Pla d’estudis – Màster en Tecnologies de la Informació Geogràfica\nGEOINFORMACIÓ (Cicle comú, 1er Quadrimestre)\nMòdul 1 Dades geoespacials 12 ECTS Ob Especialitats A i B\nModels de dades i estàndards de la geoinformació 3 ECTS Ob, 18 hores\nVisualització i disseny de la geoinformació 3 ECTS Ob, 18 hores\nProcessament d’imatges, fotogrametria i observació de la Terra 3 ECTS Ob, 18 hores\nPosicionament, topografia i navegació 3 ECTS Ob, 18 hores\nProjecte de dades geoespacials + 48 hores taller\nMòdul 2 Sistemes geoespacials 12 ECTS Ob Especialitats A i B\nSistemes d’informació geogràfica 3 ECTS Ob, 18 hores\nSistemes de gestió de bases de dades 3 ECTS Ob, 18 hores\nBases de dades espacials 3 ECTS Ob, 18 hores\nGeoprocessament 3 ECTS Ob, 18 hores\nProjecte de sistemes geoespacials + 48 hores taller\nDESENVOLUPAMENT DE GEOAPLICACIONS (Cicle d’Especialitat A, 2on Quad.)\nMòdul 3 Tècniques de programació i recursos de geoinformació 12 ECTS Op Especialitat A\nDisseny i gestió de projectes 3 ECTS Op, 18 hores\nInfraestructures de dades espacials i estàndards de geoserveis 3 ECTS Op, 18 hores\nProgramació orientada a objectes 3 ECTS Op, 18 hores\nProgramació web 3 ECTS Op, 18 hores\nProjecte de tècniques de programació + 48 hores taller\nMòdul 4 Desenvolupament de programari 12 ECTS Op Especialitat A\nAnàlisi i disseny de geoaplicacions 3 ECTS Op, 18 hores\nProgramació de geoaplicacions d’escriptori 3 ECTS Op, 18 hores\nProgramació de geoaplicacions web 3 ECTS Op, 18 hores\nProgramació de geoaplicacions per a mòbils 3 ECTS Op, 18 hores\nProjecte de desenvolupament de programari + 48 hores taller\nGESTIÓ DE LA GEOINFORMACIÓ PER A SMART CITIES (Cicle d’Especialitat B, 2n Quad.)\nMòdul 5 Gestió de la geoinformació 12 ECTS Op Especialitat B\nProducció de la geoinformació 3 ECTS Op, 18 hores\nIntèl·ligència de geonegocis 3 ECTS Op, 18 hores\nMàrqueting i explotació d’iniciatives de geoinformació 3 ECTS Op, 18 hores\nProjecte de gestió de la geoinformació + 48 hores taller\nMòdul 6 Geoaplicacions per a smart cities 12 ECTS Op Especialitat B\nGeoserveis per a smart cities 3 ECTS Op, 18 hores\nDinàmiques urbanes i polítiques de planificació i de gestió 3 ECTS Op, 18 hores\nR+D+I per a smart cities 3 ECTS Op, 18 hores\nProjecte de geoaplicacions per a smart cities + 48 hores taller\nMòdul 7 Pràctiques professionals 6 ECTS Ob Especialitats A i B\nMòdul 8 Treball Final de Màster 6 ECTS Ob Especialitats A i B\nTotal Programa de Màster 60 ECTS\nEl Màster en Aplicacions i Gestió de la Geoinformació comprèn dues especialitats. Per aquest motiu el pla d’estudis ofereix dos itineraris que s’organitzen per mitjà d’un cicle bàsic, comú a les dues especialitats, i un cicle d’especialització, diferent per a cada una de les especialitats. Cada itinerari es completa en totes dues especialitats amb un mòdul de pràctiques professionals i el mòdul del Treball Final de Màster. Algunes assignatures d’especialització, en concret dues, són també comunes a les dues especialitats a fi de mantenir un cert grau de transversalitat.\nEls mòduls i assignatures del cicle comú són totes obligatòries. Els mòduls i assignatures dels cicles d’especialització són també totes obligatòries dins de cada especialitat, de manera que el currículum de l’itinerari ofert per a cada especialitat és íntegrament obligatori.\nTots els mòduls de continguts són de 12 ECTS i consten sempre de 4 assignatures de 3 ECTS cada una. En total s’ofereixen 6 mòduls de continguts i 22 assignatures. Els mòduls de pràctiques professionals i de Treball Final de Màster són de 6 ECTS cada un, de manera que tots dos junts formen un bloc de 12 ECTS de treball aplicat que, afegits als mòduls d’assignatures de cada itinerari donen un total de 60 ECTS.\nEn el moment de formalitzar la matrícula l’alumne/a ha d’indicar de quina especialitat es matriculaha i cursar 60 ECTS distribuïts segons el patró general següent:\n? 2 mòduls de continguts del cicle comú (24 ECTS)\n? 2 mòduls de continguts d’un dels cicles d’especialització (24 ECTS)\n? 1 mòdul de pràctiques professionals (6 ECTS)\n? 1 mòdul de Treball Final de Màster (6 ECTS)\nAquest patró general es materialitza en cada especialitat en els següents itineraris diferenciats:\nEspecialitat A – Desenvolupament de Geoaplicacions\n? Cicle comú: Mòdul 1 – Dades geoespacials (12 ECTS)\nMòdul 2 – Sistemes geoespacials (12 ECTS)\n? Cicle d’especialització: Mòdul 3 – Tècniques de programació i recursos de geoinformació (12 ECTS)\nMòdul 4 – Desenvolupament de programari (12 ECTS)\n? Mòdul 7 – Pràctiques professionals (6 ECTS)\n? Mòdul 8 – Treball Final de Màster (6 ECTS)\nEspecialitat B – Gestió de la Geoinformació per a Smart Cities\n? Cicle d’especialització: Mòdul 5 – Gestió de la geoinformació (12 ECTS)\nMòdul 6 – Geoaplicacions per a smart cities (12 ECTS)


El periodisme recupera l’ocupació prèvia a la pandèmia - Premsa Comarcal \nEl periodisme recupera l’ocupació prèvia a la pandèmia\nEl periodisme guanya 10.700 llocs de treball en l'últim trimestre\n3.mai.2021 18:00 h\nEl primer trimestre de l’any ha destruït 137.500 llocs de treball. Així ho reflecteix l’última Enquesta de Població Activa coneguda la setmana passada. Les dades, que reflecteixen l’evolució de l’atur després d’un any complet de pandèmia, redueixen a la meitat els 285.600 llocs de treball que es van perdre l’abril de 2020.\nReferent al periodisme, l’Enquesta de Població Activa dona una lleugera treva sector. L’any ha començat per als professionals del periodisme i la comunicació amb una de les seues dades més baixes en el que a aturats es refereix. Seguint la tendència de l’últim any, els aturats cauen fins els 23.100 al sector, el que suposa una recuperació del 31,6% respecte al trimestre anterior. Més informació en aquest article a PRNoticias


JORNADES FORMATIVES PER AL PROFESSORAT: COM USAR INTERNET PER A FOMENTAR LA LECTURA: YOUTUBE, TWITTER, FACEBOOK, INSTAGRAM... | COL·LEGI XUQUER\nJORNADES FORMATIVES PER AL PROFESSORAT: COM USAR INTERNET PER A FOMENTAR LA LECTURA: YOUTUBE, TWITTER, FACEBOOK, INSTAGRAM...\nEls dies 13 i 14 d’abril han tingut lloc les Jornades de formació per al professorat per tractar el tema de l’ús d’Internet per a fomentar la lectura, organitzades per la Fundació Bromera i amb la col.laboració de la Universitat de València.\nS’ha tractat el tema de la literatura i les xarxes socials des del punt de vista del periodista Óscar López, especialitzat en temes culturals i actualment director i presentador del programa Página Dos de RTVE a més de col.laborar en altres àmbits culturals de difusió.\nS’ha parlat del fet de l’atractiu de YouTube per als joves i adolescents, amb les experiències de tres joves que gestionen els seus propis canals i fins i tot, en un cas, s’està preparant un programa per tractar les lectures des del punt de vista dels sentiments, amb l’objectiu de fer als lectors i lectores les lectures més properes.\nS’han compartit experiències portades a l’aula amb bons resultats i s’han donat a conèixer les diferents campanyes que actualment estan en marxa per a fomentar la lectura: la campanya de la Generalitat: Una biografia de lectura en vídeo; les diferents propostes oferides per Las Naves, València; les campanyes de la Fundació Bromera: emociona’t i llegim?, destinada a la col.laboració de les famílies; l’activitat oferida per la Universitat de València: Diàleg entre l’escriptor i els lectors joves i, l’experiència en català de què llegeixes QL.\nEn tots els casos es persegueixen els mateixos objectius, que traslladen al cos de docents: fomentar la lectura en valencià fent-la atractiva, utilitzar les eines que la tecnologia ens ofereix i crear una comunitat lectora en valencià que puga compartir les experiències lectores i ajudava respectar els diferents punts de vista.\nSe’ns obri als i les docents una porta a la innovació i se’ns fa també un toc d’atenció perquè escoltem les propostes del nostre alumnat que també ens pot ensenyar, per això hem d’estar en formació contínua i permanent, ja que “aprendre és l’antídot contra la vellesa”.


Evolució dels diferents modes de transport a Espanya | Transportes F. Ramos\nInici » Evolució dels diferents modes de transport a Espanya\nEvolució dels diferents modes de transport a Espanya\nA Espanya, el transport interior i internacional ha patit un descens a causa de la crisi econòmica de 2008. No obstant això, durant els últims anys el transport de mercaderies ha presentat una evolució positiva en pràcticament tots els modes de transport. A continuació repassem la situació i evolució de cada un dels modes de transport a Espanya: Per carretera, ferroviari, marítim i aeri.\nEl transport per carretera a Espanya\nEl transport per carretera és un dels modes de transport més tradicionals a Espanya. Aquest juga un paper estratègic en relació a les exportacions. No obstant això, és un sector afectat per l'augment de preu del gasoil. Els principals països de destinació en el transport per carretera són els nostres veïns: França i Portugal. La segueixen Alemanya i Itàlia.\nPel que fa a comunitats autònomes, València és la que major volum de mercaderies ha rep i expedeix a nivell interregional. En l'àmbit internacional, en canvi, es tracta de Catalunya la comunitat amb més activitat en transport.\nEl transport marítim a Espanya\nEl transport marítim és un de les maneres més importants pel volum de mercaderies que registra. El fet que Espanya sigui un país de costa afavoreix les importacions i exportacions de mercaderies mitjançant transport marítim.\nLes ciutats espanyoles que més trànsit portuari van registrar (en tones) el 2017 van ser Algesires, València i Barcelona.\nEl transport aeri a Espanya\nEl transport aeri de mercaderies és clau per a Espanya per ser promotor del comerç, la indústria i el turisme. Aquesta manera de transport possibilita la comunicació del país a nivell global.\nEls aeroports de Madrid, Barcelona, València, Alacant, Sevilla i Màlaga són els que major volum de mercaderies va transportar a altres països. En l'àmbit nacional, en canvi es destaquen les illes de Gran Canària, Tenerife Nord i Mallorca, a més de la capital, Madrid.\nEl transport ferroviari a Espanya\nEl transport ferroviari de mercaderies s'ha vist influït per la recessió econòmica iniciada el 2008. Encara que a partir de 2013 el volum de mercaderies transportades es recupera, encara no s'ha aconseguit arribar als nivells de 2007. La ciutat que destaca en transport ferroviari és Madrid , seguit de Barcelona.


