48 hores a la Costa Brava - Time Out Barcelona\nPaisatges que han captivat genis del pinzell i de les paraules\nÉs la costa abrupta esquitxada de pobles mariners, però també les platges suaus del golf de Roses. És la tramuntana i la rauxa de Dalí, i els mots de Pla, i les aigües transparents de les cales. És el fons màgic de les Illes Medes i els cims medievals del Montgrí o de Sant Pere de Rodes. És, en definitiva, la Costa Brava, un plaer per als sentits.\nRecorrerem la Costa Brava de sud a nord, i el primer municipi costaner que rep aquesta consideració és Blanes. Paga la pena aturar-s'hi. Després de passejar pels seus carrers, és més que recomanable la visita al Jardí Botànic Marimurtra, inaugurat fa 90 anys i amb més de 5.000 espècies d'arbres, plantes i flors d'arreu del món. El jardí, amb unes vistes precioses sobre el mar, ha estat declarat bé cultural d'interès nacional per part de la Generalitat.\nI ja que ens trobem a la comarca de la Selva, ens arribarem ara fins a la seva capital, Santa Coloma de Farners, endinsant-nos uns pocs quilòmetres cap a l'interior. Però allí també estarem en contacte amb l'aigua, i ben saludable: la del centre lúdic termal Magma. Si se'ns ha fet una mica tard no us preocupeu, ja que aquest espai és obert fins a les 10 de la nit entre setmana, i fins a les 11 els caps de setmana (dimarts tancat). Diverses piscines, llits d'hidromassatge, termes romanes amb cromoteràpia, bany turc, sauna seca... En sortireu com nous!\nHem preparat per a aquest matí la visita a dos museus. Però que ningú no s'espanti! Són dos museus ben diferents i entretinguts, i que a més a més hi gaudiran grans i petits. A Santa Cristina d'Aro hi ha l'anomenat Museu de la Il·lusió i la Curiositat, també conegut com la Casa Màgica, que mostra una col·lecció d'aparells d'il·lusionisme de diferents èpoques, cartells, autòmates o cartes de tarot, entre d'altres, recopilades pel mag Xevi, impulsor d'aquest espai. I tot plegat en una bonica casa de mitjans del segle XIX.\nUn poc més al nord, i de nou tornant a tocar costa, a Palamós, entrarem al Museu de la Pesca, ubicat en una gran nau al mig del port. La seva exposició permanent mostra la biodiversitat del Mare Nostrum i l'evolució dels sistemes de pesca, des dels més antics als més sofisticats. L'Espai Peix, en què s'hi fan tallers de cuina i s'hi poden degustar alguns plats, i el Centre d'Interpretació de la Pesca, on s'explica la subhasta del peix o el tipus d'embarcacions que el captura, són propers al museu i completen la interessant visita.\nSembla que ja va sent hora de fer-nos a la mar. Veurem un excepcional fons marí però sense mullar-nos ni un pèl. Per fer-ho, anirem fins a l'Estartit i des d'allí prendrem alguna de les embarcacions que permeten fer aquesta aventura. N'hi ha per triar, amb diferents itineraris i preus. Comprovarem el perquè del gran valor ecològic i biològic d'aquests sis illots i la magnífica varietat d'espècies, no només sota l'aigua, sinó també reposant a les roques superiors de les Medes.\nI per allò que a l'Empordà s'hi ajunten el mar i la muntanya, i com que ara a l'agost el dia encara és llarg, us convidem a acabar la jornada enfilant-vos fins el castell del Montgrí. Fa estona que el veieu allí dalt, coronant la muntanya arrodonida. Per anar-hi, cal que feu cap a Torroella de Montgrí, i comenceu el trajecte seguint les indicacions. A mitja pujada hi trobareu una creu i des d'allí divisareu l'ermita de Santa Caterina. No hi anirem, ja que avui toca anar fins el castell que va fer construir el comte Jaume II, i que ja tenim a tocar. Des de les seves torres, el panorama és magnífic cap al Baix i l'Alt Empordà. Després de les fotografies de rigor i d'embadalir-nos tant com calgui, podem tornar a la població anant pel camí del Cau del Duc, una cova en la qual s'han trobat restes de l'època del paleolític inferior. Una tartera, coneguda com el Pedrigolet, divertida però amb la que cal anar en compte per allò de les patinades, ens acaba de portar a la plana. Toca un merescut descans.\nArribem a Figueres, capital de l'Alt Empordà. Ens atrau una activitat singular i que recomanem. La titulen La catedral de l'aigua, i consisteix en un recorregut comentat pel fossat de la fortalesa de Sant Ferran dalt d'un vehicle tot terreny. Tota una experiència!, ja que també hi ha una part que es fa amb embarcacions neumàtiques, i en total són dues hores per les entranyes d'aquesta immensa construcció militar del segle XVIII.\nCom que ens resta encara una bona estona d'aquest darrer matí per la Costa Brava, canviem d'indret, prenem la carretera que va fins a Llançà, i entrem al Museu de l'Aquarel·la. Al voltant de 200 obres elaborades amb aquesta tècnica s'exposen en aquest espai, la meitat de les quals ja van ser donades a l'Ajuntament de Llançà pel pintor J. Martínez Lozano. A més a més de les peces permanents, aquest agost s'hi pot veure l'exposició temporal Aquarel·les del paisatge sensible, de Ramon Reig.\nJa que el tenim a tocar, pensem que no ens podem perdre un dels conjunts més emblemàtics i monumentals del romànic català, el monestir de Sant Pere de Rodes. De nou, no és només la pedra arquitectònica - amb predomini del romànic llombard del segle XI - la que deixa el visitant bocabadat, sinó també l'indret, el paisatge. Situat a la serra de Verdera, els que hi pugen tenen al seu davant una excel·lent panoràmica sobre el golf de Lleó i, als seus peus, el poble del Port de la Selva. El monestir benedictí era punt essencial del Camí de Sant Jaume en el seu traçat pel Principat. Es pot demanar visita guiada prèviament.\nPer a les darreres hores a la Costa Brava, no us proposarem que entreu a cap museu ni monestir ni que us embarqueu. Simplement, que us deixeu portar per la bellesa del Cap de Creus tot transitant damunt les roques escarpades i treballades mileni a mileni pel vent i l'aigua. Un paisatge únic, un punt llunàtic, el del cap més a l'est de la Península Ibèrica.\nAmb tren: Renfe té estació a Blanes a través de la línia R1, mentre que la línia Barcelona-Portbou s'atura en poblacions com Camallera, Sant Miquel de Fluvià, Vilamalla, Figueres, Vilajuïga, Llançà, Colera i Portbou. L'alta velocitat arriba a l'estació de Figueres Vilafant procedent de Barcelona (902 24 02 02 / www.renfe.es).\nAmb autobús: Sarfa (902 30 25 25 / www.sarfa.com) i Teisa tenen línies que arriben a diferents poblacions de la Costa Brava.\nAmb cotxe: L'AP-7, que passa pel costat de Figueres, i l'N-II són les vies habituals per acostar-se a la Costa Brava.\nConegut com La Truiteria, perquè en els anys 80 del segle passat només s’hi servien truites, en l’actualitat fa cuina tradicional però amb tocs moderns. No té carta, però sí un menú extens que es renova a diari.\nMenú diari: 12,20€ + IVA. Menú divendres nit i dissabtes: 15,20€ + IVA.\nSant Llàtzer, 16 (Figueres). T 972 50 37 65 www.loudor.com\nTerrassa arran de mar, o un interior igualment encantador. Sigui a fora o sigui a dins, al Tragamar us serviran peix del dia, arròs caldós o patates Butan.\nPlatja de Canadell, s/n (Calella de Palafrugell) T 972 61 43 36. www.tragamar.com.\nA peu de carretera. Ambient agradable i cuina de mercat, amb especialitats en carns i verdures a la brasa, i postres casolanes.\nMenú migdia a 12€. Carta: 25€. Tancat dimarts i dimecres, i dijous, divendres i dilluns només dinars. Carretera de la Costa Brava, s/n (Colomers) T 972 76 82 94 www.restaurantelxalet.cat.\nCuina de primera qualitat, amb plats típicament catalans i d’altres de ben originals. Té un gran pati (d’aquí el nom) envoltat de roca natural i amb varietat d’arbres i plantes.\nMenú migdia: 19€. Menú nit: 21€. Carta: 35€.\nDimecres tancat excepte festius. Hospital, 13 (Peratallada) 972 63 40 69. www.hotelelpati.net.\nObert des de 1967 i d’ambient i tracte familiar, ofereix cuina de mercat elaborada principalment amb peix de la zona. Destaquen els arrossos i el suquet de peix.\nCarta: 45€. Obert tots els dies.\nRiba Nemesi Llorens, s/n (Cadaqués) T 972 25 81 83. www.esbaluard-cadaques.net.\nAl cor de la capital de l’Alt Empordà, proper al Museu Dalí i a la Rambla. 65 habitacions reformades recentment, i un bon restaurant.\nA partir de 80€ l’habitació doble amb esmorzar.\nLasauca, 5 (Figueres) T 972 50 12 50 www.hotelduran.com.\nPetit hotel amb nou habitacions amb terrassa en una antiga hostatgeria del segle XVIII propera al far de Sant Sebastià. Singular i amb encant, rodejat de cales. El seu restaurant ofereix cuina empordanesa.\nA partir de 235€ l’habitació doble amb esmorzar.\nMuntanya de Sant Sebastià (Llafranc, Palafrugell) T 972 30 16 39 www.elfar.net.\nAllotjament senzill i familiar ben situat, a la casc antic de L’Escala, molt proper a la platja. Restaurant amb cuina de mercat i empordanesa.\nA partir de 55€ la mitja pensió per persona.\nEsglésia, 7 (L’Escala) T 972 77 11 02. www.elroserhostal.com\nMasia catalana del 1768 completament reformada per a trobar-hi tranquil·litat i pau en alguna de les seves 8 habitacions. Una petita joia.\nA partir de 135€ l’habitació doble amb esmorzar.\nVeïnat de les Olives (Peralada) T 972 53 86 23. www.hotelcancarbo.com\nUn palau reial del segle XIV amb jardins i amb nou habitacions diferents amb encant. Restaurant amb cuina creativa.\nA partir de 159€ dues persones la mitja pensió.\nPasseig de l’Església, 1 (Torroella de Montgrí) T 972 75 80 63 www.palaulomirador.com.


RTVV / 250.000 hores d'arxius esperen un futur - Diari La Veu\nEscriba el número 157434\nRTVV / 250.000 hores d'arxius esperen un futur\nA l'espera de conéixer la destinació del material acumulat per Canal Nou en 24 anys\nDesprés de l'anunci del tancament de la televisió, molts es pregunten què passarà amb l'arxiu audiovisual creat en aquests últims 24 anys mitjançant les emissions de dues cadenes. En aquesta hemeroteca, que reflecteix la història contemporània recent del País Valencià, es troba tot el material emés fins ara i els arxius originals de càmera, imatges submarines, aèries…\nSi el govern d'Alberto Fabra decideix vendre tot l'arxiu audiovisual a alguna productora o un altre tipus d'empresa, tindrà un problema legislatiu ja que, per a açò, hauria de canviar la Llei de Patrimoni Cultural, la Llei de Dipòsit Legal i la Llei de Patrimoni Històric (a nivell estatal).\nLola Alfonso, tècnica superior de documentació en Canal Nou, recorda que “es tracta d'un material generat per RTVV com a empresa pública i per tant pagat amb els diners de tots els valencians, la qual cosa vol dir que hi ha una responsabilitat de la Generalitat Valenciana, que ha d'assumir-la”.\n“No és una empresa que fa xocolata o cadires”, assenyala Alfonso, qui ressalta que “aquests documents audiovisuals estan protegits per les lleis d'arxivística, de biblioteques i de material audiovisual i fins i tot per normatives europees”.\nEl risc de l'obsolescència\nD'altra banda, el govern de Fabra està obligat, per llei, a preservar aquests fons audiovisuals, encara que dins de la televisió hi ha molts treballadors que expressen la seua por al fet que “acaben en un edifici, sense recursos, i sense que ningú els veja”.\nLola també alerta del perill de l'obsolescència dels formats. “El temps va en la nostra contra, moltes de les imatges dels 90 són en BETACAM i cal reconvertir els fitxers. Si no, en 30 anys no els podrem veure”. Ella i el seu equip estaven preparant un pla, però l'arribada de l'ERO que es va endur el 82% del personal va fer que dimitira com a cap del departament i es paralitzaren aquest tipus de projectes.\nMalgrat tot, Lola és optimista i confia que es digitalitzen els arxius perquè els puga veure tothom. “Si es fera un pla”, assegura, “podríem fer que l'arxiu fóra consultable per la societat que ho ha fet possible”. I llança un missatge quasi agònic: “Sent un país europeu, tenim la realitat del tercer món, dels països africans, on s'estan destruint els seus arxius”.\nEscriba el número 273666


