de la llista de correu electrònic, només has de trametre un correu a butlletins@dracmagic.cat.


Unanimitat política per donar suport al comerç de proximitat | L'Exprés de Sant Andreu\nSatorra ha recordat que el decret de l’Estat d’Alarma del passat 14 de març va obligar a tancar els comerços no essencials, així com bars i restaurants, com a mesura de seguretat i salut pública del conjunt de la ciutadania. Una aturada econòmica que ha afectat greument al teixit comercial i que encara es pot agreujar més: “Ara comença una greu crisi econòmica i social i és per aquest motiu que les administracions hem de donar un cop de mà per revertir aquesta situació, agreujada pels casos d’impagaments d’ERTOS o l’augment de l’atur”, ha assenyalat la consellera.\nEl paquet de mesures inclou una campanya perquè els establiments no associats es vinculin a eixos i associacions comercials, l’agilització i l’avançament dels pagaments de les subvencions a aquestes entitats, així com posar en marxa la prova pilot de l’Àrea de Promoció Econòmica Urbana (APEU) del carrer Gran de Sant Andreu.\nA més, la proposta aprovada per tots els grups polítics inclou l’acceleració de tota la tramitació de les sol·licituds d’ampliació de l’espai de les terrasses de bars i restaurants del districte de Sant Andreu, així com ajudes per costejar la il·luminació dels carrers per Nadal, “ja sigui via increment de la subvenció municipal o via espònsors”, entre d’altres.\nSegons la consellera del Govern andreuenc responsable de l’àrea comercial, Isabel Loscos (PSC), l’Ajuntament ja treballa en una campanya perquè els botiguers que vulguin es puguin associar a les entitats existents, alhora que ha assegurat que “en breus” es procedirà al pagament de les esmentades subvencions. Respecte a l’APEU, la socialista ha avançat que “no tenim la norma jurídica per dur-lo a terme” i que fins ara només s’ha aprovat un avantprojecte de llei per poder-lo desenvolupar.\nPer últim, Loscos ha reconegut al ple que hi ha un problema amb la tramitació de les llicències per instal·lar o ampliar les terrasses degut a l’augment de sol·licituds. Una circumstància que, per pal·liar-la, ha explicat que s’ha decidit incrementar el personal de l’oficina que centralitza aquestes peticions, mentre que en paral·lel els responsables del Districte fan un seguiment propi. Per últim, Loscos ha recordat que la regidora de Comerç, Montserrat Ballarín, ja va anunciar que l’enllumenat de Nadal passaria a subvencionar-se d’un 50% fins a un 75% per animar la propera campanya.\nTags: anna satorraaturcomerçcovid-19entitatsestat d'alarmaJuntsxCATple\nNotícia anterior Notícia anterior: Front comú per feminitzar dos nous espais públics de Sant Andreu\nNotícia següent Notícia següent: Es multiplica el nombre d’andreuencs amb COVID-19 en una setmana


Mory (Pas de Calais) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMory (Pas de Calais)\n(S'ha redirigit des de: Mory (Pas-de-Calais))\n50° 09′ 22″ N, 2° 51′ 09″ E / 50.156111111111°N,2.8525°E / 50.156111111111; 2.8525\nMory és un municipi francès, situat al departament del Pas de Calais i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 342 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Mory era de 342 persones. Hi havia 120 famílies de les quals 28 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 16 dones vivint soles), 32 parelles sense fills, 56 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 133 habitatges, 125 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 6 estaven desocupats. Tots els 133 habitatges eren cases. Dels 125 habitatges principals, 102 estaven ocupats pels seus propietaris, 20 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 17 en tenien tres, 25 en tenien quatre i 78 en tenien cinc o més. 103 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 58 habitatges hi havia un automòbil i a 53 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Mory el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 218 persones, 154 eren actives i 64 eren inactives. De les 154 persones actives 129 estaven ocupades (74 homes i 55 dones) i 25 estaven aturades (12 homes i 13 dones). De les 64 persones inactives 14 estaven jubilades, 29 estaven estudiant i 21 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Mory hi havia 122 unitats fiscals que integraven 326 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.350€.\nDels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció i 1 d'una empresa de transport.\nL'any 2000 a Mory hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 581 hectàrees.\nErvillers (2,3 km)\nBéhagnies (2,4 km)\nSapignies (2,9 km)\nSaint-Léger (3,2 km)\nBeugnâtre (3,3 km)\nFavreuil (3,7 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mory (Pas de Calais)\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Mory a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Mory a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mory_(Pas_de_Calais)&oldid=19506089»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 gen 2018 a les 21:49.