El Barça B buscarà una nova victòria davant el Vila-real B tot i les absències\nTot i que Cristian Tello, Jonathan Dos Santos i Sergi Roberto continuen amb el primer equip, el Barça B intentarà conquerir a un Vila-real B en fase de reconstrucció\nEFE Barcelona Actualitzada el 03/02/2012 08:00\nEl remodelat Vila-real B rep la visita del Barça B en el duel de filials de Segona Divisió amb el repte de donar continuïtat a la victòria aconseguida en l'última jornada davant d'un dels ferms candidats a l'ascens com és l'Hèrcules d'Alacant (0-2).\nAl Barça B l'avalen dues victòries consecutives en el seu feu, reforçat a més per la sensació d'haver sabut sobreposar-se a les importants absències que acumula des de fa setmanes per les convocatòries de jugadors per al primer equip.\nDe nou, el tècnic blaugrana Eusebio Sacristán es veurà obligat a plantejar un dibuix sense alguns dels seus millors homes, ja que Cristian Tello, Jonathan Dos Santos i Sergi Roberto segueixen amb el conjunt de Pep Guardiola, llastat per les lesions.\nUna situació que no és nova per al filial, que conviu amb aquesta dificultat des de fa dues jornades. No obstant això, Eusebio sembla haver trobat la solució per a aquestes absències, amb un esquema en què han destacat especialment l'inspirat golejador Rodri i el central Marc Muniesa en funcions de pivot defensiu.\nRodri té la possibilitat de seguir en ratxa anotadora, amb tres gols en dos partits que han permès a l'equip sobreposar-se a la marxa de Jonathan Soriano al Salzburg, per altra banda, Muniesa ha brillat com sorprenent migcampista defensiu al minvat centre del camp blaugrana, per la qual cosa repetirà en aquest lloc.\nEl juvenil Jean Marie Dongou, que va debutar la passada jornada a Segona als seus tot just 16 anys, tornarà a ser convocat per un partit en què el Barça B espera treure millor resultat que en la primera volta i en què l'únic retoc podria ser l'entrada del central Sergi Gómez a l'onze titular, en lloc d'Armando.\nPer la seva banda, el Vila-real B ha hagut de prescindir d'onze futbolistes que han deixat de pertànyer a la disciplina del filial groc, mentre que les cares noves arriben des de l'Argentina, amb les incorporacions del lateral dret Estefan Orfandat i el migcampista Fernando Barrientos, tots dos cedits. Per acabar de tancar la plantilla Velázquez comptarà amb la presència de cinc joves talents pujats del Vila-real C.


PCPC: Sobre la retirada de la nacionalitat marroquina a Abdellah El Boudouhi\nSobre la retirada de la nacionalitat marroquina a Abdellah El Boudouhi\nAbdellah el Boudouhi, president de la Associació Averroes d’Assumptes d’Immigrants ens ha informat que el consolat del Marroc a Tarragona li ha retirat el passaport marroquí.\nEll i la seva germana van anar al nou consolat marroquí de Tarragona per fer uns poders en favor del seu germà, que viu al Rif per poder vendre uns terrenys. Li van dir llavors que ni ell ni la seva germana, que viu a Reus, tenen ja la nacionalitat marroquina, tot i que no va rebre cap carta sobre la retirada de la seva nacionalitat. Abdellah ens comunica que va aconseguir la nacionalitat espanyola l’any passat i que seguia tenint doble nacionalitat. Avui tenia prevista una roda de premsa a Tarragona amb la TV3.\nEl règim marroquí, amb el rei Mohamed VI al capdavant (considerat “germà gran” del rei d’Espanya i aliat incondicional dels EEUU), torna a protagonitzar una persecució més contra el seu poble pel sol fet de fer activisme polític en defensa dels drets humans.\nL’any passat ja va protagonitzar un fet similar amb l’activista saharaui Aminatu Haidar en retirar-li la nacionalitat marroquina pel sol fet de defensar l’autodeterminació i les llibertats del Sàhara, un poble oblidat per la comunitat internacional durant dècades i perseguit sistemàticament per l’exèrcit i la policia des de la seva ocupació després de la famosa “Marxa Verda”. La valenta activista va iniciar una vaga de fam durant setmanes i l’assumpte finalment es va poder solucionar per la forta pressió de la comunitat internacional i com a exemple, ademés, de la força de la no-violència que pot aconseguir molts dels seus objectius en diverses situacions.\nNo obstant, el règim continua assetjant a aquelles persones que no combreguen amb els seves idees. I hi ha moltes persones en igual situació d’indefensió que la que va patir Aminatu Haidar. I no és casualitat que l’agressió que pateix Abdellah sigui com a conseqüència de la seva lluita: ha estat 7 anys com a responsable d’immigració del sindicat CGT, la seva família que viu al Rif és al Partit Comunista. Per tot això, ha tingut durant aquestos anys diversos problemes amb el consolat i la policia marroquins quan ha anat al Rif a veure a la seva família.\nActualment, ell està vinculat en les diverses lluites conjuntes amb “Lleida Treballadora” i el Partit Comunista del Poble de Catalunya, entre d’altres, per la defensa dels drets dels immigrants i d’altres temàtiques socials. Tampoc va ser casualitat el boicot que un compatriota del Marroc li va fer el passat 3 de maig durant una xerrada a Mollerussa sobre les conseqüències de la crisi econòmica en la població immigrant, i en la qual el portaveu de “Lleida Treballadora” com un ponent més de la xerrada, va estar-hi present.\nDes de la plataforma “Lleida Treballadora”, juntament amb altres organitzacions davant d’aquesta il·legalitat, ens volem pronunciar contra aquest nou atac del règim marroquí contra aquelles persones pel sol “delicte” de lluitar per un món millor i contra les injustícies. Tanmateix, creiem que és necessari realitzar una roda de premsa perquè la gent conegui la problemàtica de la situació en la que ell es troba, juntament amb d’altres persones que pateixen els mateixos problemes. El company Abdellah ha d’estar recolzat per nosaltres i totes aquelles persones i organitzacions autènticament sensibles a les injustícies socials.\nPer qualsevol informació o si voleu assessorar-lo o orientar-lo perquè pugui solucionar aqeust problema, el número de telèfon de l'Associació Averroes (aituada a Reus) és: 600 065 800;\nAdemés, podeu fer difusió entre persones i organitzacions sensibles socialment perquè també hi puguin col·laborar...


La neu es retira al nord de Girona i millora l'estat de les carreteres - Diari de Girona\nLa neu es retira al nord de Girona i millora l'estat de les carreteres\nefe/ddg, barcelona. 10.01.2009 | 15:31\nLes nevades s'han retirat avui a les comarques de la Garrotxa i el Ripollès, les dues úniques en les quals es manté activat en fase d'alerta el pla d'emergències Neucat, cosa que ha millorat l'estat de la xarxa viària catalana, on només queden nou carreteres afectades.\nSegons que ha informat la Direcció General d'Emergències, el Centre de Coordinació Operativa de Catalunya ha actualitzat aquest matí el pla Neucat, que segueix en fase d'alerta a dues comarques del nord de Girona davant el risc que s'acumulin gruixos de neu de fins a deu centímetres a cotes superiors als 900 metres.\nEl temporal de neu ha abandonat aquest matí les comarques de l'interior de Tarragona, que ahir van ser les més afectades per les nevades, cosa que ha millorat la fluïdesa de les carreteres d'aquesta demarcació, on una única via, la T-701 a Prades, exigeix l'ús de cadenes.\nDavant la vintena de carreteres catalanes que a primera hora estaven afectades per la neu, al llarg d'aquest matí s'ha anat restablint la circulació a més de la meitat de les vies que exigien l'ús de cadenes.\nA la província de Girona, els cotxes han d'usar cadenes a la carretera N-260 al seu pas per Puigcerdà, on també està restringit el pas als vehicles pesants, i la secundària GI-400.\nDe la xarxa viària de Barcelona, s'exigeix portar cadenes per circular per les carreteres comarcals BV-4031, BV-4241, BV-5114, B-400, B-401 i B-402.