Comunicat Compromís per Almàssera – Compromís per Almàssera\nPer responsabilitat farem possible un nou govern a Almàssera\nLa Coalició Compromís a Almàssera, després de les eleccions del 24M on obtinguérem un augment significatiu del nombre de vots i de regidors, hem interpretat la voluntat dels electors en el sentit de facilitar un canvi polític en el govern de la Corporació Municipal.\nA tot el país s’ha reclamat que el PP, acorralat pels nombrosíssims casos de corrupció, passara a l’oposició per fer una regeneració democràtica interna. Per aquest motiu, Compromís va anunciar que aplicaria un “cordó sanitari” que els propiciara aquesta regeneració.\nLa interpretació que fem sobre la voluntat dels electors a Almàssera, però, no solament avarca la de propiciar un canvi en el partit que sustenta l’alcaldia, sinó també una nova forma de gestionar els bens comuns, una nova forma de relacionar-se amb la ciutadania i una nova forma d’afrontament dels reptes col·lectius del nostre poble. Per aquest motiu, hem manifestat en totes les converses amb els altres partits polítics que aquests canvis eren (i són) inexcusables.\nEn aquestes dues setmanes, si fa no fa, hem parlat molt per fer possible que s’entenguera aquest nou panorama que ens reclama la ciutadania d’Almàssera. Volem que el nou temps polític pose a les persones en el centre de l’activitat institucional i la resolució dels seus problemes com l’objectiu prioritari. Això cal fer-ho entre tots i amb generositat. Per aquest motiu reclamàrem parlar abans de res del Programa de Govern, de les prioritats i de les actuacions polítiques que definirien aquest nou temps i el nou govern local.\nDe més a més, considerem que en aquest moment històric el nostre poble requereix de l’esforç de tots els partits. Tots hauríem de treballar i fer les aportacions al Programa del nou govern municipal. Tanmateix, el PSOE, l’EU i l’ASIP (marca local de Podemos) es negaren des del principi a què participara en aquest procés a UxA; fins i tot, després d’haver promogut nosaltres una reunió propiciatòria entre el PSOE, UxA i Compromís.\nNo ha sigut aquest l’únic entrebanc en què ens hem trobat durant aquests dies.\nMoltes han sigut les coincidències programàtiques entre els partits, encara que les prioritats no tant. Una altra dificultat ha sigut l’encabotament del PSOE en no compartir l’alcaldia i han prioritzat mantindre’s inflexibles en aquest punt. Tot i sabent, perquè així ho manifestaren des del començament, que l’ASIP recolzava un acord d’investidura i no s’integrarien en el futur govern.\nPer totes aquestes circumstàncies, Coalició Compromís a Almàssera manifesta:\n1 – Els nostres regidors recolzaran la investidura del candidat que propose el PSOE per a l’alcaldia, per responsabilitat i per propiciar un canvi polític a la Corporació Municipal, encara que no siga en tota l’extensió que requeria en moment històric.\n2 – No ens integrarem en el nou equip de govern local, almenys en aquest moment i fins no es dissipen les dificultats que en aquest moments s’han trobat.\n3 – Constituirem el Grup Municipal de Compromís i actuarem, com sempre ho hem fet, amb responsabilitat i fent una oposició constructiva. Treballarem en tot moment per arribar a acords el més amplis possibles, facilitant la governabilitat del nostre Ajuntament, però sent molt curosos, a la part d’estrictes, en la defensa dels interessos valencians i de progrés dels ciutadans d’Almàssera.\n4 – Volem treballar per possibilitar un ampli espai de diàleg entre la societat civil del poble i les formes polítiques, perquè serà la manera més eficient d’afrontar i aconseguir els reptes col·lectius que tenim al davant.\n5 – Així mateix, treballarem per crear un ampli espai valencianista a Almàssera, que siga alternativa real de govern municipal, i ho farem possible amb tota la ciutadania i les associacions del poble.\n← Publicat a La Veu\nDemà dissabte a les 12.00h a la Casa de la Cultura: constitució Ajuntament →


Torns - Cooperativa La Senalla\n- La persona que té l'asterisc al dia del torn, és l'encarregada de dur l'excel en un pen i de penjar-lo al fengoffice un cop acabat el torn. També ha de de crear una nota per confirmar l'assistència. No al calendari sinó una NOTA nova amb la data del torn i subscriure-hi a tots els membres de torn per tal que serveixi com a recordatori\n- Quan s'obre l'excel s'ha de clicar sobre la casella "punto i coma"\n- Per cada proveïdor, comprovar la mercaderia rebuda amb l’albarà. En el cas de les fruites i les verdures, caldrà pesar totes les caixes o comptar les unitats. Un cop acabat el torn, deixar l'albarà al costat de l'ordinador.\n- Comprovar si es correspon amb el que hem demanat, que es pot veure a l'excel del torn, a una de les primeres columnes\n- Recalcular productes si en falten, modificant a l'arxiu d'excel les columnes que es poden modificar (quantitat productes rebuts si no coincideix amb el demanat i quantitat que figura a l'albarà si l'albarà no és correcte).\n- Pesar i repartir els productes per UC\nPesar i repartir els productes per uc\nPesar els productes que es compren a pes (carbasses, melons i síndries) i apuntar el valor a l’excel, a cada UC que n'ha demanat.\nLàctics: estaran a la nevera.\nCal pesar els formatges i adjudicar-los a cada UC que n’hagi demanat anotant el número al paper que els embolcalla i apuntant el pes a l’excel.\nA més, posar les etiquetes dels productes que cada UC hagi demanat a les cistelles corresponents. Per exemple: si la UC04 ha demanat un formatge fresc i dos iogurts, es trobarà 3 etiquetes a la seva cistella (“iogurt” + “iogurt” + “formatge fresc”). Quan vagi a recollir la cistella, a la nevera haurà d’agafar 2 iogurts i el formatge fresc que tingui UC04 escrit al damunt.\nPasta fresca: estarà a la nevera. Els del torn posaran les etiquetes dels productes que cada UC hagiu demanat a les cistelles corresponents.\nPollastre: està a la nevera. Els pollastres s'han de pesar i assignar a les UC anotant el pes, marcant el pollastre amb el número de UC corresponent.\nPeix: està al congelador, etiquetat amb el número de lot i la UC que l’ha adquirit.\nVedella i cabrit: la comanda es fa a través d'una nota al fengoffice. Sol arribar a les 8 el dia de repartiment de comandes. La Marta Mestres reparteix les caixes que ja venen numerades segons la UC que n’ha demanat, i ho cobra al moment.\nForn: arriben la setmana següent d'haver fet la comanda. Els del torn posaran a cada caixa o bé cada producte demanat o bé les etiquetes dels productes que hagin demanat (per exemple: si una UC ha demanat 3 magdalenes de garrofa, els del torn posaran 3 etiquetes de “magdalenes de garrofa” a la caixa d’aquesta UC). Cada UC agafarà el que hagi demanat de l’estanteria.


Sara Moreno Colom és professora de Sociologia a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i investigadora del Centre d’Estudis Sociològics sobre la Vida Quotidiana i el Treball (QUIT-UAB) i de l’Institut d’Estudis del Treball (IET-UAB). Les seves principals línies d’investigació s’emmarquen en el camp de la sociologia del treball, la sociologia del temps i la sociologia del gènere. La seva activitat investigadora s’ha especialitzat en l’anàlisi de la feina, el temps i la vida quotidiana, amb especial atenció a les desigualtats socials, el benestar i les polítiques públiques. És Doctora en Sociologia per la UAB i actualment ocupa el càrrec de vicedegana de Relacions Institucionals de la Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia de la mateixa universitat. Ha escrit diverses publicacions i és coautora del llibre Revertir el guión. Trabajos, derechos y libertad (2016), que aborda la qüestió dels treballs des de la perspectiva dels drets socials.


Estalvia diners amb el teu ordinador | Consumer\nEstalvia diners amb el teu ordinador\nUna correcta labor de manteniment, al costat de pautes d'eficiència com desactivar el monitor si no s'usarà durant una estona, permeten estalviar en utilitzar l'ordinador\nLa majoria de les estratègies d’estalvi amb l’ordinador passen per una labor de manteniment i neteja que retardi la visita a professionals que reparin els aparells informàtics, i que pot tenir un desemborsament no menor a 50 euros. No obstant això, com es desgrana en el present reportatge, convé no oblidar altres pautes d’eficiència basades en un ús més racional d’aquests equips i components, com donar-li cert descans o situar l’ordinador en un lloc apropiat.\nEstalvi en el dia a dia amb l’odenador\nEncara que els ordinadors i els seus perifèrics no són els grans consumidors d’energia en la llar, hi ha alguns hàbits senzills que poden proporcionar un important estalvi energètic. La majoria d’aquestes estratègies passen per una labor de manteniment i neteja que retardi la visita a professionals que reparin els equips informàtics, que suposen unes despeses imprevistes que poden afectar al pressupost dissenyat per a l’any i alterar els comptes personals o familiars.\nSi s’inverteix a comprar equips informàtics de qualitat, a la llarga s’estalvia\nUn altre pas important per aconseguir aquestes pautes d’estalvi es basaria en una neteja regular tant de l’ordinador com dels perifèrics, que haurien de retardar el període per a la seva reparació o substitució.\nPerò tampoc convé oblidar-se d’altres labors que parteixen d’un ús més racional d’aquests equips, com donar cert descans a l’ordinador o situar-ho en un lloc apropiat. I, per exemple, quan no es tingui intenció d’utilitzar per períodes curts de temps en els quals no mereixi la pena apagar-ho, es pot desactivar el monitor, ja sigui configurant-ho perquè ho faci de forma automàtica o apagant-ho en el botó frontal.\nEstalviar diners amb el manteniment de l’ordinador\nConvé comprar aparells de qualitat que donin una garantia per als propers anys. Al mercat es poden trobar equips de segona mà amb uns preus molt assequibles, però que necessitaran majors labors de reparació i manteniment, per la qual cosa, al final, les factures per aquests conceptes s’incrementaran. És preferible adquirir un ordinador nou, potent i segur, i que, encara que costi més, en principi ens salvaguardarà de futures reparacions, la qual cosa redundarà en un major estalvi.\nDonar sempre descans a l’ordinador:\nCal desconnectar el terminal durant les absències de la llar, així com a les nits. És una simple acció que, a més d’estalviar energia i evitar avaries, permet en aquestes dates dissipar la calor.\nÉs convenient mantenir la neteja de tots els perifèrics de l’ordinador: teclat, ratolí, pantalla, altaveus… Així es podrà allargar la seva vida útil i evitar recanvis o reparacions. Per a això, és necessari fer una neteja a fons cada cert temps (entre 15 i 30 dies aproximadament), que servirà per llevar-los tota la brutícia que van acumulant.\nSituar-ho en un espai ventilat:\nL’ordinador (de taula o portàtil) ha de posar-se en un lloc on hi hagi ventilació. També és necessari canviar els filtres d’aire dels ventiladors per evitar l’acumulació de pols. D’aquesta manera sempre durarà més i precisarà menys reparacions.\nAdministrar els recursos de la impressora:\nEl major estalvi en la impressora prové dels cartutxos, el preu dels quals oscil·la entre 20 i 50 euros cada unitat. Una alternativa consisteix a utilitzar cartutxos recarregables, que permeten estalviar fins a prop del 75% i disposar de la mateixa qualitat que un d’original.\nAquests elements han estat fabricats per ser emplenats. No són cartutxos reciclats, s’emplenen per l’orifici especial de recarrega. No obstant això, no hi ha recarregables per a totes les impressores.\nInstal·lar un antivirus:\nNo cal oblidar-se d’aplicar un potent i fiable antivirus que impedeixi l’entrada de programes no desitjats, troyanos o virus que minvin la capacitat de l’ordinador o, en el pitjor dels casos, que necessiti d’assistència tècnica per eliminar-los (un servei pel qual s’abonen factures d’entre 30 i 80 euros, en funció dels danys). Comprant un d’aquests instruments per a la protecció de l’ordinador, a partir de 20 euros anuals, s’evitarà perdre diners i documentació important.\nManera d'estalvi d'energia\nLa pantalla de l’ordinador és una de les fonts amb major capacitat d’estalvi de tots els components de l’ordinador: genera fins a un 50% de la despesa d’energia del terminal. És fins i tot major quan no s’utilitza l’aparell i segueix el monitor encès o amb el ja habitual “salvapantallas”, alguna cosa molt freqüent.\nPer a aquests casos, es pot desactivar el “salvapantallas” i després activar la “manera d’estalvi d’energia”, que consisteix que el monitor s’apaga quan no s’usa, bé perquè s’ha sortit a comprar, cal fer el menjar o l’usuari s’absenta per qualsevol motiu durant uns minuts.\nestalvi limpieza-ca mantenimiento-ca ordenador-ca pc-ca