Tema 6: Bloc A: Catalitzadors biològics  | Estructura i funció de biomolècules (UAB) | Unybook\nTema 6: Bloc A: Catalitzadors biològics (2016)\nTema 6: Bloc A: Catalitzadors biològics\nSonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics TEMA 6: BLOC A: CATALITZADORS BIOLÒGICS En aquest primer bloc parlarem de:  Naturalesa i funció dels catalitzadors  Bases de l’acció enzimàtica  Mecanismes generals de catàlisi enzimàtica  Classificació dels catalitzadors 1. Els enzims: catalitzadors biològics Els catalitzadors biològics són elements que ens ajuden a accelerar reaccions biològiques. Els catalitzadors romanen inalterats abans i després de la reacció, és a dir, que quan el catalitzador allibera el seu producte, la molècula pot fer un altre cicle d’actuació. la conseqüència de que romanguin igual al final del cicle fa que els catalitzadors es trobin en poques quantitats ja que no es perden, no s’esgoten. Les reaccions s’acceleren però no canvien en la seva natura.\n1.1. Els enzims: característiques generals  La majoria són proteïnes globulars. Varietat d’estructures secundàries, són molt compactes…  Són molt eficients: poden incrementar la velocitat de les reaccions des de 10 5 a 1017 cops.\n Són molt específics: reconeixen substrats característics.\n La seva activitat és òptima en condicions suaus (fisiològiques).\n Sovint requereixen l’ajuda d’un cofactor. Un exemple de cofactor és el grup hemo, ja que és imprescindible per a que l’hemoglobina faci la seva funció. en el cas del grup hemo, aquest és un element que està unit covalentment a la proteïna, sense ell, la proteïna no és funcional.\n La seva activitat pot ser i ha de ser modulada (regulada). L’enzim el necessitem en un moment donat, i també, en un moment donat el necessitem tenir desactivat  imprescindible modular-los.\n1.2. Funció dels enzims Això és una proteïna globular. Té una gran superfície. En una regió d’aquesta hi ha el centre actiu, que és on es reconeix el substrat característic de l’enzim.\n1 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics  La capacitat de catalitzar les reaccions químiques és una de les funcions principals dels ésser vius ja que en el nostre funcionament es donen moltes reaccions a la vegada que necessiten (gairebé totes) d’un enzim per a poder-se donar. Si no tinguéssim enzims no hi hauria possibilitat de que fóssim un ésser viu.\n Els enzims són catalitzadors biològics que reconeixen específicament el seu substrat i afavoreixen la reacció de catàlisi, incrementant enormement la velocitat de reacció. Això és un avantatge. Molta especificitat i augment de velocitat són els conceptes que defineixen enzims, no ens serveix un element que augmenti molt la velocitat si no és molt específic o que sigui molt específic però que no augmenti la velocitat.\n Els enzims són majoritàriament proteïnes i en algunes ocasions RNA (ribozims).\nCada vegada es coneixem més ribozims, que són fragments de RNA especial que tenen activitat catalítica. En comparació amb el nombre de reaccions que catalitzen els enzims, els ribozims són un apèndix molt petit.\n Una altra avantatge que tenen els enzims és que estan optimitzats per a treballar en condicions on es dóna la vida. No serveix de res un enzim molt ràpid i molt específic que treballi en condicions no fisiològiques. Els enzims estan adaptats a treballar a un pH fisiològic, a una temperatura fisiològica… 1.3. Per què un biocatalitzador? De totes les possibles vies potencials que pot tenir un metabòlit per evolucionar, els enzims fan que la desitjada sigui més favorable. Suposem que tenim una molècula que en solució pot adoptar moltes diferents possibilitats, els enzims el que permeten és que aquesta molècula vagi a fer una única forma que és la més favorable.\nImaginem que tenim els elements de la imatge, si el nostre enzim catalitza l’addició de OH, només reconeixerà un dels dos substrats o potser el reconeix però no generarà producte, és per això que són molt específics en reconeixement de substrats.\n2 el Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics Els enzims són per tant, catalitzadors, però difereixen dels “catalitzadors químics” en:  Poder catalític més elevat. Les velocitats de reacció de les reaccions catalitzades per enzims són varis ordres de magnitud superiors a les velocitats de reacció de les reaccions realitzades per catalitzadors “química”.\n Actuen en condicions suaus. Els enzims estan optimitzats per a treballar en les condicions on es dóna principalment la vida: solucions aquoses, temperatures suaus, pH neutre.\n Especificitat de reacció més gran. Mostren una especificitat més gran respecte a les identitats dels seus substrats (reactius) i respecte als productes de les reaccions. Usualment no fan productes secundaris de reacció. Molts cops, l’agent químic transformarà el nostre substrat en producte generant altres productes secundaris o reaccions secundàries acoblades no desitjades. Molts cops les reaccions químiques no es poden controlar com les enzimàtiques.\n Capacitat de control. L’activitat de molts enzims depèn de la concentració d’altres substàncies (diferents dels substrats i productes de la reacció), de forma que la cèl·lula pot coordinar tots els processos metabòlics i respondre a canvis del seu entorn.\nSi ens donen l’oportunitat de treballar amb algun dels dos, és millor treballar amb enzims que amb agents químics.\nEls enzims incrementen la velocitat de la reacció. Observem la taula que ens mostra la magnitud amb què els enzims poden accelerar la velocitat de reacció: Tot i així, els enzims NO són capaços de catalitzar reaccions que no es donarien.\n3 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics Els enzims acceleren les reaccions, hi ha un moment que les acceleren tant que podríem dir que aquella reacció tot i que sigui termodinàmicament favorable, en una escala de temps in vivo, si no hi hagués un enzim, no es podria donar . Hi ha per exemple trencaments d’enllaços que són espontanis, és a dir, termodinàmicament són favorables però que tenen escales de temps d’anys, i això aplicat en una cèl·lula és com dir que aquella reacció no és favorable tot i ser-ho termodinàmicament; l’enzim el que pot fer és accelerar-la i adaptar-la als canvis que hi ha a la cèl·lula, per tant, permeten adaptar al ritme cel·lular reaccions que són termodinàmicament favorables però que en una escala de temps cel·lular no podrien donar-se.\n1.4. Energia lliure de les reaccions 2.\nDefinim la variació d’energia lliure estàndard (∆G’º) d’una reacció com la diferència entre el nivell energètic basal corresponent al producte (P) i el nivell energètic basal del substrat (S) en condicions estàndard.\nFixem-nos, el gràfic mostra una reacció química que passa de substrat a producte. Mirem l’evolució de la reacció: tenim un substrat  es trenquen uns enllaços i es formen uns altres  obtenim un producte (reacció sense catalitzar). La reacció és termodinàmicament favorable perquè la variació d’energia lliure de Gibbs és negativa, els productes tenen menys energia que el substrat, aquesta reacció és termodinàmicament favorable, però el que passa és que per passar de substrat a producte, l’enzim necessita trencar enllaços i formar-ne uns de nous, això passa per passar a un estat intermediari conegut com l’estat de transició. Aquest estat intermediari necessita una variació d’energia lliure de Gibbs molt gran.\nreacció no catalitzada, el pas de substrat a producte es En aquesta troba afavorit termodinàmicament, perquè el nivell energètic del P és inferior al del S, per tant tenim una ∆G’º < 0, i per tant, una reacció exergònica o espontània. Per això no vol dir que el pas de substrat a producte tingui lloc a una velocitat apreciable a escala biològica.\nLa velocitat depèn de l’energia d’activació: la que cal per arribar a l’estat de transició, que es defineix com un estat teòric on es donaria l’alineament òptim dels grups reactius, i es faria possible el trencament i formació de nous enllaços. No és, per tant, una espècie química que es pugui aïllar, més aviat una entitat teòrica.\n4 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics El coll de botella d’una reacció és el salt a l’estat de transició, que és el que farà que una reacció sigui més ràpida o més lenta.\n1.4.1. Com ho solventen els enzims? Els enzims disminueixen l'energia d'activació necessària per assolir l'estat de transició.\nAl reduir l’energia de l’estat de transició, l’escala de temps en la que es dóna aquesta reacció és molt més favorable tot i que el procés ha de ser si o sí favorable ja de per sí.\nLa variació d'energia lliure no es veu afectada, si la reacció és favorable l’enzim la pot accelerar, si la reacció no és favorable, l’enzim NO pot actuar.\nCom més alt sigui el pic per arribar a l’estat de transició, més lenta és la reacció.\n1.5. Bases de l’acció enzimàtica Els enzims no alteren la constant d’equilibri. Imaginem la reacció del monosubstrat de la dreta en la que en absència d’enzim k1=10-4s-1 i k-1=10-6s-1, per tant, K’eq=k1/k-1 = 100. En la presència d’enzim, augmentaran molt tant k1 com k-1, però la K’eq serà la mateixa.\nEls enzims augmenten molt la velocitat a la que les reaccions arriben a l’equilibri, però NO varien la constant d’equilibri. La K’ eq depèn de ∆G’º, és a dir, de la diferència del contingut en energia lliure dels productes i dels reactius en condicions estàndard.\nEl valor de ∆G’ indica si una reacció és espontània (o sigui que ∆G’ < 0) o no espontània (∆G’ > 0) en condicions no estàndard.\nAquest valor tampoc pot ser modificat pels enzims.\n5 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics 1.6. L'origen del poder catalític i l'especificitat A+B C+D Si aquesta reacció de dalt no està catalitzada, tenim dos reactius lliures  un únic estat de transició restringit. La conversió és entròpicament desfavorable. Si la reacció està catalitzada, els enzims usen l’energia d’unió dels substrats per a organitzar els reactius en un complex ES força rígid. El cost entròpic es veu compensat durant la unió per les energies d’unió favorables: moltes interaccions febles, no covalents que estabilitzen l’estat de transició.\nLa disminució de l'entropia es veu afavorida per la quantitat d'enllaços no covalents que s'assoleixen en l'estat de transició. Mitjançant la interacció de l'enzim amb l'estat intermediari es generen interaccions que compensen el procés desfavorable de disminució de l'entropia. Promou interaccions no covalents amb l'estat de transició.\n1.7. Les interaccions entre l'enzim i el substrat seran òptimes en l'estat de transició E+S ES EP E+P Es diu que l’enzim és complementari a l’estat de transició pel que passa el substrat per a transformar-se en producte.\nCom seria un enzim imaginari “barrassa” dissenyat per a catalitzar el trencament d’una barra? Així seria el trencament de la barra metàl·lica en la reacció no catalitzada.\nPer a poder trencar-la, primer hem de doblegar-la.\n6 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics Si la butxaca d’unió de l’enzim “barrassa” fos complementària a la barra (substrat), s’estabilitzaria la unió (per les “interaccions magnètiques”, en aquest cas hipotètic) però això no facilitaria el trencament de la barra.\nEn aquest cas el centre actiu seria complementari a l’estat de transició. L’augment d’energia necessari per doblegar la barra, es veu recompensat per les interaccions que es formen a l’estat de transició. En verd es marquen les interaccions febles que participen.\n∆GM ens indica la reducció de l’aportació energètica necessària gràcies a la intervenció de l’enzim. Aquesta energia prové de les interaccions (en verd) entre la barra i la “barrasa”.\nSi tenim un enzim que reconeix de manera específica i estableix el màxim nombre d'interaccions no covalents amb el substrat  tenint la mateixa reacció, que sense catalitzar era lenta, si l'enzim fa el que hem dit amb el substrat, a nivell energètic la reacció no arribarà a l'estat de transició si estabilitzem molt el substrat ja que a nivell de variació d'energia lliure, baixem més cap a baix en el gràfic, fem que el punt de partida sigui més a vall, aleshores necessitem una aportació d'energia major per poder arribar a l'estat de transició i per tant, com a estratègia és bona; hem de reconèixer de forma específica el substrat però no fer que s'hagi d'usar més energia que la del punt de partida inicial. L'estratègia dels enzims NO passa per estabilitzar substrats.\nAleshores, quina és una bona estratègia? El centre actiu dels enzims promou l'estat de 7 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics transició, l'acondiciona bé; l'enzim aconsegueix el màxim d'interaccions no covalents amb l'estat de transició fent que la variació d'energia lliure de l'estat de transició disminueixi de manera que l'escala de temps de la reacció catalitzada respecte la no catalitzada és menor, ja que la reacció es produeix més ràpidament.\n1.8. Característiques generals dels centres actius El centre actiu és una regió petita de l'enzim especialitzada en reconèixer els substrats i en facilitar les interaccions de reconeixement i de catàlisi. Generalment no hi trobarem aigua a no ser que l'aigua sigui un dels substrats necessaris per la catàlisi. La resta de l'enzim fa de suport estructural de l'acomodament del centre actiu. A nivell estructural molt ben definida. Un enzim pot tenir més d'un centre actiu. El centre actiu és una escletxa formada per grups que provenen d’aminoàcids de diferents parts de la proteïna (sovint lluny en l’estructura primària de la proteïna). Sol ocupar un volum molt petit en comparació amb el volum total de l’enzim. La resta d’aminoàcids constitueixen centres reguladors, llocs d’unió a altres proteïnes, etc. Aquest centre actiu és un microentonr únic, en el que usualment l’aigua està exclosa (a menys que sigui un dels reactius).\n1.9. Els enzims apropen i orienten els grups reactius per afavorir la catàlisi L'enzim té unes primeres interaccions de reconeixement que quan es donen provoquen canvis conformacionals que permeten la unió d'un altre substrat, per tant, hi ha un moviment o acomodació de l'enzim quan s'uneix al substrat.\n8 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics 1.10. Classificació i nomenclatura dels enzims Hi ha 6 classes d'enzims en funció de la reacció en què intervenen: • Oxidoreductases. Transferència d'electrons.\n• Transferases. Transferència de quelcom.\n• Hidrolases. Intervenen en les reaccions hidrolítiques, transfereixen grups funcionals a l'aigua.\n• Liases. Addició de d'enllaços dobles o intervenen en la formació d'enllaços dobles per l'eliminació d'algun grup.\n• Isomerases. Transferència d'isòmers.\n• Ligases. Formació d’enllaços C-C, C-S, C-O i C-N per la condensació de reaccions lligades a un ATP o un cofactor similar.\nles quinases són els enzims que transfereixen grups fosfats.\n1.11. Estratègies catalítiques Catàlisi d’àcid base general Es dóna una transferència de protons en les cadenes laterals de l'enzim entre sí o entre enzim i substrat o amb l'aigua en el cas de que l'aigua sigui substrat de la reacció. Quan hi ha la paraula "general" no intervé l'aigua, quan parlem d' "específica" diem que intervé l'aigua però no com a substrat. En quasi totes les reaccions biològiques hi sol haver almenys alguna etapa que impliqui la transferència d’un protó d’un grup a un altre. Els grups donadors de protons es denominen àcids, mentre que els que els accepten, es denominen bases. En la catàlisi àcida general la transferència d’un protó per un grup adient de l’enzim estabilitza l’intermediari rebaixant l’energia lliure de l’estat de transició, mentre que en la catàlisi bàsica general, és l’abstracció d’un protó per un gruo adient de l’enzim el que estabilitza l’estat de transició. Els aminoàcids àcids i bàsics a pH fisiològic poden actuar com a àcids o bases (Glu, Asp, Cys, His,Ser, Tyr) només les cadenes que poden tenir el joc de donar o acceptar protons a pH fisiològic.\n9 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics Exemple de les proteases, mecanisme catalític de les proteases, trenquen enllaços peptídics alliberant aminoàcids; l'enllaç peptídic és molt estable i per tant és molt difícil trencar-lo, a nivell de la necessitat d'hidrolitzar-lo és un problema, termodinàmicament és favorable però temporalment no, podria trigar milers d'anys en desfer-se, per això les reaccions de catàlisi dels pèptids estan catalitzades.\nHi ha moltes proteases, un exemple és la quimotripsina, que talla enllaços peptídics i reconeix aminoàcids hidrofòbics voluminosos, hidrolitza per l'extrem carboxi terminal, en el cas de la imatge, es reconeixeran fenilalanina i metionina, la quimiotripsina talla per l'extrem de la dreta, és a dir, pel carboxi terminal.\nQuimotripsina pas a pas: per a poder fer la seva activitat catalítica necessita tres aminoàcids principals, la triada catalítica formada per l'aspàrtic 102, histidina 57 i serina 195, aminoàcids que de seqüència primària estan molt lluny però que plegats queden més a prop. L'aspàrtic estableix un pont d'hidrogen amb la histidina 57 de manera que situa la histidina en una orientació adequada per a que pugui formar un pont d'hidrogen amb el grup hidroxil de la serina, que serà l'aminoàcid principal. Un cop ha passat això, l'aspàrtic estira molt la histidina, i la histidina 57 capta el protó de la serina de manera que aquesta última el cedeix donant lloc a un ió alcòxid, un oxigen carregat negativament, i que és un nucleòfil molt potent que té tendència a donar i interaccionar. L'ió alcòxid es localitza en un lloc del centre actiu de l'enzim que estabilitzarà el centre actiu transitòriament. Arriba un moment que es forma un 10 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics intermediari tetracoordinat, l'intermediari és molt inestable ja que és un oxigen carregat negativament.\nL’aminoàcid en rosa i el blau són el substrat que ha entrat en el centre actiu de l’enzim.\nL’extrem amino terminal del pèptid està al rosa i el carbonil és al blau. Com tenim un aminoàcid amb cadena lateral voluminosa, podem trencar l’enllaç. On la triada catalítica tenim l’ió alcòxid. Com que és un nucleòfil molt potent, hi ha un atac de l’alcòxid al carboni, i això genera que el carboni estigui unit a 4 substituents diferents, de tal manera que s’ha produït una catàlisi covalent, el centre actiu substrat.\n11 s’ha unit covalentment al Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics l que ha fet l’enzim amb el disseny de les cadenes laterals dels aminoàcid del centre actiu promouen que aquesta reacció passi. L’alçada de l’energia de l’estat de transició és inversament proporcional al temps. Després, el protó torna a la histidina i hi ha un trencament de l’enllaç covalent que correspon a l’enllaç peptídic que volem trencar, que és el que estava en l’intermediari acilat de manera que tenim encara el substrat unit covalentment a l’enzim i s’allibera un fragment d’aquest pèptid.\nEn aquest pas, alliberem un dels productes, però la reacció no ha acabat, cal que l’enzim torni a estar intacte. Fins ara teníem una acetilació per trencar l’enllaç, per alliberar el producte i tornar a l’estat inicial necessitem fer una reacció de desacetilació, i per això fa falta que entri aigua (com a substrat de la reacció) , que tornarà a desencadenar la possibilitat de que es torni a donar un intermediari tetracoordinat inestable. Passa el mateix, l’aigua ataca al carboni que actua com a electròfil, la 12 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics histidina torna a captar el protó, es queda carregat l’ió alcòxid i es queda tetracoordinat, que és molt inestable, genera un col·lapse hidrofòbic, i ara l’enzim que es trenca és l’enllaç que uneix enzim i substrat de manera que la serina, histidina i l’aspàrtic tornen al seu estat inicial. Tornem a tenir el centre actiu buit i correctament organitzat com per tornar a fer un cicle d’enzim-substrat.\nGenerar una butxaca hidrofòbica voluminosa de manera que ens queda molt ben disposat l’enllaç peptídic que ha de ser degradat. Si l’aminoàcid no és hidrofòbic, per repulsió el substrat no s’estabilitzarà, el mateix passaria amb una cadena lateral curta.\nSi un enzim ha de reconèixer una regió hidrofòbica, el centre actiu de l’enzim ha de tenir algun aminoàcid hidrofòbic. En canvi, si volem reconèixer aminoàcids bàsics, el centre actiu ha de tenir aminoàcids àcids, i a la inversa en el cas contrari. Una butxaca àcida no reconeix un substrat àcid, negatiu amb negatiu = repulsió, per tant, la butxaca ha de ser bàsica per a reconèixer aminoàcids àcids.\nCatàlisi covalent Es dóna amb un grup nucleòfil de l'enzim respecte del substrat que genera transitòriament un enllaç covalent. Un grup reactiu de l'enzim reacciona amb el substrat i transitòriament genera un enllaç covalent. El centre actiu conté un grup 13 Sonia López Pérez 1r Grau en Biologia. Estructura i funció de biomolècules. Tema 6: Catalitzadors biològics reactiu, generalment un nucleòfil potent, que esdevé transitòriament unit per un enllaç covalent a una part del substrat durant el curs de la reacció.\nCatàlisi d'ions metàl·lics Són enzims que necessiten ions metàl·lics per actuar. Aproximadament un terç dels enzims coneguts necessiten ions metàl·lics per interactuar.


Simulacre d'accident viari per millorar la coordinació\nformació de seguretat en vols en helicòpter\nEl simulacre d'accident de trànsit.\nActualitzada 06/06/2021 a les 06:23\nEl Servei Andorrà d’Atenció Sanitària (SAAS) va dur a terme divendres un simulacre d’accident de trànsit per millorar la coordinació entre el cos de bombers (DEPEIS) i els equips del Servei de Suport Vital (SVA) del Servei d’Urgències Mèdiques (SUM). Segons van informar des de l’organisme a través de les seves xarxes socials, la simulació també va servir per completar la formació dels nous integrants del cos d’extinció i prevenció d’incendis, els quals es van graduar el mes de maig passat. Després del jurament de la nova fornada de sis agents, el cos de bombers compta amb un total de 120 efectius.\nL’entitat sanitària també va realitzar una formació sobre seguretat amb vols en helicòpter que va comptar amb la participació d’equips sanitaris HEMS del SUM i de personal portalliteres de l’Hospital Nostra Senyora de Meritxell, situat a la parròquia d’Escaldes-Engordany.


▷ ⭐Definició de recompra⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de recompra\nDefinició de recompra\nara pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula recompra, en aquesta web de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa recompra.\nAcció de recomprar.\n¿Cóm es diu recompra en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice recompra en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en castellà recompra has de saber que la seva traducció és recompra pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar recompra\nLes regles dels […] pactes de compra i de recompra s’adapten a les normes […] del mercat.\nAixí mateix, d’acord amb la regulació Mexicana vigent, es va establir la suma màxim […] de recursos, que podrien destinar-se […] potencialment a la recompra d’accions de la Companyia, […] per una quantitat de pg. 400 milions.\nEl saldo final dels epígrafs «Dipòsits a curt termini» i «Valors de renda fixa i altres inversions» del quadre anterior correspon principalment a la […] adquisició temporal d’lletres del […] tresor amb pacte de recompra a data fixa no opcional […] ja dipòsits i imposicions, […] totes elles a molt curt termini, que meriten un interès de mercat.\nPer a la determinació de la mitjana […] ponderat de les accions en circulació, les […] accions adquirides per recompra de la Companyia han […] estat excloses del càlcul.\nD’altra banda s’han realitzat […] resultats per operacions financeres de la cartera de […] renda fixa i recompra d’emissions […] pròpies, preferents fonamentalment.\nEl 1991, les autoritats interessades van insistir en […] l’obligació de recompra, de manera que la demandant […] es va veure obligada a recomprar les accions.\nTots aquests enfocaments innovadors, inclosos els especificats en el mateix Nou Programa, com la conversió de deute a […] capital o en empreses comunes orientades […] a l’exportació, recompra de deute, intercanvi […] de deute per projectes ambientals […] o per estratègies d’alleujament de la pobresa, mereixen que els membres de la comunitat internacional els donin suport i converteixin en accions.\nFEMSA espera que els ingressos totals de les ofertes seran l’ordre $ 500 a $ 550 milions de dòlars, els quals seran […] utilitzats per pagar part del deute […] relacionada amb la recompra del 30% de FEMSA Cervesa, […] la qual es va portar acabo agost del 2004.\nLa recompra es va realitzar al llarg […] de diversos anys.\nA Xile, la Borsa de Productes, albergada en la Borsa […] Electrònica, ha innovat mitjançant la […] oferta d’acords de recompra d’agricultors del país […] sobre els seus cultius i el factoring de les seves comptes.\nQuan els valors estan […] venuts amb compromís de recompra, la diferència es limita […] a la part proporcional corresponent […] al període que hi ha entre el terme d’aquesta operació i el venciment del valor.\nEl Govern irlandès hauria indemnitzar amb la recompra o l’anul·lació de les seves llicències.\nLa política que va seguir Telmex i que hem seguit és una política de […] dividends acurada, conservadora, creixent, però que complementa el […] inversor a través de la recompra accionaria.\nPer a una gestió eficient de cartera dels […] Fons poden subscriure contractes de recompra, contractes de compra amb pacte […] de revenda i contractes de […] préstec de valors, amb subjecció a les condicions i els límits establerts en les Circulars del Banc Central.\nALMER utilitzarà el préstec de la CII per proporcionar finançament a petits […] productors, ja sigui comprant-los la seva […] producció amb opció de recompra o emmagatzemant el producte […] fins al moment de la seva venda.\nLes operacions […] d’acords de recompra s’inscriuen […] en el balanç com a avançament contra cobertura en títols o dipòsits […] de fons amb garantia dels propis títols.\nAquest programa de recompra no té data […] d’expiració i pot ser modificat o discontinuat en qualsevol moment.\nEl Fons podrà disposar que el […] país membre efectuï la recompra a terminis durant un període […] que començarà tres anys després […] de la data de la compra i acabarà cinc anys després de la data .\nEs presenta en el balanç general consolidat la sumatòria dels saldos deutors o creditors un cop realitzada la compensació individual entre els […] valors actualitzats dels títols a […] rebre o lliurar i el compromís de recompra o revenda de cada operació de reporto.\nEls títols rebuts […] mitjançant operacions de recompra s’inclouen en l’actiu […] a l’apartat «Crèdits representatius […] de títols rebuts amb pacte de retrovenda» per l’import previst en el contracte més els interessos meritats per cobrar.\nQuan no hi ha un mercat actiu per a les accions associades a un programa […] es registra la part proporcional de la despesa de personal amb […] referència al valor de recompra fixat en aquests programes.\nEntre els serveis que ofereix el FLAR […] figuren l’administració de reserves, […] les operacions de recompra i la custòdia de […] valors, així com l’acceptació de dipòsits a la vista i a termini.\nExemples: dipòsits, certificats de dipòsits, contractes de recompra, permutes o swaps nocturns d’índexs i pagarés.\nImposició de càrrecs si no s’efectua una recompra, Art.\nEls ingressos de […] interessos de les operacions de revenda i les despeses d’interessos de les operacions de recompra es delimiten sobre la durada de les transaccions subjacents.\nDiversos dels instruments de finançament […] de la Companyia estan subjectes a […] venciment anticipat o recompra a elecció de la forquilla […] en el cas que ocorri un canvi de control.\nQuan no hi ha un mercat actiu per a les […] […] accions associades a un programa es registra la part proporcional de la despesa de personal amb referència al valor de recompra fixat en aquests programes.\nLa societat pot […] seleccionar les Accions la recompra vagi a ajornar de la […] manera que consideri justa i raonable i […] sigui aprovada pel dipositari.\nSota aquest programa de recompra d’accions, […] Imperial Tobacco ha adquirit històricament accions pròpies en el mercat […] de manera periòdica al llarg de l’exercici i no d’una sola vegada.\nHem adoptat algunes decisions, en […] concret pactes de recompra amb diversos bancs […] centrals de la regió.