Les retallades (a l’educació) que ja patim i les que s’acosten | El Acorazado Potemkin\nDes que al maig de 2010 van començar les retallades en sèrie per contentar “els mercats”, tot i que ja abans s’havien fet algunes, l’allau de mesures contra el conjunt dels treballadors/es ens ha afectat en els tres aspectes. A continuació es relaciones les més importants, que poden ser estatals o autonòmiques, segons l’administració encarregada d’aplicar-les.\n1. Accions contra el conjunt de la classe treballadora\n•Reforma laboral de juny de 2010 (acomiadament més fàcil i barat, ETTs a la Funció Pública, …)\n•Reforma de la negociació col·lectiva de 2011 (individualització, despenjaments, …)\n•Reforma del sistema de pensions de gener de 2011 (rebaixa de pensions, més anys de cotització, jubilació als 67 anys, …)\n•Reforma laboral de febrer de 2012, que aprofondeix la de 2010 i la de la negociació col·lectiva.\nHi ha altres més puntuals però també significatives: repagaments, exclusió de centenars de mils de persones de la cobertura sanitària, reducció de la prestació per desocupació en un 10% (el moment del ¡Que se jodan! d’Andrea Fabra), supressió dels 450€ de la pròrroga,…Ara es volen impedir les jubilacions abans dels 65 anys.\nTot això ens afecta: s’aplica als interins/es, ha implicat la cancel·lació de la jubilació voluntària amb indemnització als 60 anys, etc. És un error pensar que tot això no va amb nosaltres. També ho pensaven molts laborals fixes i des del 29 d’octubre se’ls pot acomiadar amb 20 dies d’indemnització tot i haver fet oposicions. És un altre error pensar que les retallades salarials o de drets als funcionaris no afecten a la resta de la classe treballadora.\nEs pot veure amb exemples:\n-Es diu que els funcionaris han d’acceptar rebaixes salarials perquè són uns “privilegiats” ja que tenen un treball fixe. És una manipulació, però quan la immensa majoria siguen precaris, el dret a l’estabilitat serà percebut com a un privilegi i fàcilment suprimit.\n-Si es congela i/o redueix el salari dels funcionaris, perquè no s’ha de fer igual al sector privat, com reclama la patronal? En eixe cas obliden que la reducció es justificava per un suposat privilegi i ara es vol fer extensiva a la resta.\n-Si la reforma laboral permet els ERO lliures a l’empresa privada, perquè no a la pública? El president de la CEOE ho reclama amb insistència; de moment ja ho han aconseguit amb el personal laboral. És a dir, els drets de tots els treballadors i treballadores són comuns; quan un sector millora la resta té més fàcil millorar, però també al contrari. El corporativisme no sols és insolidari, també és un suïcidi.\n2. Accions contra el conjunt de la Funció Pública\n•Rebaixa salarial estatal del 5% de maig de 2010 (la primera retallada de caràcter general).\n•Tres anys consecutius de congelació salarial: 2011 (IPC 2010: 3,0%), 2012 (IPC 2011: 2,4%) i 2013 (IPC fins octubre: 3,5%). Total: pèrdua del 8,9%, per ara.\n•Pèrdua de part de les retribucions complementàries (a l’ensenyament del P.V., el 50% dels sexennis, pel Decret 1/2012, rebaixa que pot superar el 7%)\n•Pèrdua de la paga de Nadal pel RD 14/2012, per la que a més a més cotitzarem.\n•Forta reducció salarial en cas de baixa (-50% els tres primers dies, -25% del quart al vinté), pel Decret Llei 1/2012 modificat pel RD 11/2012.\n•Possibilitat d’ERO al personal laboral fixe, tot i ser-ho per oposició. Des del 29 d’octubre se’l pot acomiadar amb 20 dies per any d’indemnització. Exemple: bidells d’Institut. Ja sols quedem els funcionaris/es, que serem els següents.\n3. Les darreres retallades a l’ensenyament públic\nReial Decret Llei 20/2011 (desembre 2011, estatal)\n•Sols es cobriran un màxim del 10% dels llocs de treball vacants per jubilació, etc\nDecret Llei 1/2012 (gener 2012, País Valencià)\n•Els treballadors/es interins/es no cobraran l’estiu\n•Nova retallada salarial (sexennis)\nActualització del Pla d’Estabilitat (abril 2012, estatal)\n•La despesa educativa de tot l’estat baixarà un 21,3% fins a 2015 (11.000 milions d’€ a l’any)\nReial Decret Llei 14/2012 (20 d’abril de 2012, estatal)\n•Les baixes sols es podran substituir a partir del desè dia lectiu.\n•Les ràtios augmenten un 20% (30 a Primària, 36 a ESO i Cicles, 42 a Batxillerat)\n•Augmenta la jornada lectiva del professorat.\n•S’ajornen al curs 2014/15 els nous Cicles Formatius\n•Pot haver una única modalitat de Batxillerat als IES.\n•Augmenten fortament les taxes universitàries\nTaxes als Cicles Formatius Superiors (2012, Madrid i Catalunya)\n•Madrid: 200€ per matricular-se a primer curs dels CFGS\n•Catalunya: 360€ pel primer curs i 180 pel segon dels CFGS\nProjecte de Pressupostos de l’Estat per a 2013 (setembre de 2012)\n•Es redueix un 14,4% la partida d’Educació\n•L’apartat de beques i ajudes baixa un 3,5%\n•Tercera congelació salarial consecutiva als treballadors/es públics.\nProjecte de Pressupostos de la Generalitat Valenciana per a 2013 (octubre de 2012)\n•Es redueix un 9,6% la partida d’Educació.\nConseqüències de tot això:\n•És més car estudiar, els estudis són una mercaderia més\n•És més difícil obtindre una beca o ajuda a l’estudi\n•Les aules estan més massificades.\n•El professorat té més classes, atén a més alumnat i cobra menys\n•L’oferta d’estudis s’ha reduït\n•Les plantilles de professorat s’han reduït en els darrers tres cursos, sobre tot en aquest.\n•Molts centres tenen problemes per a funcionar per falta de pressupost (cas dels menjadors, la neteja no és diària, etc)\n•Al curs 2012/13 es dediquen 1000 milions menys a educació a tot l’estat, amb 136.000 alumnes més.\nLes perspectives: més retallades i privatitzacions, si no aconseguim impedir-ho\n•Disminució de les inversions i pressupostos dels centres.\n•Supressió de més grups el proper curs. Eliminació de línies a Primària i d’una modalitat de Batxillerat a alguns centres.\n•Més massificació, amb la generalització de les noves ratios màximes.\n•Noves rebaixes salarials, de la plantilla dels centres i de les substitucions.\n•Augment de les taxes universitàries i implantació a la resta d’estudis no obligatoris (Cicles, Batxillerats, EOI, etc).\n•Reducció i impagament de beques, reducció de menjadors i transport escolar.\n•Major presència i influència de les empreses en la Universitat i la FP.\n•Creació dels CIS (Centres d’Iniciativa “Social”), centres privats en terrenys públics cedits.\n•Creació dels centres de titularitat pública i gestió privada.\n•Augment dels concert amb els centres privats, també dels nivells no obligatoris.\n•Consideració de la xarxa pública com a subsidiària de la privada.\nI ara sorgeix una nova amenaça, la LOMCE, que caldrà estudiar, però de la que tot el que arriba és alarmant (segregació d’alumnat, més privatització, paper de les direccions, com queda el professorat, …)\n1-Convindria, no obstant, no oblidar d’on venen veritablement les mesures; com s’ha modificat la Constitució en estiu per una trucada telefònica. O com s’ha fet una reforma laboral, s’ha baixat el salari als funcionaris, s’ha reduït la prestació per desocupació i s’ha pujat l’IVA per una carta del BCE a l’anterior president del govern. Cal, en definitiva, distingir entre qui decideix i qui executa, entre poder i govern.\nEntrada anterior14N: reaprendiendo a movilizarse contestatariamentePróximo entradaEntrada siguiente


Avís de cookies – Fotoclub Poblenou\nA la pàgina web del Fotoclub Poblenou utilitzem cookies (galetes) per facilitar l’ús del lloc web, però en cap cas aquestes no emmagatzemen cap dada personal ni cap mena d’informació que pugui identificar-vos.\nLes galetes són petits arxius de text generats pels llocs web que visiteu que contenen les dades de sessió que poden ser d’utilitat, amb posterioritat, pel lloc web. L’ús d’aquestes galetes és essencial per al correcte funcionament dels llocs web, ja que aporten innombrables avantatges, com recordar les dades d’usuari i cada part de la seva reserva a mesura que avança a través del lloc web o mostrar el contingut adequat en funció de les seves preferències i opcions seleccionades. També faciliten la prestació de serveis interactius i la navegació i la usabilitat al web, que permet millorar la vostra experiència.\nCookies (galetes) que utilitzem:\nGaletes de navegació: són estrictament necessàries i permeten a l’usuari la navegació a través del nostre lloc web, així com l’ús de les diferents opcions o serveis que hi ha, com controlar el trànsit i la comunicació de dades. La informació que contenen és genèrica i anònima: no s’hi inclouen dades personals ni es recull informació que identifiqui els visitants.\nGaletes de tercers per a l’anàlisi estadística i de rendiment, que de forma anònima permet fer un seguiment de la interacció de l’usuari dins del lloc web, saber quantes vegades visita el lloc, quan va ser la primera i última vegada que va visitar el web i, si hi ha cap problema de rendiment, tenir la informació.\nÚltima actualització: 16 de febrer de 2022


Saint-Père (Yonne) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSaint-Père és un municipi francès, situat al departament del Yonne i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 378 habitants.\n47° 27′ 35″ N, 3° 45′ 54″ E / 47.4597°N,3.765°E / 47.4597; 3.765\nEl 2007 la població de fet de Saint-Père era de 378 persones. Hi havia 176 famílies, de les quals 61 eren unipersonals (16 homes vivint sols i 45 dones vivint soles), 70 parelles sense fills, 37 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 292 habitatges, 184 eren l'habitatge principal de la família, 85 eren segones residències i 23 estaven desocupats. 279 eren cases i 12 eren apartaments. Dels 184 habitatges principals, 142 estaven ocupats pels seus propietaris, 35 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 7 estaven cedits a títol gratuït; 18 tenien dues cambres, 46 en tenien tres, 45 en tenien quatre i 75 en tenien cinc o més. 147 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 88 habitatges hi havia un automòbil i a 68 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Saint-Père el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 230 persones, 166 eren actives i 64 eren inactives. De les 166 persones actives 154 estaven ocupades (78 homes i 76 dones) i 12 estaven aturades (6 homes i 6 dones). De les 64 persones inactives 32 estaven jubilades, 17 estaven estudiant i 15 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Saint-Père hi havia 175 unitats fiscals que integraven 363 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 17.062€.\nDels 30 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries, 2 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 3 d'empreses de construcció, 5 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 6 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 4 d'empreses immobiliàries, 1 d'una empresa de serveis, 4 d'entitats de l'administració pública i 3 d'empreses classificades com a "altres activitats de serveis".\nDels 9 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 2 eren tallers de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 paleta, 1 fusteria, 1 lampisteria, 1 electricista, 1 perruqueria i 2 restaurants.\nL'any 2000 a Saint-Père hi havia 17 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 693 hectàrees.\nVézelay (1,8 km)\nAsquins (2,5 km)\nFoissy-lès-Vézelay (2,8 km)\nTharoiseau (2,9 km)\nPierre-Perthuis (3,5 km)\nDomecy-sur-le-Vault (4,7 km)\nMenades (4,8 km)\nFontenay-près-Vézelay (5,6 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Saint-Père\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Saint-Père a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Saint-Père a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Saint-Père_(Yonne)&oldid=24213100»\nDarrera modificació: 23 jul 2020 a les 11:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 jul 2020 a les 11:36.