Cuina flexiteriana 100% saludable\nEl restaurant Aromatic és la nova aposta per la cuina flexiteriana i saludable al Barri Marítim del poble d’Altafulla. La dieta flexiteriana té com a objectiu unificar els gustos culinaris de tot tipus de públic basant la seva proposta gastronòmica en una selecció dels millors ingredients d’una bona dieta vegetariana i mediterrània combinada amb una selecció de plats amb proteïna animal. L’espai Aromatic pretén delectar els seus seguidors amb una cuina saludable i de proximitat, rica en cromatismes i textures i amb el màxim respecte als millors productes autòctons de la nostra terra. La filosofia de l’ Aromatic s’emmarca en una posada en escena a l’interior d’un local d’ambient fresc i un servei professionalment proper i atent.\nReserves al: 977 651 954\nHorari: des de les 11:00 del matí fins a última hora de la nit (servei de cuina disponible fins a les 23:30).\nEntre hores: servei de cafeteria, vermuts i copes (fins a la 1:00)


Comerç del Foix lliura els premis de la panera - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\nComerç del Foix lliura els premis de la panera\nL'associació Comerç del Foix va repartir gratuïtament unes 100.000 butlletes per la mega panera als clients que efectuaven les compres de Nadal als establiments de la seva associació. Els premis, que coincidien amb el sorteig del Nen de la Loteria Nacional, agrupaven un valor de més de 4.500€.\nEl primer premi, valorat en uns 2.000€, va ser lliurat per Supermonjos Caprabo a la senyora Maria Cristina Pasamón. El segon, valorat en uns 1.500€, es va donar a Pernils i Queviures Tamargo a la senyora Alfonso Delgado, i el tercer, valorat en 1.000€, el va donar la mateixa associació al senyor Pedro Mohedano.\nLa d'enguany ja era la novena edició de la panera, que es pot desenvolupar gràcies a les aportacions de tots els associats.


La mar de flors… col·labora-hi! – Joves_Colectic\nCol·labora amb els veïns i veïnes en la realització de les vuit catifes de flors,\ndissabte 1 de juny al Portal de Santa Madrona.\nUn grup de veïnes implicades en el projecte ens demana col·laboració per a poder realitzar vuit catifes de flors basades en obres de Joan Miró.\nTambé pots col·laborar en la preparació dels materials, us deixem el cartell i el correu que ens han fet arribar des d’Impulsem.\nEl dia 1 ja arriba i serà la bomba!!\nEns esperen 8 catifes de flors (i d´altres elements), inspirades en Miró, com artista català i barceloní, i en el Mar Mediterrani.\nUs adjuntem fotos amb les catifes per anar agafant inspiració.\nPreparar material (tenyir i classificar material): aquesta tarda, 30 de maig, a les 16.00 hores.\nPreparar material i tallar flor: demà divendres 31 de maig, a les 16.00 hores.\nDissabte 1 de juny: quedem a les 8.00 hores al Portal Santa Madrona.\nSi no voleu matinar però voleu participar en la construcció d’una de les catifes (“La dona que es banya”) com a símbol del Raval que junts construïm us esperem el mateix dissabte a les 11.00 del matí al Portal Santa Madrona.\nUs hi esperem!! Vindreu?\nBlog 2013, activitats, barri, comunitari, Corpus, Fem Paral·lel, Mar de flors permalink\nPresentació de Ravalead@s: projecte de televisió comunitària realitzat amb joves del barri →


Els Mossos desactiven un grup criminal especialitzats en furts al metro de Barcelona pel mètode de la taca – l'actualitat.cat\nEls Mossos desactiven un grup criminal especialitzats en furts al metro de Barcelona pel mètode de la taca\nL’equip de Mossos d’Esquadra destinats a la Seguretat del Transport Metropolità (ASTMET) han desactivat un grup criminal especialitzat en furts al metro de Barcelona pel mètode de la taca que actuava diàriament al suburbà, especialment a la zona de l’Hospitalet de Llobregat que té connectivitat amb l’aeroport a través de la línia 9.\nEls integrants del grup, de nacionalitat peruana i amb domicili a l’Hospitalet de Llobregat, es dedicaven exclusivament al furt com a mitjà de subsistència. Els Mossos d’Esquadra van detenir el passat 15 de juny in fraganti dos membres del grup mentre realitzaven un furt a l’aeroport. Gràcies a les tasques d’investigació van identificar la resta de membres del grup i van emetre ordres de recerca i detenció. Fruit d’aquestes dues detencions i la identificació de tots els membres del grup, els autors d’aquests fets delictius han deixat d’actuar al metro de Barcelona\nEl modus operandi utilitzat era el conegut com la taca, consistent en tacar a la víctima i generar una situació de desconcert amb l’objectiu de treure-li les seves pertinences. En aquest cas, els integrants del grup enlloc de tacar la víctima amb un líquid (com ho fan habitualment), li feien una escopinada i la distreien mentre li netejaven la roba i de forma simultània, una altra persona dissimuladament li sostreia la bossa o la maleta.\nLa banda tenia diversos cotxes al seu abast que utilitzava aleatòriament per moure’s. Un del grup era sempre el conductor i el que anava a buscar a la resta als seus domicilis. Una vegada estaven tots junts s’adreçaven a les estacions de metro, per tal de realitzar els furts. Habitualment, iniciaven la seva jornada molt d’hora, al voltant de les 4:00 o 5.00 de la matinada.\nEn total se’ls relaciona amb 23 fets delictius acreditats on es demostra la seva participació en grup. La quantitat total sostreta per aquesta banda en els fets anteriorment descrits ascendeix a 73.000 euros aproximadament (entre joies i diners i aparell electrònics).\nL’estudi de les imatges de videovigilància on es detecta la seva manera d’actuar va permetre que la Unitat Central de Fotografia i Audiovisuals de la Divisió de Policia Científica realitzés informes fisonòmics pericials, els quals ratificaven la identitat dels autors dels fets i van facilitar la seva recerca i localització.\nEls dos detinguts van quedar en llibertat amb càrrecs i s’han demanat ordres d’allunyament al metro per evitar que tornin a reincidir amb la seva activitat delinqüencial al transport que ara per ara han abandonat per la pressió i investigació policial\nLa investigació continua oberta ja que s’ estan ampliant i resolent nous fets delictius comesos per aquesta banda, així com la recerca d’algun d’ells.


Real Academia Europea de Doctores – El número 8 de Tribuna Plural documenta mes i mig d’intensa activitat\tArchivos\tArchivos\nEl número 8 de Tribuna Plural, la revista de la Reial Acadèmia de Doctors (RAD), documentarà un mes i mig d’intensa activitat. Des de la celebració del II Acte Internacional celebrat a Mèxic entre els passats 14 i 16 d’octubre, al qual la revista ja va dedicar un monogràfic, la RAD ha celebrat actes de relleu com la sessió acadèmica interdisciplinària dedicada a l’aigua, amb la presentació del projecte Aqvam i Mediterrària de la Fundació Mar; la que va abordar el diàleg entre l’enginyeria i la música, o el debat sobre religió que tancarà aquest mes de desembre el calendari d’activitats del 2015. Així mateix, la RAD ha tingut el privilegi d’acollir a aquest període la conferència del tinent general Ricardo Álvarez-Espejo sobre les Forces Armades a l’Espanya d’avui. A aquestes activitats se sumen els ingressos com acadèmics de número Pedro Aznar Alarcón i Fermín Morales.\nEl proper número de la revista inclou, així mateix, un treball de l’historiador mexicà Enrique Sada sobre el llegat napoleònic en la independència de Mèxic i un estudi del acadèmic emèrit de la RAD Santiago Ripol Girona sobre la situació de la radioteràpia entre les ciències.


Els estudiants de Cinema Digital de SAE Institute Barcelona acaben de presentar diversos projectes que aborden la nostra relació amb la natura.\nLa nostra connexió amb el medi natural aporta grans beneficis per al nostre benestar tant físic com mental. No obstant això, durant els últims anys, fins i tot dècades, l’hem estat relegant a un segon pla donant prioritat a la nostra relació amb la tecnologia.\nÉs important reconnectar amb la natura i tornar-li el valor i la importància que es mereix. Els estudiants de Cine Digital de SAE Institute ho tenen clar i per això han fet aquest any diversos treballs inspirats en la natura. Quatre peces (dos documentals i dos films de videoart) que plantegen diferents punts de vista sobre la nostra relació amb el medi ambient.\nEl documental de Víctor Perona aborda la problemàtica de l’Espanya buida a través del punt de vista d’un pastor i d’un ex-pastor. Testimonis de les circumstàncies difícils que viu el sector en l’actualitat, després de la gradual desaparició dels ramats i d’aquest treball en les comunitats rurals i pobles de gran part de país.\nEl 2012 va aparèixer el primer exemplar de cranc blau al Parc Natural de Delta de l’Ebre, el 2016 es van extreure 300kg del seu cabal, el 2018 60.000kg. Creat per Eva Domínguez, el documental narra a través d’un dels pescadors que estan intentant disminuir la seva població com aquesta nova espècie invasora està afectant directament l’ecosistema de la zona.\nA través d’aquesta performance, visual i auditiva, Josefina Alagia crea un espai-temps on l’ésser humà connecta amb la natura des d’una perspectiva diferent. Posiciona a l’humà en un lloc allunyat de la superioritat cap a la naturalesa i cap a nosaltres mateixos.\n“L’espècie humana no és tan rellevant com creiem que som. I a la terra realment li importa poc la nostra existència. Tampoc a aquestes plantes. Així que deixa de banda el teu ego, perquè puguem viure en simbiosi amb el nostre entorn “.\nAquest projecte (la instal·lació interactiva és obra del col·lectiu Akyute) va ser exposat com a part del Loop Festival aquest passat 2019 a Barcelona.\nEl film d’Arturo Fernández és un vídeo assaig que explora l’espai i la seva relació amb els humans a través de el temps.\nAquests i altres treballs donen forma al nou showreel de SAE Institute Barcelona, estrenat recentment i en el qual el cinema documental és el principal protagonista. Aquest gènere guanya cada dia més adeptes i les grans plataformes de vídeo en streaming com Netflix, HBO i Amazon Prime porten temps apostant per ell ja que cada vegada més freqüentment es cola en les llistes dels seus formats més vistos.\nPer poder gaudir de tots els projectes creats pels estudiants de Cinema Digital de SAE lnstitute Barcelona visita el seu canal de VIMEO.


Carme Burgués parla sobre l'aprenentatge en profunditat a la Setmana Zona E\nLa conferència sobre Aprendre amb profunditat va cloure els actes previs de la Setmana Zona E\nAvui dijous i fins demà divendres al vespre, la tercera edició de la fira a la plaça de la Vila acull tota l'oferta educativa i professional que hi ha a la ciutat i la comarca\nLa xerrada 'I després de l'ESO, què?' a càrrec de Dídac Contreras, tècnic de l'Oficina Jove i la conferència 'Aprendre i Ensenyar amb profunditat', de la mà de Carme Burgués, doctora en Ciències de l'Educació i professora i formadora de mestres de la UB van posar el punt final a les conferències prèvies incloses en la Setmana Zona E. Ambdues xerrades van donar pas a la tercera edició de la Fira Zona E: sortides educatives i professionals del Garraf que duran avui dijous i demà divendres ha omplert la plaça de la Vila d'una trentena d'estands de centres educatius de la ciutat i de la comarca i també d'activitats paral·leles.\nDídac Contreras va centrar la seva intervenció explicant les opcions que es troba l'alumnat a partir dels setze anys, en finalitzar l'educació secundària obligatòria. El ventall de possibilitats que tenen els joves al seu abast pren diferents camins segons si finalitzen aquesta etapa havent assolit el graduat d'ESO o no. En tot cas, va afirmar Dídac Contreras, "el fet de no obtenir el graduat no ha de ser cap raó per no continuar dins el sistema educatiu ja que també hi ha d'altres opcions formatives adaptades a les necessitats de cada alumne amb l'objectiu que no abandonin el sistema educatiu".\nLa doctora en Ciències de l'Educació, Carme Burgués va prendre el relleu amb una conferència adreçada als professionals de l'educació. La regidora d'Educació, Ariadna Llorens va ser l'encarregada d'introduir la conferència ‘Aprendre i Ensenyar amb profunditat' tot afirmant que "la Setmana Zona E tenia per objectiu esdevenir un espai de trobada i debat previ a la celebració de la fira per aprofundir en el debat pedagògic". En aquest sentit, Carme Burgués, segons la regidora d'Educació "és tot un referent en l'àmbit pedagògic educatiu".\nCarme Burgués va iniciar la seva exposició afirmant que "aprendre i ensenyar amb profunditat significa fer un aprenentatge de competències i això vol dir aprendre a relacionar, argumentar, aplicar i gestionar coneixements, comunicar, debatre, pensar, classificar, etc". Segons Burgués, aquest tipus d'aprenentatge es pot aplicar a infants i joves d'entre 3 i 18 anys ja que l'objectiu "és que l'alumnat adquireixi coneixements en base a la investigació i l'experimentació i no tant en la memorísitica".\nDurant a conferència, adreçada principalment al col·lectiu de mestres i professors, la doctora en Ciències de l'Educació i formadora contínua de mestres, va encoratjar els assistents a "fer créixer en els alumnes l'autonomia i la reflexió i motivar-los per potenciar la perseverança i la participació a les aules".\nLa plaça de la Vila s'ha omplert de nois i noies durant el matí del primer dia de fira Zona E\nComença la fira\nAquest matí de dijous s'ha iniciat la tercera edició de la Fira Zona E que des de primera hora ha anat acollint les visites dels joves que enguany estan cursant quart d'ESO. Fins demà divendres a les 20 h, la plaça de la Vila acull una trentena d'estands amb tota la informació sobre les diferents opcions educatives i professionals que ofereix Vilanova i la Geltrú i la comarca del Garraf.


Iguana - Ètica corporativa\nSom un operador de telecomunicacions de proximitat que apostem fortament per la qualitat. Per a nosaltres, donar el millor servei possible està per sobre de grans expansions territorials. Volem oferir el servei amb la mateixa qualitat amb què nosaltres voldriem poder utilitzar-lo.\nDissenyem i despleguem\nLa millor manera que hem trobat d'oferir el millor servei és sent propietaris de la infraestructura sobre la qual operem, i per això invertim constantment en xarxa. Pensem que aquesta inversió en xarxa ajuda a trencar monopolis en telecomunicacions, i, lluny de duplicar infraestructures de manera ineficient, fomenta la competència real i millora el servei disponible pels usuaris.\nApostem perquè el territori i la seva gent disposi d'una via de comunicació de qualitat, simètrica, de banda ampla, assequible i d'igual a igual.\nEl nostre equip humà és local. No volem que el client s'hagi de barallar amb operadores de manera interminable abans de resoldre incidències. Coneixem bé el territori i les seves mancances i treballem amb instal·ladors locals, als quals donem la formació necessària per millorar conjuntament.\nEns agrada conèixer l'opinió que tenen els nostres clients del servei. És important per a nosaltres i ens ajuda a corregir els nostres errors i a millorar constantment.


No al pàrquing de Sa Riera! - Palma XXI\nNo al pàrquing de Sa Riera!\n/ No al pàrquing de Sa Riera!\nVeus dels barris Juny 28, 2021\nProjecte del pàrquing soterrat de Sa Riera.\nSa Riera forma part del conjunt conservat del gran recinte de murades de la ciutat. Pel seu propi caràcter d’accident geogràfic i per causa d’esser producte d’un espaimonumental des del començament del segle XVII, ha implicat una trajectòria urbanística important.\nAl 1988 l’empresa Eurotrasa va voler cobrir el llit del torrent entre la plaça Porta de Santa Catalina i el Velòdrom de Tirador, fent així un nou aparcament soterrani amb un bulevard en superfície. El nivell inferior es reservaria per la llera, mentre que els altres dos pisos es destinarien a 1.300 places d’estacionament. A la part superior se situaria l’espai d’ús públic “amb abundant vegetació”.\nLa ciutadania s’hi va oposar a aquest projecte, amb un manifest promogut per ARCA en el qual no només s’expressava la total oposició a la construcció de l’aparcament sinó la declaració de tot el conjunt de Sa Riera com a Bé d’Interès Cultural.


Pas enrere del Girona (0-1) per assegurar-se el play-off d'ascens - La República Esportiva\nUn solitari gol tinerfeny fa que hi hagi quatre equips lluitant per les dues darreres places\nLa pilota no ha acabat de traspassar la línia i el Girona no ha aconseguit l'empat\nAbans de res, mirem com ha quedat la classificació de la segona divisió a manca de tres jornades, o sigui de nou punts. Guanyant a Girona, el Tenerife ha obert forat justament sobre els gironins i ja els treu cinc punts. Per sota, el Girona, ara cinquè, té tres equips que li trepitgen els talons\nI ara mirem-nos el resum del partit, un matx obert i amb ocasions per a les dues bandes, que s’ha resolt amb una rematada de cap a pilota aturada. A la imatge es veu el moment que el Girona ha tingut per empatar, però, la pilota no ha acabat de traspassar la línia de gol. És ben bé allò de si entra o no entra el que fa que els gironins hagin passat de disposar d’una situació força còmoda a veure’s empès pel darrere pels seus perseguidors. Queden tres jornades, o sigui, tres finals.


TAC12 TV - Altafulla representa un any més el Camí de la Creu de Jesús per la vila closa\nAltafulla representa un any més el Camí de la Creu de Jesús per la vila closa\nDijous, 29 Març 2018 11:19\nUna cita marcada al calendari del dimecres Sant al nostre territori és el Camí de la Creu d'Altafulla, la representació vivent que fan els veïns del municipi de la presa de Jesús, des del Sant Sopar, fins l'hort de les Oliveres i el procés davant Ponç Pilat.\nLa plaça del pou es va omplir un any més, davant l'ajuntament, on es representa l'escena més emblemàtica d'aquest viacrucis vivent, narrat amb veu en off i interpretat per una seixantena de figurants del municipi. El Sant Sopar, amb la representació de la institució de l'Eucaristia i els principals símbols d'aquest misteri sagrat, obre cada any la representació que mostra les principals escenes de la presa de Jesús pels romans, el judici al sanedrí, o escenes que ja s'han convertit en un símbol, com aquesta del Pont de les Dones, on Jesús s'acomiada de la seva mare en direcció a l'Hort de les Oliveres, on és arrestat. Cada any centenars d'espectadors omplen el recorregut d'aquest viacrucis que es representa per la vila closa d'Altafulla, en un entorn que es converteix en un decorat plenament realista del que hauria pogut ser el camí que empendre Jesús de Natzaret abans de ser crucificat.\nMés en aquesta secció: « L'EINA Altafulla no assistirà al ple i acusa el govern de prendre decisions de cara a la galeria Altafulla impulsa dos projectes històrics en un ple sense l'EINA »


El jugador del Manchester City Kyle Walker s'ha disculpat aquest diumenge després que s'hagi publicat en els mitjans que va organitzar una festa sexual, en plena crisi sanitària del coronavirus, i el club ja ha anunciat que obrirà un expedient intern al jugador.\nDiferents mitjans anglesos van publicar informacions i fotos sobre una festa de caràcter sexual del defensa del City, que obviava els advertiments de les autoritats sobre el confinament i distanciament social per evitar la propagació del coronavirus.\nEl jugador va publicar en les xarxes socials el missatge 'estigues a casa', però un dia abans va organitzar la festa. L'internacional anglès ha emès un comunicat de penediment. "Vull disculpar-me públicament pel meu comportament", ha dit Walker a Sky Sports.\n"Entenc que la meva feina comporta una responsabilitat. Hi ha herois aquí fora salvant vides i aquestes setmanes he mirat de donar-los suport i destacar el seu sacrifici. Les meves accions van en contra del que hauria de ser el confinament, però vull reiterar el missatge: "Estigues a casa", ha dit.\nEn aquest sentit, el City ha afirmat que els actes del futbolista han anat en contra dels "esforços del club per fer costat als serveis sanitaris en la lluita contra el coronavirus". "L'actuació de Kyle va en contra d'aquests esforços. Estem decebuts i obrirem un expedient disciplinari intern".


El llaç de la rotonda de Lloret es pinta de color vermell | Nova Ràdio Lloret\nEl llaç de la rotonda, de color vermell.\nAmb motiu del Dia Mundial de la Sida, avui dimecres, 1 de desembre.\nLloret de Mar ha pintat el llaç de la rotonda de la riera de color vermell, amb motiu del Dia Mundial de la Sida, que es commemora avui dimecres, 1 de desembre.\nAquest any 2021 fa quaranta anys del primer cas diagnosticat de sida a Catalunya. Actualment hi ha unes 33.000 persones que viuen amb el VIH al nostre país.\nCoincidint amb el Dia Mundial de la Sida, aquest dimecres s’ha conegut un estudi segons el qual més de la meitat (el 56%) dels catalans que tenen VIH han patit, en algun moment, algun tipus de discriminació pel seu estat serològic.\nSegons l’enquesta, elaborada pel Comitè 1 de Desembre, fins a un 87% s’ha sentit discriminat per aquesta o d’altres causes com l’LGTBI-fòbia o el racisme. La immensa majoria, però, 9 de cada 10, no ho ha denunciat. D’entre els que sí que ho han denunciat, 4 de cada 10 expliquen que no s’han sentit atesos correctament.\nArticle anteriorBon Dia Bona Hora – 1 Desembre 2021\nArticle següent‘La nena dels pardals’, l’espectacle musical que es podrà veure aquest diumenge al Teatre


2005. La memòria d’internet | Grup de Periodistes Digitals\nPàgina d'inici > Setmana dels mitjans digitals\t> 2005. La memòria d’internet\nEls webs són efímers. La majoria de pàgines no duren més de 2 anys sense desaparèixer o canviar. Si una cosa desapareix d’Internet normalment és impossible recuperar-ho si no se n’han fet còpies.\nEls reptes per arxivar-ho es basen en el fet que no hi ha documents estables, sempre poden estar evolucionant sense avís, i no tenen uns límits clars. El nombre de productors s’ha multiplicat i no saps ben bé qui són. La tecnologia a Internet evoluciona constantment, però els continguts són molt accessibles i són fàcils d’indexar automàticament si els captures.\nDes de 1996 ‘Archive.org’ fa captures aleatòries cada 2 mesos, però pot perdre detalls dels canvis. Els webs que tenen arxius interns són un ajut, igual que les notificacions RSS. Els arxius digitals intenten respectar l’estructura original dels webs, perquè puguis navegar per ells com si naveguessis per l’original. Des del 97 s’arxiven imatges sistemàticament, però com que la captura d’Archive.org és superficial de vegades no arriben al fons.\nCentrats en un domini nacional\nCentrats en un tema: Archipol, Minerva, Dachs\nExtensives (més webs, menys profundes)\nIntensives (més a fons en els continguts, exhaustiva)\nVolem construir una xarxa d’arxius: cada iniciativa pot concentrar-se en un aspecte, i estar enllaçades entre elles. Busquem estàndards per fer-ho possible, d’estructura, metadades…\nEuropean Archive es va crear al 2004 com un servei sense ànim de lucre. A europarchive.org (en 2 setmanes activa) volem ser molt més exhaustius dintre dels webs, per capturar les imatges i tot el contingut. Estan desenvolupant un crawler específic, que farà millor la feina que el d’Archive.org, que el prestat Alexa, un cercador, no dissenyat específicament per arxivar.\nHi ha moltes biblioteques nacionals que treballen des de fa més o menys temps en arxivar internet. El més rellevant és Kulturarw de Suècia, des de 1996. Fan 2 captures globals anuals i una captura diària cada dia dins dels dominis escandinaus.\nPandora (Austràlia, des de 1996, fan un arxiu selectiu, demanant als webs que els avisin quan fan canvis importants). A Dinamarca (netarchive.dk) tenen un model híbrid: captura global, dipòsit de webs amb acord i arxiu manual per temes o esdeveniments rellevants.\nPatrimoni Digital de Catalunya s’encarrega a Catalunya de:\nRecollida sistemàtica i automàtica de webs\nRecollida selectiva per acords amb webs per arribar a més profunditat\nRecollida per temes\nEl repte és fer-ho conservant tant el contingut com l’aspecte, i difondre-ho: fer que sigui accessible a la societat. Al 2005 s’està planificant el projecte. Al 2006 farem un pla pilot i una captura global. Al 2007 començarem l’arxivació sistemàtica. Volem indexar 100.000 webs, 50 milions d’arxius i tenir acords amb 300 institucions per fer una indexació més profunda. Caldrà negociar amb els diaris quina fórmula es pot fer si ja disposen d’una hemeroteca de pagament.\n26 octubre 2006: 2a Setmana dels Mitjans Digitals 20 al 22 d’octubre de 2005: 1a Fira de Mitjans Digitals dels Països Catalans