Si alguna cosa ha marcat l’esdevenir artístic català, ha estat, sens dubte, el desenvolupament de les arts visuals. La gran manifestació artística catalana s’ha canalitzat a través de la visualitat en totes les seves facetes i també, d’aquesta manera, ha donat els seus fruits més saborosos.\nCom passa arreu, actualment la premissa creativa és la barreja de premisses: sense límits clars entre les diferents expressions artístiques i amb una volguda difuminació dels perfils, les arts visuals i els artistes que les impulsen ballen entre la instal·lació, l’escultura, l’art digital, la pintura, la fotografia o el vídeo sense reconèixer cap altre afany que el d’art visual.\nDels anys vuitanta ençà, el neoconceptualisme i el postconceptualisme han estat la marca de fàbrica dels creadors catalans nascuts des de mitjan segle XX. I la pràctica multidisciplinària és el format més habitual en les seves creacions. El videoart, les instal·lacions i la performance conviuen amb expressions més tradicionals com la fotografia o el cinema, i també la pintura o l’escultura, que darrerament han patit canvis dràstics en la seva posada en pràctica, sobretot pel que fa a l’ús de materials. I tot, dintre de l’obra d’un mateix artista.\nTrajectòries com les d’Antoni Muntades, Antoni Llena o Antoni Miralda en són exemples paradigmàtics. Dins d’aquest grup també cal incloure, entre d’altres, el treball de la generació de Perejaume, Pep Agut, Ignasi Aballí,Antoni Abad o Jordi Colomer. I pel que fa a l’escultura, cal destacar l’obra de Jaume Plensa o Susana Solano. Tanmateix, la nova generació, encapçalada per Eulàlia Valldosera i Alicia Framis, permet parlar de formats encara més diversos on conviuen còmodament videoartistes com Toni Serra o Roc Parés, escultors com Meritxell Duran, artistes conceptuals l’obra dels quals giren entorn de la ironia com Antonio Ortega o colectius artístics com Bestué-Vives(recentment dissolt) o Momu & No Es, i artistes que utilitzen també llenguatges del món del còmic, com Francesc Ruiz.\nA més, cal mencionar l’importantíssim paper que ha tingut el disseny (gràfic i industrial) a Catalunya, no solament com a marca identitària en els últims anys, sinó també com a agent “contaminador” entre les arts visuals en general. En efecte, Barcelona s’ha convertit en un important centre de disseny industrial, i disposa d’institucions com el Foment de les Arts Decoratives —que concedeix els prestigiosos premis ADI-FAD— o el BCD (Barcelona Centre de Disseny), a més d’un bon grapat d’escoles especialitzades. En aquest camp, són figures destacades André Ricard, Beth Galí, Miguel Milà, J. A. Coderch, Oscar Tusquets i Javier Mariscal, entre d’altres.\nTota aquesta efervescència va clarament lligada al desenvolupament, durant les últimes tres dècades, de grans i petites institucions (museus i sales d’art), centres de creació i vivers d’artistes més o menys independents, galeries privades, festivals, trobades i biennals, que han sostingut i han generat moviment a l’entorn del treball artístic català.\nPel que fa a les fites més visibles d’aquest procés, ja a l’inici del segle passat, la Mancomunitat de Catalunya ajudava a difondre la idea del museu com a centre d’investigació i focus de divulgació del coneixement. Així, el 1934 es va inaugurar el Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC) amb la intenció de mostrar al públic el ventall complet de les arts plàstiques catalanes, des del preromànic fins a l’època moderna. Després de la Guerra Civil es van inaugurar nous museus (com el Museu Marés o el Museu Picasso). I, arribada la democràcia, el volum de sales i institucions es va multiplicar i es van posar en funcionament importants fundacions d’art dedicades als grans pintors catalans de l’últim segle: Salvador Dalí, Joan Miró o Antoni Tàpies. En els darrers anys, s’ha fet un important esforç per donar a conèixer l’art contemporani amb la creació del Museu d’Art Contemporàni de Barcelona (MACBA) que va obrir les portes el 1995, i amb la inauguració del Centre d’Art Santa Mònica (anomenat, actualment, Arts Santa Mònica).\nAquest mapa de situació s’arrela en una tradició pictòrica i escultòrica que, a Catalunya, sempre ha estat cosmopolita i avanguardista. La història del l’art del segle XX reconeix noms de pintors universals, com ara Pablo Picasso, Joan Miró, Salvador Dalí i, més recentment, Antoni Tàpies o el mallorquí Miquel Barceló (aquest últim, com un dels artistes visuals vius més importants a nivell mundial), que han deixat la seva empremta i han marcat —i marquen encara— una tradició plàstica incontestable.\nJa des d’abans de la Guerra Civil, els artistes catalans han caminat de la mà de l’experimentació i la recerca. Les avantguardes del principi del segle XX han deixat una petjada extraordinària al territori, amb la presencia de grans noms de la pintura; i el període de postguerra es va revestir de singularitat amb la feina i la voluntat renovadora d’escultors com Josep Maria Subirachs o Eudald Serra, o del grup artístic i multidisciplinar Dau al Set, que va aplegar creadors tan especials com Joan Ponç, Modest Cuixart, Joan Brossa oJoan Josep Tharrats. També és bona mostra d’aquesta manera de fer l’informalisme dels anys cinquanta, amb l’obra d’Albert Ràfols Casamada, Josep Guinovart o Joan Hernández i Pijuan, fins a arribar al conceptualisme dels anys setanta.\nPerò si ens remuntem una mica més enrere, cap al final del segle XIX, ens topem amb el Modernisme, que, amb el seu amor per la renovació matèrica i la seva buscada sensualitat formal, va donar a Catalunya figures de la talla de Santiago Rusiñol o Ramon Casas, en dibuix i pintura, o de Josep Llimona en pintura. La rèplica genuïnament catalana al Modernisme, el Noucentisme, recorre a valors més conservadors amb la intenció de crear un art de la mesura, l’equilibri i l’austeritat, amb una important influència del rossellonès Aristides Maillol. D’aquest moment històric també daten els primers museus i les primeres agrupacions d’artistes.\nLa trajectòria de les arts visuals a Catalunya del s. XIX cap enrere va lligada, en la major part dels casos, al corrents artístics imperants a Europa. Però l’impressionisme català té nom propi: Marià Fortuny, un pintor que va inagurar un estil personal i avançat al seu temps i que va ser referent per a les generacions posteriors.\nSi bé podem trobar alguns grans pintors neoclàssics —com ara Antoni Viladomat— les figures descatades del periode són els escultors Antoni Solà o Damià Campeny. Pel que fa al Barroc, i tret d’alguns grans retaules religiosos i de l’obra d’uns pocs pintors seguidors de l’escola italiana, la seva trajectòria és més aviat continuïsta i no té tanta lluentor com d’altres époques artístiques. Amb el Renaixement, i amb il·lustres excepcions, com la de l’escultor Damià Forment, autor del retaule major del Monestir de Poblet, passa exactament el mateix que amb el Barroc, però cal destacar la forta influència de la pintura flamenca, que atorga singularitat als pintors catalans del moment.\nL’edat mitjana, per contra, ens aporta moltes de les manifestacions plàstiques catalanes més conegudes. Especialment florides en escultura i retaules durant el gòtic, presenta una bona nòmina d’escultors coneguts i reconeguts. I en destaquen dos pintors: Jaume Huguet i Lluís Dalmau, introductors del realisme flamenc al territori. Pel que fa al romànic, és de cabdal importància la presència (i també la posterior tasca de conservació i de revalorització d’aquest patrimoni) de totes les pintures murals conservades a la Catalunya Vella. Els frescos dels absis de Sant Climent i Santa Maria de Taüll (s. XII) són els més coneguts i espectaculars, però n’hi ha molts més d’admirables.\nFinalment, de les arts plàstiques d’abans de l’any mil, se’n conserven poques restes (són les més importants l’escultura, orfebreria i mosaics d’influència grega i romana), i les primeres manifestacions daten de la prehistòria, amb alguns exemples extraordinaris d’art rupestre neolític, com els abrics de Cogul (Garrigues) i Ulldecona (Montsià).\nLes arts visuals i els artistes que les impulsen ballen entre la instal·lació, l’escultura, l’art digital, la pintura, la fotografia o el vídeo sense reconèixer cap altre afany que el d’art visual.\n05/04/2018. L'estudi català d'arquitectura ‘Vora’ inaugura una exposició a la ciutat de Belgrad\nLa galeria kolektiv acull una exposició de l’estudi vora arquitectura a Belgrad, S&egra...\n29/03/2018. L’artista Gonzalo Elvira exposa a la galeria Rodríguez de Polònia\nL’exposició ’12 canciones concretas. Vol II’, de l’artista Gonzalo El...\n27/03/2018. ‘Química de l’Ether’, de Berta Sesé, en una exposició al CEC de la Sorbonne de París\nLa sèrie ‘Química de l’Ether’, de Berta Sesé, és un jo...


Denuncien l'ús de pilotes de goma per part de la Policia Nacional en les càrregues al Prat – Actualidad\nFoto d'arxiu d'un home mostra una pilota de goma disparada per la Policia Nacional l'1 d'octubre del 2017. / Dani Compte\nACN Barcelona .- Diverses entitats han denunciat l’ús de pilotes de goma per part de la Policia Nacional en les càrregues que es van produir dilluns a l’aeroport del Prat durant les protestes per la sentència del Tribunal Suprem sobre l’1-O. Hi ha una persona ferida a l’ull. Les bales de goma van ser prohibides pel Parlament i els Mossos d’Esquadra no les utilitzen, però els altres cossos no se senten interpel·lats. L’Observatori del Sistema Penal i dels Drets Humans de la Universitat de Barcelona considera «gravíssim» que els policies utilitzin aquests projectils. També el centre Irídia ha lamentat que ho tornin a fer després que Roger Espanyol perdés un ull l’1-O precisament per una bala de goma disparada per la Policia Nacional.\nTambé el Tsunami Democràtic ha criticat i condemnat l’ús d’aquest tipus de projectils.\nL’entitat Som Defensores es queixa que els agents van disparar cap amunt bales de foam. «Hi ha hagut un ferit confirmat amb lesions al cap per bales de foam i hem detectat usos no regulars», adverteixen.\nSanitaris per la República parla de dues ferides per bala de goma, a l’ull i al crani.


Els torrents i la preservació del patrimoni, prioritats del Pla General de Valls | Diari de Tarragona\nEls torrents i la preservació del patrimoni, prioritats del Pla General de Valls\nEl ple va aprovar aquest dilluns i per unanimitat de forma provisional el Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM). El coordinador de l’equip de redacció, Sebastià Jornet va explicar que «s’aposta pel creixement del centre i l’urbanisme del S.XXI»\n30/04/2019 12:43 | Actualizado a 09/05/2019 12:47\nUn moment del ple municipal que es va dur a terme ahir a la tarda a l’Ajuntament de Valls. FOTO: Alba Tudó\nEl ple de l’Ajuntament de Valls va aprovar ahir a la tarda, per unanimitat i de forma provisional, el Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM).\nUn punt destacat és la preservació del patrimoni paisatgístic establint la protecció dels torrents i del seu entorn com espais naturals singulars i també les zones agrícoles del Tomb del Balcó i les Hortes de Valls com paisatge identificatiu de la imatge de la ciutat a salvaguardar.\nTambé s’estableix a través dels nous catàlegs una àmplia protecció del patrimoni arquitectònic, així com d’ambients urbans singulars o masies rurals. De fet el POUM marca els eixos estratègics de desenvolupament urbanístic de Valls, en primer lloc consolidant el paper de la ciutat com a capital de l’interior del Camp de Tarragona.\nEl coordinador de l’equip de redacció del POUM, Sebastià Jornet va explicar ahir en el plenari que «s’han seguit tres eixos: equilibri, centre i torrents. Hem intentar fer una vila equilibrada amb els serveis, equilibrada amb els espais lliures i equilibrada amb la vocació que ordeni el futur d’aquesta vila», i va afegir que «pel que fa el centre apostem pel creixement, l’urbanisme del segle XXI i la rehabilitació del centre històric». El POUM limita el creixement residencial a les zones nord de la ciutat.\nTambé contempla una reserva suficient de sòl per a equipaments públics educatius, esportius, assistencials, culturals o de promoció de ciutat, entre d’altres. Pel que fa els torrents la voluntat es que siguin «els pulmons de la ciutat».\nEl Pla preveu ampliar el parc fluvial dels torrents fins a 44 hectàrees. Paloma Vicente, regidora de la CUP va lamentar que «el POUM arriba tard i ara arriben les presses electorals, a més en aquests anys s’ha perdut patrimoni o nombrosos safaretjos i fons del passat històric de Valls. No obstant estem satisfetes ja que ens el sentim molt nostre». Francesc Caballero, el portaveu del PP va dir que «avui és un dia de positivisme i a més és un pla potent».\nL’alcalde de Valls, Albert Batet va destacar que «és un moment molt important ja que això ho hem acabat tot junts. És important saber-ho gestionar bé». El POUM tenia una vigència de més de 30 anys. Més en concret de l’any 1988.\nL’any 2014 la Comissió d’Urbanisme de la Generalitat ho va aprovar de forma inicial. «Durant aquests anys -des de l’inicial fins a data d’avui- hem sol·licitat una trenta d’informes, i unes 125 al·legacions», va afirmar el coordinador de l’equip de redacció del POUM, Sebastià Jornet.\nLa última fase serà l’aprovació definitiva per part de la Generalitat de Catalunya. El POUM va ser aprovar per unanimitat.\nGratuïtat del transport\nEl ple de l’Ajuntament de Valls va afegir a últim moment i de forma urgent, una altra moció per part de totes les forces polítiques i que es va aprovar per unanimitat: la gratuïtat del transport escolar pels alumnes dels termes municipals de Masmolets, Fonstcaldes i Picamoixons que estudien a Valls.\nL’Ajuntament va fer un acord amb el Consell Comarcal de l’Alt Camp per tal de fer front el cost del transport dels alumnes.\nLa portaveu del PSC a l’Ajuntament de Valls, Rosa Maria Ibarra va assegurar que «és molt acertat que també s’hi afegeixin els termes municipals de Masmolets i Fonstcaldes». La moció es va aprovar per unanimitat. Un altre punt que es va aprovar ahir al Ple municipal de Valls i per unanimitat va ser el document de «criteris per la intervenció en vestigis de la muralla de Valls».


el millor amic de Whitney Houston & Apos; Robyn Crawford no fa les culpes a Bobby Brown pels problemes de drogues de cantant i apos; -->\nEl millor amic de Whitney Houston, Robyn Crawford, no culpa a Bobby Brown dels problemes de drogues del cantant\nWhitney HoustonEl millor amic i soci romàntic, Robyn Crawford, es nega a la culpa Bobby Brown pels problemes de drogues del cantant.\nCrawford, de 58 anys, va parlar a NBC News davant la seva memòria, A Song For You: My Life with Whitney Houston, que es va publicar. Al llibre, Crawford revela detalls de la seva relació amb Houston i finalment va admetre ser físic.\nEls rumors van seguir Houston i Crawford durant anys i molts van creure que estaven junts. Els dos van ser els millors amics durant diversos anys a mesura que l'estrella de Houston creixia.\nEn els fragments publicats, Crawford finalment confirma que era més que amiga de l'estrella del pop. Els dos eren socis romàntics a la dècada de 1980, però ho van acabar després que Houston firmes amb Clive Davis.\nCrawford diu que l'ús de cocaïna de Houston va començar uns anys abans de conèixer Bobby Brown.\nCrawford admet fer cocaïna amb Houston, però es va adonar que el cantant tenia un problema. Ella va dir que 'em vaig adonar que passaria endavant i ho faria. Tenia dificultats per aturar-se ”.\nAmb els anys, moltes persones han acusat Brown de ser els problemes de drogues de Houston. Brown ha negat haver estat culpable.\nAl seu llibre, Crawford també assegura que Houston la va separar físicament amb ella dient que si la gent es va assabentar que s’utilitzaria contra ells. Va donar a Crawford una bíblia blava aquell dia. Els dos es van mantenir amics, però no van tornar a ser mai propers.\nCrawford fins i tot detalla que la mare de Whitney, Cissy Houston, va dir que 'no era natural que dues dones estiguessin tan a prop'. Crawford va escriure, 'però estàvem tan a prop'.\nLa memòria està prevista per a la seva publicació el 12 de novembre. L'editorial, Penguin Random House, no havia anunciat el llibre fins a la setmana passada.\nLa descripció del llibre diu: 'Després de dècades de silenci, Robyn Crawford, amic íntim, col·laborador i confident de Whitney Houston, comparteix la seva història.\nWhitney Houston és una superestrella tan gran com el negoci musical que mai ha conegut. Va explotar als escenaris el 1985 amb el seu àlbum de debut i va passar les dues dècades següents dominant les llistes i captant el cor dels fans de tot el món. Hi havia una persona al seu costat, tot el seu millor amic, Robyn Crawford.\nDes de la mort de Whitney el 2012, Robyn s’ha mantingut fora dels punts de vista i ha tingut les grans alegries, aventures salvatges i dures veritats de la seva vida amb Whitney a prop del seu cor. Ara, per primera vegada, Crawford s’obre a la seva nova memòria, A Song for You.\nAmb calor, candor i un impressionant record de detalls, Robyn descriu les dues trobades com a adolescents dels anys 80, i com van evolucionar les seves vides i amistat a mesura que Whitney va gravar el seu primer àlbum i Robyn va seguir la seva prometedora carrera de bàsquet de la Divisió I. Junts durant infinitat de gires mundials esgotades, entre els escenaris es va registrar el cop d’èxit després del matrimoni, a través del matrimoni de Whitney i el naixement de la seva filla, les dues van navegar per famílies sovint desafiant, grans amors i pèrdues doloroses, sempre recolzant-se entre riure i l'amistat\nProfundament personal i de cor, Una cançó per a vosaltres és la història vital, honesta i poc explicada que proporciona una comprensió de la vida complexa de Whitney Houston. Finalment, la persona que el va conèixer millor posa el rècord de manera directa.\nExclusiu El cas de la fallida de Star Cruise, de Lil Cruise, va tornar als seus peus\nNotícies L’horrible tall de cabell de Mark Zuckerberg crea bromes interminables de Twitter\nMac Miller serà enterrat al cementiri de Pittsburgh utilitzat en el seu vídeo musical\nL’estrella del “Príncep Fresc”, Alfonso Ribeiro, dóna la benvinguda al tercer fill amb la seva dona\nLa mare de Blac Chyna perd una demanda d'1 milió de dòlars contra Wendy Williams\nLes fotografies de l'estudi musical Inside R. Kelly ens deixen necessitar


Lufthansa Group Airlines amplia l'opció per canviar les reserves sense cap càrrec\nInici » Notícies de les companyies aèries » Lufthansa Group Airlines amplia l'opció per canviar les reserves sense cap càrrec\nLufthansa, SWISS, Austrian Airlines, Brussels Airlines i Eurowings continuen oferint opcions de reserva flexibles.\nReserva sense restriccions gràcies a les condicions flexibles de reserva\nEs pot reservar un nou vol per a una data de viatge de fins a un any en el futur\nNo cal comprometre’s immediatament amb la nova data i destinació del viatge\nTothom que planeja un viatge en les properes setmanes i mesos pot reservar vols amb Lufthansa Group Airlines sense preocupar-se, malgrat la pandèmia, perquè Lufthansa, SWISS, Austrian Airlines, Brussels Airlines i Eurowings continuen oferint opcions de reserva flexibles. Si els passatgers volen reservar el seu viatge, ni tan sols han de decidir immediatament sobre una nova data o destinació de viatge.\nDes de finals d 'agost, totes les tarifes del Grup Lufthansa Les companyies aèries es poden reservar sense cap comissió de reserva. Aquesta oferta tarifària va ser vàlida tant per a la nova com per a la reserva fins a finals de maig. Ara l'oferta s'està ampliant de nou: totes les tarifes de les línies aèries es poden tornar a reservar de forma gratuïta amb la freqüència que es desitgi fins al 31 de juliol de 2021, si la reserva també es fa abans d'aquesta data. Després d’això, és possible fer una nova reserva de forma gratuïta. El vol acabat de reservar es pot reservar durant tota la validesa del bitllet fins a un any en el futur. Els clients també poden canviar l’itinerari que vulguin, segons la disponibilitat, i, per exemple, volar de Munic a Nova York en lloc de Frankfurt a Rio de Janeiro.\nEls passatgers que vulguin ajornar el seu viatge original però que encara no puguin decidir sobre una nova data i destinació tenen l’opció de cancel·lar la reserva inicialment sense comprometre’s amb una nova data de viatge. El bitllet del client es manté al sistema com a crèdit fins que decideix fer una nova reserva i així canviar-la. La nova reserva només s’ha de fer abans del 31 d’agost de 2021. En aquest cas, la data de sortida només ha de ser l’any vinent, abans del 31 de juliol de 2022.\nLufthansa Group Airlines ja havia permès als seus clients tornar a reservar els seus bitllets sense càrrecs l'any passat. La renúncia a la tarifa de reserva s’aplica a tot el món per a totes les noves reserves en totes les tarifes de les rutes de curt, mitjà i llarg recorregut. Això permet una planificació de viatges flexible per a tots els clients de Lufthansa Group Airlines.\nTanmateix, poden sorgir costos addicionals per a les reserves de nou si, per exemple, la classe de reserva original ja no està disponible quan es fa una reserva a una data diferent o a una destinació diferent.


divendres, 24 de maig de 2013\tQui som\nbuy cialis jellybuy cialis jelly buy viagra 10mg cheap cialis no prescriptionargaiv1962\nLa biblioteca disposa de 19 ordinadors (repartits entre l'àrea d'adults i l'àrea infantil) amb diferents programes ofimàtics i de retoc d'imatges, tant des d'un entorn windows i Linux que es poden utilitzar fent-ne la reserva prèvia. Per reservar un ordinador, cliqueu aquí.\nTambé s'ofereix accés gratuït a internet, ja sigui a través dels ordinadors de la biblioteca o a través del dispositius portàtils.\nConsulteu les polítiques d'ús d'internet.\nCONNEXIÓ A INTERNET DES DELS ORDINADORS DE LA BIBLIOTECA\nLa biblioteca disposa dels ordinadors del servei Internet i + amb sessions de 10, 30 i 60 minuts. Els usuaris disposen de 20 sessions al mes i cada cop que s'utilitzi un dels ordinadors, es descomptarà una sessió. Les sessions s'inicien a l'hora en punt i a dos quarts en punt, i el sistema genera un avís quan resten pocs minuts per acabar la sessió.\nEls usuaris disposen d'un crèdit per poder realitzar impressions, i el poden recarregar des dels catàlegs de la biblioteca.\nEs pot fer la reserva dels ordinadors amb sessions de 60 minuts des dels catàlegs de la biblioteca o bé accedint a través d'aquest enllaç. El servei d'accés a internet finalitza mitja hora abans del tancament de la biblioteca.\nCONNEXIÓ AMB EL PROPI DISPOSITIU\nEs pot accedir gratuïtament a la xarxa Wi-Fi de la biblioteca des de qualsevol dispositiu mòbil: ordinador portàtil, PDA, telèfon mòbil de 3a generació, etc.\nNomés cal una targeta de xarxa ben configurada i disposar del carnet de la biblioteca, ja que el número del carnet i el PIN serviran com a validació per accedir a la xarxa.\nImpressions en blanc i negre DIN-A4: 0'10€\nImpressions en color DIN-A4: 0'40€\nGravació inicial en USB (optatiu): 7'50€\nGravació inicial en CD (optatiu): 1'50€\nAuriculars (optatiu): 2€


Marató València: com moure's per la ciutat aquest diumenge\nS'espera la participació de més de 35.000 persones. L'Ajuntament ha establit un dispositiu especial per a garantir el bon desenvolupament de la prova\nLa Marató València Trinidad Alfonso EDP 2019 torna este diumenge als carrers de la ciutat. Més de 35.000 persones, entre corredors populars i atletes d'elit, es donen cita este diumenge, 1 de desembre, en la 39a edició d'una de les proves de major prestigi internacional,\nL'Ajuntament de València ha establit un dispositiu especial per a garantir el bon desenvolupament de la prova, donada l'extensió de l'itinerari previst, la quantitat de participants i públic, i l'amplitud del temps de carrera. Es preveu que la convocatòria done començament a les 08:30 hores, en el Pont de Montolivet, al costat de l'acabada d'inaugurar plaça de la Marató, i finalitzarà sobre les 15:00 hores. De manera paral·lela, la carrera 10K, que enguany celebra la seua última edició, es desenvoluparà de 08.30 a 09.45 hores.\nLes modificacions de mobilitat comencen este mateix divendres, dia 29, a partir de les 22.30 hores, amb el tancament del Pont de Montolivet en els dos sentits i l'avinguda Professor López Piñero en direcció cap al centre de la ciutat. Estos talls es mantindran fins el diumenge 1 de desembre a les 21:00 hores.\nDemà dissabte, 30 de novembre, es tancarà el Passeig de l'Albereda, entre la plaça d'Europa i el Pont de l'Assut de l'Or sentit Centre Comercial Aqua a partir de les 07.30 hores, amb motiu de la realització de la Mini-marató, tancament que es prolongarà fins a les 15.00 hores. A partir d'eixe moment, començarà el muntatge de la prova general, que afectarà l'avinguda de l'Institut Obrer (es deixarà un carril obert per a l'accés als garatges), i a l'avinguda del Professor López Piñero, entre l'avinguda de la Plata i Institut Obrer (es deixarà un mínim de dos carrils per al trànsit.\nEl diumenge 1 de desembre, dia de la Marató, entre les 05.00 i les 11.00 hores es realitzarà el tancament total al trànsit de l'avinguda de l'Institut Obrer, la rotonda de l'avinguda Germans Maristes-avinguda Amado Granell Mesado i l'avinguda Professor López Piñero, entre les avingudes de la Plata i Institut Obrer. Tal com s'ha anunciat, durant el desenvolupament de la carrera, els talls de trànsit s'aniran realitzant de manera progressiva.\nQuant a les zones d'aparcament de vehicles, els d'accés lliure són: la Fonteta (al costat del Pavelló Font de Sant Luís, recomanat si s'accedix des del sud i oest de València per l'avinguda Germans Maristes), el de l'avinguda d'Antonio Ferrandis i el del Cementeri General (al Bulevard Sud). Hi haurà autobusos llançadora de la línia 99 de l'EMT, d'accés gratuït, amb freqüència cada 10 minuts fins a la rotonda del Centre Comercial El Saler.\nAltres pàrquings que estaran oberts des de les 06.00 hores són el de l'Oceanogràfic (de pagament) i el del Centre Comercial Aqua (no recomanat per als corredors de la 10K).\nTambé hi ha aparcaments per a bicicletes –al costat del guarda-roba situat en la zona de l’Umbracle- i de Valenbisi per la zona, que es recomiendaconsultar en la web del servei, http://www.valenbisi.es/todas-las-estaciones/mapa.\nFinalment, totes les línies de l'EMT oferiran servici gratuït diumenge, des de l'inici del servei fins a les 16.00 hores. I especialment, les línies 35, 95 i 99, que actuaran en servici especial d'alta freqüència de 05.30 fins a les 07.30 hores, amb direcció cap a l'eixida de la Marató.\nQuant a Metrovalencia, la parada més pròxima en la zona d'eixida és la de l'Albereda per a les línies 3 i 5.\nFinalment, s'ha habilitat el número de telèfon 672.11.42.01 per a servei d'atenció telefònica mitjançant l'aplicació whatsapp, i en l'adreça electrònica info@valenciaciudaddelrunning.com per part de l'organització de la prova.