El primer debat d'investidura del nou president de la Generalitat ha començat al Parlament de Catalunya amb el discurs del candidat, Artur Mas. El guanyador de les eleccions del 28 de novembre i líder de CiU, que busca els suports parlamentaris per convertir-se en president, ha assegurat, en un parlament que ha durat una hora i quart, que el govern que aspira a presidir serà "transparent i clar", "obert a les aportacions de tothom, que vol ser ajudat", un govern "amb sentit de país, amb un lideratge ferm, serè i dialogant". Vol que l'"austeritat" i l'"honestedat" siguin prioritats. També insta la societat a protagonitzar uns anys clau: per ell s'obre una nova etapa: la transició cap al dret a decidir, que estarà marcada per la conjuntura econòmica i per una nova relació amb Espanya.\n20/12/2010 - 20.21 Actualitzat 04/01/2011 - 15.15\nArtur Mas assumirà amb responsabilitat i il·lusió la presidència de la Generalitat, un objectiu perseguit llargament, i que finalment aconseguirà dijous. El líder de Convergència i Unió ha dedicat una hora i mitja a exposar el seu programa de govern: ha estat un discurs molt programàtic, on ha inclòs una visió optimista del futur del país i una crida a la responsabilitat de la classe política.\nLa "nació" ha estat l'últim gran eix del programa de govern que Artur Mas ha exposat en el seu discurs, però no per això el menys important. El líder de la federació nacionalista ha demanat iniciar una "transició nacional" a Catalunya cap a l'aplicació plena del dret a decidir dels catalans, que passaria en primer lloc per formar un front comú en defensa del concert econòmic. De fet, el futur president ha parlat de "condicionar la política d'estabilitat i governabilitat a Madrid a la consecució del pacte fiscal".\nEl futur president de la Generalitat catalana, Artur Mas, ha iniciat el seu discurs d'investidura afirmant que el govern que aspira a presidir serà dialogant, transparent, honest, cohesionat i sense esperit de revenja. "Avui puc dir, que l'únic sentiment que m'acompanya és el d'agraïment", ha dit.\nMas ha explicat que ha demanat al president del Cercle d'Economia, Salvador Alemany, i al del Col·legi Oficial de Metges de Barcelona, Miquel Vilardell, que assessorin el govern en matèria econòmica i sanitària. Ha estat el primer anunci que ha fet en el seu discurs. Alemany i Vilardell presidiran uns consells assessors de format reduït i no retribuïts que estaran a disposició del govern i també del Parlament.\nEl líder de CiU ha presentat el seu programa en vuit grans eixos: economia, empresa i ocupació; educació; sanitat; política social i de família; seguretat; política territorial i sostenibilitat; administracions, i nació. Pel que fa al primer eix, Mas ha reiterat que cal reduir a la meitat la taxa d'atur, un objectiu "de país, no de govern". Ha assegurat que el seu executiu serà "business friendly", ja que per ell és fonamental recuperar el valor social de les empreses i considerar-les el nucli bàsic de l'economia catalana. També ha promès no apujar els impostos fins que s'hagi recuperat el creixement econòmic, suprimir l'impost de successions, afavorir la circulació de diners i donar prioritat a les polítiques micro.\nPel que fa a l'educació, el futur president català ha assegurat que cal reduir a la meitat el fracàs escolar en els pròxims vuit o deu anys. Mas s'ha fet seva la llei d'educació i ha afirmat que cal alliberar els mestres de burocràcia, dotar d'autonomia els centres i garantir el domini del català, el castellà i l'anglès dels alumnes al final del recorregut escolar.\nEl programa de govern que ha presentat Mas inclou, pel que fa a la sanitat, mesures per destensionar un sistema que ha qualificat dels millors d'Europa i del món. Per Mas, que ha dit que no és partidari del copagament perquè repercutiria en els més vulnerables de la societat, els jubilats, cal decidir quines parts del catàleg de serveis sanitaris es pot garantir i quines no.\nEl candidat a la presidència de la Generalitat s'ha compromès a "augmentar el pes de les polítiques socials" fins a arribar al 55% del pressupost quan millori l'estat de les finances, un estat de les finances que ha admès que encara no sap exactament quin és, fet que l'obliga, ha afegit, "a un exercici de prudència programàtica". Mas ha deixat clar que en l'actual context de "forts desequilibris en les finances públiques", aquest augment no serà possible a "curt termini".\nEn matèria de seguretat, Artur Mas ha anunciat tolerància zero contra la delinqüència i la reincidència, i la supressió del codi ètic dels Mossos d'Esquadra, un cos que segons ha dit el líder de Convergència, ha de recuperar el prestigi. En aquest capítol, el líder convergent s'ha compromès a treballar perquè Barcelona deixi de ser "capital de referència de la transgressió".\nL'equilibri territorial i la sostenibilitat del medi natural seran un altre dels eixos del govern que aspira a presidir. També vol garantir les xarxes d'aigua i energia per a tot Catalunya i anar cap a un model energètic més net, eficient i de menys dependència del petroli. D'altra banda, pretén flexibilitzar amb horaris la mesura dels 80 quilòmetres per hora.\nMas també ha reiterat que cal aplicar les tres "as" a les administracions: austeritat, aprimament i agilitat. En aquest sentit, ha anunciat que el govern tindrà com a màxim dotze conselleries, que es reduirà un 25% el nombre de càrrecs i entre un 15 i un 25% la despesa en informes, estudis, publicitat i protocol. Mas ha dit que buscarà el consens per elaborar una llei electoral catalana que permeti un acostament de la política a la ciutadania i que veu necessari superar l'actual divisió provincial de manera consensuada i sense que comporti un augment dels costos.\nEn l'últim gran eix del programa de govern d'Artur Mas, el de nació, el líder de la federació nacionalista ha demanat iniciar una "transició" política a Catalunya cap a l'aplicació plena del dret a decidir dels catalans, que passaria en primer lloc per formar un front comú en defensa del concert econòmic. De fet, el futur president ha parlat de "condicionar la política d'estabilitat i governabilitat a Madrid a la consecució del pacte fiscal".\nDesprés del discurs de Mas, el debat d'investidura es reprendrà a les quatre de la tarda amb les intervencions dels grups parlamentaris i continuarà demà, que és quan es farà la primera votació. Tots els grups polítics ja han avançat que hi votaran en contra, i per tant, Artur Mas no en sortirà elegit. Els pronòstics, doncs, apunten que el líder de CiU haurà d'esperar fins dijous, a la segona volta, quan només cal una majoria simple de la cambra. La federació espera que el PP i el PSC s'hi abstinguin.\nEls partits retreuen falta de concreció a Mas\nEl PSC donarà suport a CiU en els grans temes de país, però no li assegura la investidura\nEl PPC demana a Mas superar la pèrdua de pes econòmic i aclarir cap on va la seva "transició"\nHerrera demana a Mas un govern amb "sensibilitat social"\nEl Parlament desestima el recurs de SI, que ho titlla de "caprici il·legal d'una senyora"\nEls principals eixos del discurs d'Artur Mas\nL'arribada d'Artur Mas al Parlament\nMas: "Catalunya ha d'encarar la seva pròpia transició nacional"\nMas: "Mai em vaig sentir un fracassat, tampoc ara em sento un guanyador"\nMas es proposa combatre la crisi no apujant impostos\nMas promet suprimir el codi ètic dels Mossos i els 80 km/h


Les obres de l'IES Andreu Sempere començaran l'1 de juliol de 2022\nEl preu base de la licitació per a aquests treballs és de 3.719.384 euros. El projecte pot dur-se a terme gràcies al Pla Edificant de la Generalitat Valenciana\nTags: IES Andreu Sempere, Obres, Pla Edificant\nL’Ajuntament d’Alcoi ha licitat les obres de reforma i adequació de l’IES Andreu Sempere, és a dir, que ha aprovat publicar el plec de condicions perquè les empreses puguen presentar-se a optar a dur a terme aquesta actuació.\nDurant els pròxims dies va a publicar-se el plec amb aquestes condicions, i en eixe moment, les empreses tindran 26 dies per a presentar-se per a poder realitzar el projecte.\nEl preu de licitació és de 3.719.384, i està previst que les obres comencen l’1 de juliol de 2022, tal com es va acordar amb la direcció del centre. S’espera que les obres duren 14 mesos.\nL’objectiu d’aquests treballs és adequar i ampliar aquest centre, amb el fi de dotar-lo d’unes infraestructures educatives de qualitat. L’actuació principal, s’adequarà l’edifici existent, es farà una rehabilitació energètica de la façana substituint les cobertes inclinades per planes. En l’interior de l’edifici es contempla la reforma dels espais interiors i la renovació de les instal·lacions.\nTambé s’ampliarà l’immoble i es dotarà d’espais més amplis i diàfans per a algunes funcions addicionals demanades com aules ADA, i sala d’actes; amb provisió d’escales exteriors d’evacuació, i amb execució de rampes i escales d’accés i connexió entre les diferents plataformes.\nSegons declaren des del consistori “estan treballant intensament des del minut zero”, amb la implicació dels departaments d’Educació, Arquitectura i Contractació, i involucrant a l’equip directiu i comunitat educativa per a poder garantir l’èxit del projecte.\nJordi Silvestre, regidor d’Educació, ha explicat que: “és un projecte molt complex, que ha experimentat molts canvis i ajustos fins a aconseguir una solució òptima i consensuada”. A més, ha afegit que des de l’Ajuntament, s’ha treballat amb l’equip directiu i amb la Conselleria per a buscar una ubicació mentre duren les obres, ja que, encara que aquesta labor és competència de la Conselleria, el consistori està oferint diferents espais i ubicacions, com per exemple l’antic col·legi Miguel Hernández, o l’actual seu de l’Escola Oficial d’Idiomes. A més, quedarà reubicar a l’alumnat de batxillerat.\nAixí tot, des de l’Ajuntament asseguren que es facilitarà el transport des del barri d’Horta Major fins a la nova ubicació temporal, per tal de garantir els desplaçaments a tot aquell que ho necessite.\nA més de les obres que van a fer-se en l’IES Andreu Sempere, la Junta de Govern ha aprovat la contractació de les obres per a la pista exterior i la climatització del CEE Tomàs Llàcer.