L’Agència Europea de Medicaments aprova la vacuna de Moderna\nEl proper pas és aconseguir l’aval dels experts científics de la Comissió Europea\nL’Agència Europea del Medicament aprova la vacuna de Moderna. // EFE - EPA - Gary Coronado - POOL\nActualitzada el 07-01-2021 07:54\nL’Agència Europea del Medicament aprova la vacuna de Moderna. Amb el vistiplau de l’EMA, el proper pas és aconseguir l’aval dels experts científics de la Comissió Europea. Si tot va bé, la de Moderna serà la segona vacuna que es distribuirà per Europa després de la de la farmacèutica Pfizer.\nDues vacunes a Europa\nDe fet, la Comissió Europea n’ha comprat 80 milions de dosis, amb opció a 80 milions més, que s’afegeixen als 300 milions de vacunes de Pfizer. Tot i tenir al mercat dues vacunes de dues farmacèutiques diferents, l’investigador de l’Hospital Germans Trias i Pujol i l’Irsi Caixa, Julià Blanco, remarca que la composició de les vacunes és molt similar . Ho ha dit a El món a RAC1.\nLa composició de les dues vacunes és molt similar. Les dues parteixen de la mateixa proteïna del virus i utilitzen la tecnologia de l’ARN missatger. Podem dir que són pràcticament la mateixa vacuna\nJulià Blanco investigador de l’Hospital Germans Trias i Pujol\nAixò sí: Blanco ha remarcat que les dues dosis que ens punxin per aconseguir la immunitat han de ser de la mateixa farmacèutica. Per tant, no podem intercanviar les vacunes. En tot cas, la de Moderna serà més fàcil de distribuir perquè les dosis es poden conservar en neveres de menys de 20 graus, mentre que la de Pfizer es conserva a menys de 70.\n06-01-2021 08:34 VACUNES\nLa campanya de vacunació contra el covid continua avui a Catalunya tot i ser festiu\n05-01-2021 11:34 ‘EL MÓN A RAC1’\nDoctor Padrós: “No som Alemanya, però tampoc som un país del Tercer Món”


Reality Bites : Passeig de Gràcia\nBrowse: Home / Revista / Reality Bites\nEl Passeig de Gràcia és un gran carrer on no només hi ha botigues de luxe, la Borsa, oficines i hotels, encara que sembli mentida, sí, també hi viu gent. Creieu-me, en sóc veïna.\nCategoria: Revista | 17 octubre, 2011\nI encara que molts creguin que viure a un carrer modernista del centre és un luxe i un privilegi, que en part ho és, les coses no són sempre tan boniques i meravelloses com semblen a les revistes d´art, moda i cultura com aquesta. I és que ningú no és perfecte.\nVeureu, crec que el Passeig de Gràcia és un bon carrer on arribar després de qualsevol tipus de ruptura. I això és bo. Un carrer bonic, un espai bell sempre t´anima. Pel què fa a les ruptures, quan dic qualsevol tipus de ruptura, em refereixo realment a qualsevol tipus, ja sigui pròpia o sobrevinguda, el Passeig de Gràcia ho cura tot.\nQue estàs trista i no t´agrada cridar l´atenció? fantàstic, és un carrer prou ample com per tirar-se sota les rodes del bus i no causar molèstia a cap dels carrils contraris.\nQue et ve de gust montar el numeret i que fins i tot li arribi a la teva ex-sogra? pots optar per precipitar-te a la via del tren de rodalies o, si ho prefereixes, al metro i bloquejar tota la xarca pública de transport urbà.\nQue et sents culpable perquè has enganyat i ets un mal bitxo? Gràcies a la teva Visa o Mastercard pots arruinar-te a Vuitton, Hermàs o Rabat de 10h a 21h sense parar i ajornar els pagaments de la teva targeta fins a la jubilació a un raonable interès del 21%.\nCom us comentava, tot en un mateix carrer, què més podem demanar?\nFaig constar que amb tot això no vull dir que totes les persones que hi viuen siguin extranyes, però una mica especial sí s´ha de ser per viure al bell mig de la ciutat. Perquè sincerament, per molt que diguin, no tot són aventatges, i és que quan un nou veí arriba al Passeig, o alguna paral.lela, hi ha certa informació que ningú comenta però que s´ha de conèixer per ser aquesta de vital importància.\nPer sort, www.paseodegracia.com és una revista que tot ho pensa, així que en aquesta columna descobrirem la realitat i el dia a dia del Passeig. La propera entrega, una nova persona important a la teva vida: el porter de casa teva.\nTags: Reality Bite,\nRevista / 19 novembre, 2011\nCultura / 20 octubre, 2011\nUn llibre a contra corrent. Una lliçó d’optimisme il·lustrada i molt documentada en tan sols 3 intensos capítols.\nRevista / 20 octubre, 2011\nLlavors, què fem amb l’obelisc?\nDes de gener de 2011 l’obelisc de la Diagonal és un gran monument al No-res. Després de 75 anys de polèmica existència, potser és el moment que els barcelonins decidim el seu futur.\nNumero 1. Sort\nShopping / 18 octubre, 2011\nStuart Weitzman, forma, linea i textura\nUnes línies que delaten l’elegància, per crear una arquitectura en caminar, com una suau carícia de dues pells privilegiades. Nova col·lecció Tardor-Hivern.\nRevista / 14 octubre, 2011\nGastronomia / 14 octubre, 2011\nCinc tipus de bolets típics de Catalunya: ous de reig, rovellons, rossinyols, ceps i fredolics. Podem desgustarles a diferents restaurants de Passeig de Gràcia com el Divinus, Tenorio, Mordisco, Samoa o Brown 33.\nCultura / 14 octubre, 2011\nRacons recòndits 1\nPodria semblar que al Passeig de Gràcia ja no existeixen recessos de pau, que la seva constant activitat no permet contemplar, però si ets capaç d’esbrinar-ho, gaudiràs d’ells.


Ruanda, les ferides d’una nació escapçada\nVint anys després del genocidi, el país reneix entre el perdó, la memòria i la venjança\nKigaliMés tràgics que els cranis i les terrorífiques expressions dels cossos a mitja descomposició són les mirades dels que avui recorden. Els llums de la ciutat brillen dins la nit enfilant-se pels turons de Kigali. En un dels cims, un grup de supervivents es retroba en una vetllada íntima, necessària. S’acosten hores de dolor indigest. D’una profunditat inescrutable. Els aguts càntics tradicionals els ajuden a pal·liar l’aflicció. O no, només ajuden a acompanyar-la. Les veus agudes s’enlairen des del turó i es fonen entre les llums de la nit. A la seva esquena, a més dels fanals que s’escampen per la falda de les muntanyes, també es veuen les carreteres que la ressegueixen zigzaguejant-la. És en aquests mateixos carrers plens de revolts que els genocides van instal·lar els controls, els que decidien qui havia de morir. La paraula tutsi al carnet d’identitat era una condemna. Però no l’única. No ser afí a les matances, a la ideologia d’exterminar, també era un risc, per això també hi ha milers d’hutus a les fosses i a les tombes.\nUn llit de cadàvers\nCada any l’abril ruandès es tenyeix de violeta. És el color del dol, trencat amb lletres blanques que apel·len a la imprescindible esperança. Avui fa 20 anys que el president ruandès, un hutu moderat que intentava acostar els extremistes d’un bàndol i l’altre, va morir assassinat quan va ser abatut l’avió presidencial. L’atac va ser el senyal. El que va significar el tret de sortida del genocidi. Aquella mateixa nit, els militars i les milícies van sortir al carrer armats d’odi i de fusells, de matxets i bastons, decidits a “fer un llit de cadàvers per al seu president assassinat”, recorda una supervivent que va viure els 100 dies de massacres amagada a prop del quarter general dels Interhamwe. Des del seu refugi podia sentir el recull de barbaritats que els mateixos milicians compartien després d’una “jornada de feina”, com ells anomenaven un dia d’extermini. També li arribaven les emissions de la Ràdio Mil Turons -més coneguda com a Ràdio de l’Odi-, a través de la qual els locutors incitaven la població comuna a sumar-se a la “tasca” de militars i milicians.\nCom molts dels milers de supervivents, la noia que escoltava la tortura dels que sabia que serien els seus botxins no s’imaginava tornar a viure. “Només esperava el meu torn”, com diu un ancià de Ntarama, un poble als afores de Kigali on va tenir lloc un dels pitjors episodis del genocidi. Els assassins van profanar també moltes escoles i esglésies, santuaris que els fugitius van creure segurs, però que van resultar una trampa.\nNomés dues dècades després de la bogeria col·lectiva, Ruanda exporta una imatge de progrés i reconciliació que el món abraça orgullós -el mateix món que va fracassar davant les massacres (si no les va escortar)-. Una economia que ha crescut més que el pendent més cruel de Kigali -amb un creixement sostingut del 8%- i l’èxit de la reconciliació són punts a destacar als “perfils de país” i als informes de Washington, Londres i Brussel·les, epicentres de les ajudes al desenvolupament. La comoditat dels carrers suaus que uneixen els edificis oficials acabats d’estrenar i els hotels que acomoden els estrangers que vénen a obrir “projectes” acaba d’arrodonir la sensació d’una evolució idíl·lica.\nPerò la pretesa reconciliació i la unitat sense fissures venuda pel govern amaguen una realitat no tan perfecta. El control absolut dels mitjans de comunicació i dels partits polítics concedeix al president Paul Kagame i al seu govern un poder omnipresent i intolerant, que radiografia constantment les opinions per vetar-les si no són favorables. I li atorga impunitat. El particular silenci que envolta els ruandesos és poc natural. Tant a Kigali com a la resta del país, no se senten crítiques espontànies. No ho fan perquè els retrets es consideren atacs, i els opositors, enemics de la pàtria. N’hi ha d’empresonats, de morts i d’exiliats. La por de parlar es percep. I és només en racons segurs en moments de confiança, a la ciutat o al camp, que els ruandesos mussiten les seves rancúnies, els seus temors, i que assenyalen les ferides que la reconciliació oficial ni cura ni mira.\nCavalcar sobre el genocidi\nUn milió de persones assassinades cruelment i en massa, de manera veloç i premeditada. El genocidi ruandès. Aquesta és la carta de la qual les autoritats ruandeses abusen obscenament per remoure i perpetuar el conflicte al veí Congo, per obtenir finançament i per protegir-se de les crítiques. La culpabilitat externa ha permès que la dictadura que governa avui Ruanda sigui aplaudida i fins i tot enaltida com a exemple d’èxit econòmic a l’Àfrica. El milió de víctimes l’han immunitzat.\nEl president Kagame “ha cavalcat a cavall del genocidi”, es plany David Batenga, nebot d’un opositor assassinat a Sud-àfrica la nit de Cap d’Any. “Nosaltres sabem el que està passant a Ruanda, i fins on pot arribar la mà del règim. Però d’altres no ho volen veure tot i que cada vegada és més evident”. Aquesta setmana -mentre a la gens llunyana República Centreafricana les víctimes d’avui s’invisibilitzen i semblen menys rellevants que les del passat- el dol tornarà a impregnar la bellesa de Ruanda. El genocidi va tocar a tothom en aquest petit país. Alguns van perdre familiars; d’altres, la dignitat en sumar-se a l’orgia assassina. Les seves històries s’escolen des de fa anys dins la seva memòria. Però no tothom les pot expressar. Què amaga, doncs, aquest perillós silenci?