← Idees compartides al Cercle Bredenc\n#tallscontraretallades · Aturem-nos un moment →\nPosted on Juliol 19, 2011\tby assembleabreda\nBenvolguts amics d’Assemblea Breda:\na continuació compartim el manifest fet públic aquest matí per la Plataforma Prou Retallades en un acte al qual alguns de nosaltres ha assistit. Com veureu és molt interessant i didàctic. Llegui i, sobretot, difoneu!!!\nLa complicitat de poders públics i organismes internacionals neoliberals que es continuïn impulsant mesures adreçades a garantir els interessos de mercats financers i bancaris amb el discurs de que “cal guanyar la confiança d’aquests mercats”, com a excusa per desballestar el model social europeu, estatal i català amb la posada en marxa d’unes mesures que, diuen, són les “úniques” que ens permetran sortir de la crisi. Europa, antic baluard del model social s’ha convertit a través del “pacte de l’Euro” i el “Pacte de Governança”, en l’ariet contra les polítiques socials.\nEns solidaritzem amb els treballadors i treballadores dels serveis públics, que pateixen injustament les retallades salarials i la destrucció d’ocupació pública de qualitat, així com amb els dels sectors privats i l’economia social que hi estan directament relacionats. Des de la Plataforma Prou retallades i les organitzacions i entitats socials que en formem part, denunciem enèrgicament que totes aquestes mesures regressives responen a l’objectiu de dur terme un canvi de model social de transició de la gestió pública a una de privada i mercantilitzada. Aquest model posa en perill el manteniment d’un model social que garanteixi als ciutadans i ciutadanes els drets conquerits i reconeguts gràcies a llargues lluites socials.\nDemanem al Govern de la Generalitat que consulti a la ciutadania sobre el model social que està implantant amb les retallades sobre els serveis públics i les modificacions legislatives que està impulsant i anunciem que de no fer-ho, també aquesta tardor ens seguirem mobilitzant per a exigir-li.


Noticias por e-mail: Aquest estiu, refresca't al Botànic i participa de les seu es activitats!\nAquest estiu, refresca't al Botànic i participa de les seu es activitats!\nENTREVISTA VERDA: PAULA BONET\nEn espores volem saber fòbies inconfessables en les eixides al camp, plantes preferides, sabors vegetals irrenunciables, records de natura... Paula Bonet, la\nil·lustradora valenciana que ens delecta amb la seua visió del món a través del llapis i el pinzell, s'ha enfrontat a les nostres preguntes verdes sense dubtar-ho!\nSons al Botànic ens amagava una sorpresa per al mes d'agost i ja s'ha descobert. Impossible no haver sentit parlar d'aquesta banda que des dels 90 no ha parat\nd'actuar, llençar discos i oferir-nos cançons màgiques. Al Jardí escoltarem Sagrado Corazón, el seu últim treball, ple de peces destinades a convertir-se en nous clàssics del grup.\nTALLERS DE VACANCES: FES-TE AMIC DE LA CIÈNCIA\nPRESENTACIÓ DEL LLIBRE: MUNDO Y NIÑA MARIPOSA\nUn conte d'amor i d'amistat en\nLa proposta del Gabinet de didàctica per al mes que ve és un recorregut per la biologia, la seua relació amb la resta de ciències, i també per la física, la química i les matemàtiques. Activitats pràctiques i teòriques complementades amb jocs a l'aire lliure, gimcanes i una festa de final de curs.\nformat de llibre-disc, que pretén inculcar als xiquets la importància de conservar la natura. A la presentació, organitzada per Alba Editorial, podrem gaudir d'un contacontes amb música en directe a càrrec de l'autora del llibre i cantautora Susu. Entrada lliure, aforament limitat.\nHem entrat en l'estiu, la calor\nMés actuacions a poqueta nit i a l'aire lliure del nostre cicle de\nofega la ciutat, els carrers bullen, però hi ha un lloc en el que encara és possible trobar ombra i unes xicotetes vacances del dia a dia, tot i que siguen un miratge. Vine al Botànic a gaudir de les visites guiades gratuïtes de cada últim diumenge de mes.\nmúsica indie Sons al Botànic. En juny tenim doble entrega i aquesta vegada ens acompanyarà Morgan i la presentació del seu primer treball North, amb la que estan de gira des del passat setembre per tot el país. Vine a descobrir-los!\nRECITAL: AMB COR DE DONA\nMés actuacions A la lluna del\nRECITAL: PODRIES SER TU\nLa Comissió d'Ajuda al Refugiat del País Valencià tanca el cicle\nBotànic. En aquest ocasió, Fil per Randa ens porta un projecte del Cor de l'Eliana que té com a objectiu, mitjançat música i paraules, fer una reflexió sobre el paper de la dona a la societat actual. Què significa ser dona al s. XXI? Un espectacle i homenatge creat i dirigit per Nelo Juste i Martí.\nde A la lluna del Botànic d'enguany amb una dramatització de textos de tradició oral d'autors de països que han estat, o segueixen, en conflicte. Lluita, reivindicació, però també música i històries. Contaran amb el seu taller de teatre, dirigit per Isabel Requena, i diferents col·laboracions molt especials.


Cap Vermell - JAUME FUSTER, DE LA TRIBU DELS MASSAI\nEn Jaume guaita als paisatges d’esquena a la civilització decebut del negoci del progrés que li vengueren com la panacea per aconseguir l’harmonia i felicitat universals.\nAquests refer la crosta del món, l'anar constantment quadriculant mapes, “són canvis, per ventura no tots sense compensació, que la persona de temperament conservador inevitablement lamentarà. Canvis amb els quals serà difícil conciliar-se...”.\nPerò al girar la vista, de tornada, no pot evitar el suplici de veure fet mal be el país, el paisatge i el paisanatge.\n“Els canvis estan mancats d’efectes solament per a aquells que no s’adonen de res, que ignoren el que posseeixen i romanen apàtics, enfrontats a la seva circumstància; i solen esser celebrats només per aquells que no valoren res, que mantenen vincles efímers i que desconeixen l’amor i l’efecte”.\nMillor gaudir dels paisatges tardorals i hivernencs en què la petjada de l’home desapareix esborrada per les nortades i per l’emigració turística. Potser, també, com a metàfora d’un temps i un lloc que a poc a poc va essent engolit per l’aubelló de la història.\n“De tot plegat, la persona de tarannà conservador en treu algunes conclusions. En primer lloc, considerarà que la innovació implica una pèrdua segura i un guany probable... En segon lloc, estimarà que mentre més s’assembli la innovació al creixement (és a dir, mentre la pugui comprendre clarament i íntima i no sigui senzillament imposada) menys possibilitats hi haurà que acabi predominant la pèrdua. En tercer lloc, pensarà que la innovació que ve a corregir un defecte puntual... és més desitjable que l’animada per una visió de la perfecció...”\nSom el que diuen els fulletons turístics, diu en Jaume. Ens esmercem a ser el reflex en els miralls del ‘Callejon del Gato’ de les expectatives d’altri: els mercats, els governants, el medis, el marketing turístic, tant se val.\n“La disposició conservadora és càlida i positiva respecte al gaudi del que hi ha i, correlativament, freda i crítica respecte al canvi i la innovació... Sospesa la situació en funció de la possibilitat que es trenqui la familiaritat dels elements del seu món”. Als de disposició progressista no els parleu “de sa platgeta. No us entendrien”.\n“En nom de quin déu no hi havia alternativa?”, es demana, en arribar l’agost, l’autor. En nom de l’heretgia del progrés; de fet, una secularització de l’escatologia cristiana, que entronitza l’home per damunt de la natura, la instrumentalitza i li atorga valor de canvi, per acabar sometent-lo a l'absurda – i ara ja sabem que suïcida – dèria de trastocar-ho tot contínuament i accelerada.\nD’aquí que “sigui convenient que apareixi la disposició conservadora, no tant com una alternativa intel·ligible al nostre hàbit mental predominantment ‘progressista’, sinó més aviat com un obstacle al canvi en vies de realitzar-se, com el vigilant del museu on es preserven peculiars conquestes superades perquè els nins les admirin, com el guardià d’allò que ocasionalment es considera, mentrestant, no apte per a la destrucció del que anomenam les coses bones de la vida”.\nLa providència, de vegades els déus ens són propicis, ha volgut que mentre anava llegint les mesades d'en Jaume caigués a les meves mans la conferència que Michael Oakeshott, el gran filòsof conservador del segle XX, dictà al 1956 amb el títol de “L’actitud conservadora”, perquè “existeix un tipus d’activitat (encara no extingida) que només pot realitzar-se en virtut d’una actitud conservadora: són les activitats en què allò que es busca és el goig present i no un benefici, una recompensa, un premi o un resultat afegit a l’experiència mateixa”. De seguida vaig comprendre que el que ens volien transmetre els dos autors era el mateix i no he volgut resistir la tentació de comparar-los.\nDavant la barbàrie neoliberal i la mel·líflua socialdemocràcia, Oakeshott i Fuster ens donen les eines per a bastir un programa polític conservador que “estima que la funció del govern no és la d’encendre la passió i donar-li nous objectius amb els quals alimentar-se, sinó introduir un ingredient de moderació en les activitats de persones en excés apassionades: limitar, descoratjar, pacificar i reconciliar; no avivar el foc del desig sinó sufocar-lo”. I és que els conservadors “Sospitam de les proposicions de canvi que van més enllà del que la situació requereix i desconfiam dels governants que reclamen poders extraordinaris per fer grans canvis i que empren paraules com ‘el bé públic’ o ‘la justícia social; i desconfiam dels Salvadors de la pàtria que se cenyeixen l’armadura i busquen dragons als quals matar; creurà pertinent considerar amb atenció l’oportunitat d’una innovació”.\nEl conservadorisme, el Castell d’en Jaume, ens capferma “a la nostra essència col·lectiva i a la nostra adscripció nacional. Ni més ni menys. Podem fer volar coloms i ho podem ignorar, però no ho podem evitar”.\nPer a donar-se a entendre, el filòsof, recorda que “Quan els Massai de Kenya foren traslladats des de les seves antigues terres a l’actual reserva, s’endugueren els noms dels seus turons, planures i rius”. Mentre en Jaume escrigui i el lector vagi passant fulles, els Masai no s’extingiran.


Qui som | Escola Pia de Granollers\nInici > L’escola > Qui som\nL’any 1933 s’instal·len a Granollers els escolapis a l’antic col·legi de Sant Josep. En els primers anys l’escola anà creixent, fins que, a causa d’un incendi l’any 1936, durant la Guerra Civil, l’escola fou destruïda.\nUn cop acabada la guerra, el 1939, es torna a obrir l’escola en un edifici del carrer Conestable de Portugal. Com a conseqüència del gran augment de la demanda de llocs escolars, l’any 1944 s’inicien les obres d’un nou edifici i de l’església, inaugurats un any després.\nAl llarg dels anys 50 i 60, es van inaugurant noves instal·lacions. Les obres de l’actual edifici de l’avinguda de Sant Esteve comencen el 1968 i finalitzen el 1970. En aquell moment, en aquell edifici s’hi impartia el parvulari, l’educació general bàsica i el batxillerat unificat polivalent.\nEl curs 1984-85, l’Escola Pia es fa càrrec de l’escola que les Germanes Carmelites Vedruna tenen al carrer de Guayaquil. Això fa que, a partir d’aquell moment, a l’edifici de l’avinguda de Sant Esteve s’hi imparteixin els estudis d’Educació Infantil i Primària i a l’Edifici del carrer de Guayaquil els estudis d’Educació Secundària i Batxillerat. L’any 1989 es va inaugurar un nou cos d’edifici a la cantonada del Carrer Conestable de Portugal amb l’Avinguda de Sant Esteve, fet amb la intenció de poder atendre l’alumnat de l’escola de manera més confortable, deixant l’edifici amb una nova fesomia.\nEl curs 1994-95 es construeix un edifici nou a la cantonada dels carrers Guayaquil, Castella i Barcelona en l’espai que ocupava l’antiga capella del col·legi permetent a l’escola impartir els ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat i també una àmplia oferta de formació no reglada.\nEn el mes de març del 2016 s’iniciaren les obres d’ampliació de l’edifici de l’avinguda Sant Esteve amb el desdoblament de l’edifici per la banda interior del pati amb la construcció d’una nova cuina i menjador a la planta baixa i quatre plantes amb noves aules complementàries.