Dia Global d’Acció sobre la Despesa Militar - Delas\nLa despesa militar mundial aconsegueix els 1,8 bilions de dòlars\nA Espanya es produeix per primera vegada des que va començar la crisi el 2008 un augment del pressupost militar\nCoincidint amb el Dia Global d’Acció sobre la Despesa Militar, el SIPRI publica el seu informe anual sobre despesa militar del 2014, en el qual constata que la despesa militar mundial cau en termes reals per tercer any consecutiu, encara que només en un 0,5 per cent. En tot cas, la despesa militar mundial segueix sent la suma colossal d’1,8 bilions de dòlars. Mentre es produeix una reducció dels pressupostos de defensa occidentals, per les polítiques d’austeritat a Europa occidental i les limitacions pressupostàries als Estats Units, aquesta es veu compensada per l’augment significatiu de la despesa militar a Àfrica, Europa de l’Est i Orient Mitjà.\nEntre els Estats que més gasten en defensa, Estats Units, és el país que segueix consagrant el major pressupost a assumptes militars. Els tres països que el segueixen en el rànquing mundial, Xina, Rússia i Aràbia Saudita, han incrementat la seva despesa militar en el 2014. Entre els 10 principals pressupostos militars es mantenen les principals potències europees (França, Regne Unit i Alemanya), Índia, Japó i Corea del Sud.\nA Europa, mentre als països de la part occidental el pressupost gairebé no canvia o es redueix lleugerament, els països d’Europa central han augmentat el seu pressupost de defensa. Si bé la crisi ucraïnesa no ha influenciat encara en la despesa dedicada a defensa –excepte a Ucraïna– existeixen indicis que apunten a un augment en el 2015 per part dels països d’Europa central i del nord.\nA Espanya es produeix per primera vegada des de va començar la crisi en el 2008, un augment del pressupost militar. El Govern espanyol ha presentat un pressupost de defensa per 2015 que suposa un augment de l’1,1%. A més, com és habitual als pressupostos dels últims anys, el destinat al Ministeri de Defensa ha estat menysvalorat, ja que la despesa militar final serà amb tota probabilitat un 30% superior al consignat, conseqüència de les partides que es destinen als Programes Especials d’Armament, al cost d’Operacions militars en l’exterior i a l’augment de la despesa destinada a la R+D militar. La despesa militar real espanyola pel 2015 aconseguirà amb tota probabilitat els 17.000 milions d’euros, un 4% del pressupost, 353 euros per persona.\nEn un context de desmantellament de l’Estat del benestar i de contínues retallades en les polítiques socials no podem permetre que se segueixi destinant diners públics al sector militar. El Centre Delàs d’Estudis per la Pau, membre promotor de la Campanya Global sobre la Despesa Militar que celebra el Dia d’Acció Global sobre la Despesa Militar GDAMS, advoca per la reducció de la despesa militar per invertir en la despesa social.


Brian Phelps Casat, bio, wiki, edat, alçada, espectacle, salari i patrimoni net - Persones Famoses Als Eua\nBrian Phelps Casat, bio, wiki, edat, alçada, espectacle, salari i patrimoni net\nQui és Brian Phelps? Biografia i wiki de Brian Phelps\nBrian Phelps és un personatge radiofònic nord-americà (discjòquei) que va néixer i va créixer a Cambridge, Illinois. També és un actor ocasional més conegut pel programa matinal Mark & Brian, sindicat a nivell nacional. Actualment, és co-presentador de l’actriu Jill Whelan a The Brian And Jill Podcast Show.\nBrian Phelps Edat\nPhelps té 61 anys a partir del 2020 , ellera nascut a 5 de maig de 1959 , a Cambridge, Illinois, Estats Units. Celebra la seva aniversari el 5 de maig cada any i el seu signe de naixement és Taure.\nBrian Phelps Alçada\nPhelpses troba a una alçada de 1,91 metres (6 peus 3 polzades). És un home d’alçada mitjana, a més a més, sembla que té una estatura força alta a les seves fotos. Actualment, no es disposa de detalls sobre el pes real i altres mesures corporals. Mantenim les pestanyes i actualitzarem aquesta informació una vegada que surti.\nPares de Brian Phelps\nPhelps ho era nascut i criat pel seu pares dins Cambridge, Illinois . Els nostres esforços per obtenir més informació sobre la seva família no va tenir resultat, ja que aquesta informació no està disponible públicament. Per tant, la identitat de Els pares de Brian encara no està clar. Tampoc no se sap si té germans. No obstant això, aquesta secció s'actualitzarà tan aviat com estigui disponible.\nBrian Phelps Educació\nPhelps va anar a Cambridge High School on va estudiar i va aparèixer als musicals de l’escola. També se sap que va començar la seva carrera com a actor i va formar part de l'equip de futbol de Cambridge Vikings.\nDesprés, Brian es va unir a la Universitat Estatal d'Illinois després de graduar-se de la Cambridge High School el 1977. Actualment es troba en procés de revisió més informació sobre la seva formació acadèmica i s'actualitzarà tan aviat com estigui disponible.\nBrian Phelps, dona, està casat?\nA Phelps li agrada mantenir la seva vida personal privada, de manera que s’està investigant la informació sobre la seva parella. Per tant, no se sap si actualment està sortint, està casat o té fills.Actualment s’està revisant més informació sobre la seva vida amorosa en detall i s’actualitzarà tan aviat com estigui disponible.\nSalari de Brian Phelps\nSe sap que l’anual de Brian i el seu company Mark Thompson sou va ser de 3 milions de dòlars a finals dels anys noranta. El pic de popularitat del seu programa Mark & Brian tots dos van guanyar un sou de 6 milions de dòlars anuals.\nPatrimoni net de Brian Phelps\nPhelps té un valor net estimat de 20 milions de dòlars a partir del 2020. Això inclou els seus actius, diners i ingressos. La seva principal font d’ingressos és la seva carrera com a personalitat de la ràdio (discjòquei) i actor ocasional. A través de les seves diverses fonts d’ingressos, Brian ha pogut acumular una bona fortuna, però prefereix portar un estil de vida modest.\nBrian Phelps Mesures i fets\nPersonalitat radiofònica i actor ocasional Brian Phelps Photo\nBrian Phelps Bio i Wiki\nNom real: Brian Phelps.\nPopular com : Brian Wayne Phelps.\nOcupació / professió : Personalitat radiofònica (discjòquei) i actor ocasional.\nAniversari de Brian Phelps\nData de naixement : 5 de maig de 1959.\nLloc de naixement : Cambridge, Illinois.\nAniversari : 5 de maig.\nMesures corporals de Brian Phelps\nAlçada / Quant alt? : 6 peus 3 polzades (1,91 metres).\nColor d'ulls : Per actualitzar.\nBrian Phelps Família i relació\nPare (pare) : Senyor Phelps.\nMare : Sra. Phelps.\nGermans (germans) :Per actualitzar.\nPatrimoni net de Brian Phelps iSou\nFont d'ingressos : La seva carrera com a personalitat radiofònica (discjòquei) i actor ocasional.\nLloc de residència :Estats Units.\nBrian Phelps i Jill Whelan\nLa còmica / actriu, Jill Whelan, és ben reconeguda pel seu paper de Vicky a The Love Boat. El més destacable és que Whelan substituiria Mark Thompson, que va renunciar el 17 d'agost de 2012, després de 25 anys co-amfitrió de The Mark and Brian Show a KLOS a Los Angeles.\nNo obstant això, durant l’última comunicació de Thompson, Phelps va declarar que ell també abandonava KLOS. El 2013, Jill va continuar com a amfitrió amb Brian Phelps a The Brian And Jill Show. Whelan i Phelps comparteixen un afecte per la comèdia d’improvisació i han format diversos personatges junts.\nQuè li ha passat a Brian Phelps?\nPhelps va deixar l'estació de ràdio KLOS després de la retirada de Mark Thompson i l'emissió final del programa de ràdio The Mark & Brian a l'agost de 2012. Com a resultat, va debutar el podcast 'The Brian and Jill Show' el 10 de setembre de 2012, amb la seva nova parella. , l'actriu Jill Whelan.\nA més d’això, Whelan i Phelps comparteixen un afecte per la comèdia d’improvisació. A més d'això, Brian va crear diversos personatges junts que han interpretat tant a l'escenari com en retrats realitzats a la seva gravació digital.\nCarrera de Brian Phelps\nPhelps va començar la seva professió d’actor a l’escola secundària Cambridge a Cambridge, Illinois, i va aparèixer als musicals de l’escola, a més de ser jugador de la tripulació de futbol de Cambridge Vikings. El més important, la seva gran fama en un programa de ràdio li ha donat a Phelps algunes oportunitats de derivar-se en altres mitjans d’entreteniment.\nDurant el període 1991-92, ell i Thompson van acollir una sèrie de televisió NBC de curta durada; Les aventures de Mark i Brian, a la vista del seu programa de ràdio. Tot i això, Phelps també ha aparegut en algunes pel·lícules, eminentment Jason Goes to Hell: The Final Friday i The Princess Diaries (2001).\nBrian també ha realitzat diverses sèries de televisió, inclosa la feina del Reverend Gigg LeCarp a la sèrie Reno 911 de Comedy Central !. El 17 d'agost de 2012, després de 25 anys com a grup matinal de KLOS, Mark i Brian van tancar l'espectacle.\nCom a resultat, Brian va estrenar el podcast 'The Brian and Jill Show' el 10 de setembre de 2012, amb la seva nova còmplice, l'artista Jill Whelan.\nPrograma de ràdio de Brian Phelps, podcast\nThompson era un discjòquei quan es va presentar a Phelps el 1985, que tenia com a base la comèdia improvisadora. La seva primera aparició conjunta en antena va ser el 1986 a WAPI-FM (I-95) a Birmingham, Alabama.\nSe sap que aquí va començar la presentació inicial de The Mark and Brian Show. Una idea de desplaçar-se cap a l’oest i fer-se càrrec de l’espai del matí a KLOS va portar al debut de The Mark and Brian Show a Los Angeles el 8 de setembre de 1987.\nEl Show de Mark i Brian incloïa representacions i ocasions anuals (comptant una competició de golf i una representació escènica de Nadal). El 1995, Mark i Brian van convèncer Frank Jordan, alcalde de San Francisco, Califòrnia, per dutxar-se amb ells durant un programa de ràdio en directe just abans del dia de la decisió política.\nNo obstant això, Thompson va informar que renunciava a la ràdio el 13 de juny de 2012, després de 25 anys cap al final del seu contracte. Com a resultat, es mudaria a Charlotte, Carolina del Nord, amb la seva encantadora dona. Durant el seu darrer dia a KLOS, Phelps també va revelar que deixaria KLOS i, per tant, acabaria The Mark and Brian Show.\nPremis i assoliments de Brian Phelps\nÉs, sens dubte, una bona personalitat radiofònica tal com es descriu en els següents premis i èxits;\nVa rebre una estrella al passeig de la fama de Hollywood per ràdio\nMark & Brian han guanyat dues vegades el premi Billboard Magazine 'Air Personalities of the Year'\nVa rebre un premi Marconi de l'Associació Nacional de Radiodifusors del 1991 com a 'Personalitats de l'Aire de l'any'.\nPreguntes més freqüents sobre Brian Phelps\nQui és Brian Phelps?\nBrian és un reconegut personatge de la ràdio (discjòquei) i, a més, és actor ocasional. Se sap que és més conegut pel programa matinal Mark & Brian, sindicat a nivell nacional.\nQuants anys té Brian Phelps?\nPhelps té 61 anys a partir del 2020, ellva néixer el 5 de maig de 1959 i el seu signe de naixement és Taure.\nQuina altura té Brian Phelps?\nPhelpses troba a una alçada aproximada de 1,91 metres (6 peus 3 polzades).\nEstà casat Brian Phelps?\nEls detalls sobre la vida amorosa de Brian encara s’estan revisant. T'avisarem quan tingui una relació o quan descobrim informació útil sobre la seva vida amorosa.\nQuant val Brian Phelps?\nBrian té un valor net aproximat de 20 milions de dòlars. Aquesta quantitat s'ha acumulat a partir dels seus papers principals a la indústria de l'entreteniment.\nQuant guanya Brian Phelps?\nPer motius de seguretat, Brian no ha compartit la seva ubicació exacta de residència. En cas contrari, si obtenim imatges de casa seva, les penjarem immediatament.\nBrian és viu i té bona salut. No s’ha informat que estigués malalt o que tingués problemes relacionats amb la salut.\nOn és ara Phelps?\nBrian continua participant activament en la indústria de l’entreteniment creatiu. Actualment, és co-presentador de l’actriu Jill Whelan a The Brian And Jill Podcast Show.\nBrian PhelpsContactes de xarxes socials


Mòduls KRITER ERP |kriter software\nKRITER ERP ofereix una funcionalitat estàndard àmplia que permet a la seva empresa desenvolupar la seva activitat de negoci a ple rendiment.\nKRITER Software proposa ampliar la funcionalitat de les seves aplicacions partint de les característiques estàndard i proposant un mòdel flexible per afegir i ajustar les necessitats funcionals del seu negoci a partir d'aplicacions modulars a diferents arees de negoci.\nMòdul Gestor del Coneixement.\nMòdul de SAT. (Serveis d'Assistència tècnica)\nMòdul de Producció Multi-Nivell.\nMòdul de Picking.\nMòdul de Control de Número de Sèrie i Lot.\nMòdul de Grans Superfícies i Logística.\nMòdul Terminal Punt de Venda (TPV).\nServei Assistència Tècnic (SAT) amb PDA.\nMòdul de Picking amb PDA.\nMòdul Inventari amb PDA.\nMòdul de Venedor Remot.\nMòdul EDI MANAGER.\nMòdul Etiquetatge ZEBRA / ELTRON.\nMòdul de Definició d'Informes.\nMòdul de Contractes de Manteniment i Serveis Periòdics.\nMòdul Factura Electrònica (eFactura) i Impressió automàtica de factures en PDF.\nPortal de Recursos Empresarials Kriter.\nMòdul d'Amortitzacions per Kriter Finances.\nMòdul de Divises per Kriter Finances.\nAquesta nova plataforma ens permetrà dur un control exhaustiu de totes les gestions realitzades a la nostra empresa, de manera inter- intradepartamental, tot això, vinculat directament al software empresarial de Kriter ERP i a l'Outlook. El mòdul Gestor del Coneixement de KRITER ERP proporciona la planificació, el seguiment i el control de tots els processos executats als circuits de la seva empresa. Gestor del Coneixement.\nLa solució KRITER ERP integra el Mòdul de Serveis d'Assistència Tècnica SAT que permet el Control de Partes de Treball dels Tècnics, temps, materials i altres despeses derivades de les tasques realitzades. Serveis d'Assistència Tècnica\nLa Producció Multi-Nivell, ens permet realitzar Produccions d'un artícle amb components a múltiples nivells, amb opció d'assignar-li fases, les quals podran tenir assignades Secció (Maquinaria / Taller Extern), Operaris (amb Cost per hora ) i també es poden assignar un Temps (en hores, minuts o segons segons paràmetres) i conjuntament donaran un cost de fase que incrementarà el Preu Unitari de l'artícle a Produïr. A més ens permetrà realitzar tancaments Parcials de Producció. Producción Multi-Nivel\nEl PICKING es una manera ràpida i pràctica de servir comandes desde el magatzem, obtenint una fase intermitja entre el reservat i el servit i que denominarem "Empaquetat". Picking.\nAquesta utilitat ens permetrà que, a partir de la utilització, un artícle controli NS, NL o ambdòs. Control de Número de Sèrie i Lot\nMòdul de Multiubicacions o gestió d'un magatzem caòtic permet a la persona responsable del magatzem tenir un control total del material enmagatzemat, la seva ubicació exacta, reubicacions dels mateixos i entrades i sortides d'stock. Aquesta eina permet accedir de forma inmediata al material necessari en cada moment, localitzant-lo a través de la seva ubicació concreta. Multi-Ubicacions\nAquest mòdul d'ha implementat per aquelles empreses que tinguin clients que treballin al seu circuit de Vendes amb Grans Superfícies. Recepció de comandes i condicions per client i específic de grands superfícies. Grans superfícies, facturació per client o agrupador (cadena), vista de risc per client o agrupador... Grans Superfícies i Logística\nContenidor concebut per la vinculació de qualsevol tipus de documents (fax, e-mail, imatges, documents Office, etc) als Avisos que generem. El contenidor mostrarà els vincles als documents, els quals estaran enmagatzemats als directoris configurats.\nGestiona el procès de venda d'articles en mostrador de manera fàcil, àgil, còmoda i eficaç, mitjançant una interfaç accesible pels venedors, cubrint necessitats des de la creació i impressió del ticket de venda mitjançant les referències del producte, passant per la realització de canvis a l'stock a la base de dades i altres accions del negoci. La solució de TPV enllaça la gestió dels establiments comercials amb el sistema de gestió de la central garantitzant una absoluta seguretat a la transmissió i recepció de les dades, conseguint així una eficaç integració amb el mateix i la resta de sistemes existents. Terminal Punt de Venda\nAquest mòdul facilita la gestió del departament de SAT mitjançant la planificació de tasques, ja siguin accions a realitzar sobre elements, visites per realitzar manteniment o reparacions. Aquesta aplicació està completament integrada amb les solucions mòbils amb PDA del nostre soci tecnològic Antay,que ens permet una mobilitat i conectivitat en temps real del personal tècnic de reparacions de la nostra empresa. SAT amb PDA\nHi han dos funcions en les que se'ns permet una integració amb TPCD, aquestes funcions tenen la característica d'enviar dades pel seu posterior processament i la recepció, des de una sèrie de fitxers, recuperant així les dades que hagin sigut transformades. La manera de que al nostre magatzem es serveixin les comandes més ràpidament i de forma eficaç minimitzant les errades, es utilitzar el picking. Si a més li sumem la tecnologia de xarxa inal·làmbrica aconseguim entrar el material com preparat per servir des de la seva ubicació en el magatzem. Picking amb PDA\nVisibilitat total sobre els seus productes enmagatzemats incluint origen, ubicació física i característiques (color, tamany...) integrada amb PDA.\nGestió de Vendes amb equip portàtil\nEDI es un intercanvi Electrònic de Dades entre Empreses; es a dir, documents com Inventaris, Comandes, Albarans, Factures... El fi d'EDI consisteix en que un proveïdor substitueixi la factura en paper per la utilització de missatges EDI, amb possibilitat de guardar-los en suports magnètics. Per aconseguir una total automatització del procès administratiu i comptable de les factures. L'Intercanvi dels missatges es faran per Mitjans Telemàtics, amb un centre Servidor (que certificarà la seguretat de les dades transmesses) i un software que interpreti els missatges i que es comuniqui amb el Sistema Informàtic de Gestió de cada Empresa (Estació EDI). A les petites i mitjanes Empreses, la necesitat de l'EDI comença en l'exigència d'aquest, per part d'un dels seus Proveïdors o Clients, com en el cas dels Grans Magatzems, que exigeix ja als seus proveïdors les factures en EDI. EDI Manager.\nVinculació de servei de comandes amb el Sistema de Comandes de Roca\nL'Etiquetatge Eltron permet que l'empresa es defineixi les seves propies etiquetes. Són etiquetes que fan referència al global de l'albarà i sol indicar el cliente, direcció, número d'embalums, pes, etc. Etiquetatge Eltron\nAquest mòdul ens permet generar el fitxer per la integració de la declaració d'Intrastat.\nAquesta implementació ens serà molt útil per crear-nos a mida els llistats i estadístiques que s'utilitzen a l'empresa i en els mòduls que necessitem.\nLes possibilitats del sistema son múltiples, tant en divises, magatzems com en empreses. Això implica una gran varietat d'operaciones que no troben obstacle degut a les seves múltiples opcions. Multi-Idioma (per usuari) disponible en castellà, català, inglès, portuguès, etc. Multi-Idiomes\nEls Contractes de Manteniment faciliten la prestació de Serveis Periòdics, i depenent del sector o de l'objecte, podran ser Serveis de Manteniment Preventiu o Correctiu, Subscripcions, Lloguers, etc., A travès d'aquests, prestarà Serveis Externs o Interns amb el compromís de revisió, reparació i manteniment en perfectes condicions d'ús els equips o instal·lacions de l'empresa beneficiària. D'Aquesta manera, les empreses poden calcular de forma previsible les seves despeses de manteniment, reben una atenció preferent i aconsegueixen uns preus mes barats pel Servei de Manteniment rebut. Contractes de Manteniment\nMòdul Factura Electrònica (eFactura) i Impresió automàtica de factures en PDF.\nPossibilitat de generar l'impressió de factures directamente en PDF, a travès de llicència i prèvia adaptació del formulari de Factures.\nPortal de Recursos Empresariales Kriter.\nPermet tenir una visualització gràfica de la situació real de la seva empresa en el mateix moment que la estigui consultant des de qualsevol lloc i a qualsevol hora. D'Aquesta manera, els seus clients podran consultar l'estat de les comandes en marxa, conèixer les noves referències que ha importat el seu catàleg o tenir informació de l'estat de compte que treballa amb l'empresa entre d'altres moltes funcionalitats. Per altre part, els proveïdors habituals de la seva companyia, podran tenir tota l'informació referent a les seves necessitats de reaprovisionament, stock, comandes i cobraments. PREK\nEl mòdul d'Inmovilitzat ens permet controlar els elements d'inmobilitzat de l'empresa, així com el càlcul i comptabilització de les seves corresponents amortitzacions. Amortitzacions\nPossibilitat de treballar amb diferents divises en una mateixa empresa


El Consell del Teatre Principal d'Alacant inicia el procés de selecció de la nova direcció - LOBLANC\nPublicado por Redacción LoBlanc.info | 18 Sep 2019 | 0 |\nEl Consell del Teatre Principal d’Alacant, presidit per l’Alcalde, Luis Barcala, juntament amb el regidor de Cultura, Antonio Manresa, per part de l’Ajuntament; la Sotssecretària de la Conselleria d’Educació,Investigació, Cultura i Esport, Eva Coscolla; el Director General de l´Institut Valencià de Cultura, Abel Guarinos; la titular de la Unitat Territorial de l´Institut Valencià de Cultura Alicia Garijo i el Director Adjunt d´Arts Escèniques de l´Institut Valencià de Cultura, Roberto Garcia; en representació de la Generalitat Valenciana; Jaime Matas Vallverdú i Miguel Molins Nubiola, per part del Banc Sabadell, i la subdirectora del Teatre Principal, Mª Dolores Padilla (que acudeix amb veu però sense vot), s’ha reunit aquest matí, per a abordar les millores que necessita l’edifici, la liquidació del deute i la designació de la nova direcció del Teatre Principal.\nPrèviament s’han reunit els membres de la Junta General, de la qual també formen part Antonio Peral (Partit Popular),Trinidad Amorós (PSOE), Xavi López (Unides Podem) i Mario Ortola (VOX).\nUna vegada finalitzats totes dues trobades, l’alcalde Luis Barcala ha destacat, en primer lloc, que «la disposició de fons després de l’entrada de la Generalitat, queda únicament a costa del tràmit de la intervenció municipal, per a dotar de les quantitats necessàries per a eixugar el dèficit estructural de 980.000 euros que té el Principal i, principalment, per a les obres imprescindibles de rehabilitació». En aqueix sentit «s’ha acordat com procedir a la redacció i licitació del projecte amb un pla director executat per un arquitecte superior».\nUna altra de les qüestions abordades en el consell ha sigut la selecció i nomenament de la nova direcció del Teatre Principal. L’Alcalde ha afirmat en aqueix sentit que «en la reunió s’han posat sobre la taula diferents opcions i models, i el primer que hem defensat com a Ajuntament era que fórem nosaltres els qui lideràrem la selecció i designació del nou director. Això no és incompatible amb la proposta de realitzar un concurs obert».\n«Ciutadans -ha precisat l’alcalde- ha realitze una proposta concreta, i anem al llarg d’un termini, que anirà de finals de setembre a la fi de novembre, a rebre altres candidatures amb uns perfils molt clars; volem persones amb una titulació adequada per a gestionar el Teatre Principal, i la gestió del teatre -ha ressenyat- implica dues qüestions ben diferenciades, la part artística i l’altra és l’administrativa i econòmica».\nBarcala ha afegit sobre aquest tema que les persones aspirants han de tindre «un perfil molt concret, han de tindre una vinculació molt directa amb l’àmbit de la cultura i les arts escèniques, han de conéixer el que és en particular la cultura alacantina, i finalment han de presentar una memòria amb un projecte de gestió». «Una vegada rebudes totes les propostes, seran els tres membres del Consell del Teatre Principal, amb el suport tècnic que siga necessari, els qui adoptaran la decisió final».\nA preguntes dels mitjans de comunicació, l’alcalde ha explicat que «nosaltres volem que el procés siga el més obert possible i això implica que hi haja particulars que es presenten o formacions o col·lectius de l’àmbit cultural». «Ho estem fent amb la major amplitud per a poder valorar candidats «.\nSobre el plantejament del regidor de Cultura perquè Juan Luis Iborra siga el director del Teatre Principal, l’alcalde ha explicat que el candidat que ha posat sobre la taula Ciutadans «ens sembla que té un perfil molt competent, que entra dins del que estem buscant, sense perjudici que puguen haver-hi altres opcions i altres aspirants que es presenten». Per a l’alcalde, «la proposta d’un partit polític o d’una de les tres parts, no és determinant», ja que el consell del Teatre Principal el formen Ajuntament, Generalitat i Banc Sabadell i ha d’haver-hi un acord de les tres parts per a designar al nou director. «Vull transmetre que l’esperit amb el qual s’aborda aquest procés és ser el més obert possible, i que al final tinguem els suficients candidats per a seleccionar al millor, que satisfaça els interessos de la cultura en general, dels alacantins en particular i finalment dels tres propietaris»\nAnteriorEl fotógrafo Jero Martínez inaugura este viernes la Exposición “PUTO Círculo Rojo” en Villavieja 6\nSiguienteÈxit del Primer Benalúa Rock, amb molta participació de públic