casal d'estiu | British College of Andorra\nPer a infants i joves de 3 fins a 15 anys\nL’estiu és la millor època de l’any per passar-ho bé! Per això, al BCA Summer Camp ens assegurem de què, a més d’estar submergits en l’anglès, que els alumnes s’ho passin bomba. Excursions al 360 Extreme i al Pal Mountain Park, a més de tallers, jocs i esports a l’aire lliure i també classes per millorar l’expressió oral diàries, són només algunes de les activitats a l’agenda!\nEl BCA Summer Camp és un casal d’estiu organitzat al mes de juliol, co-organitzat entre el British College of Andorra i l’Acadèmia d’Anglès Singular. Cada setmana és una experiència nova amb una temàtica diferent, així que es pot gaudir de repetides setmanes.\nEl BCA Summer Camp està obert a alumnes nascuts entre l’any 2007 i 2019 del British College of Andorra i també d’altres col·legis. Els grups es formen tenint en compte l’edat i el nivell d’anglès de cada alumne.\n360 Extreme i Pal Mountain Park\nLes excursions a 360 Extreme o a Pal Mountain Park, són, sens dubte, dels moments més destacats de la setmana.\n360 Extreme és el centre freestyle de referència a Andorra on, segons l’edat dels alumnes, es fan salts als llits elàstics, classes de skate, es treballa la motricitat gruixuda via circuits i també organitzem gimcanes, gimnasia, ioga i estiraments.\nPer l’altra banda, Pal Mountain Park és un parc d’atraccions a l’exterior on es fan activitats d’aventura, com poden ser tir al arc, acro jumping, tirolines, circuits amb cotxes de pedals i tubbing.\nL'excursió a 360 Extreme es farà la primera i quarta setmana de juliol i a Pal Mountain Park la segona i quarta setmana de juliol.\nPlanning pels alumnes de 3 a 5 anys\nEls alumnes fins als 6 anys treballen amb una temàtica setmanal d’un conte (p. ex. Little Red Riding Hood o The Three Little Pigs) i fan activitats al voltant d’això als matíns. Les activitats inclouen preparar una petita obra de teatre, treballar el vocabulari del conte (a través de jocs, com Bingo i Memory), crear i presentar story-boards (panells d’imatges sobre el conte) i fer manualitats.\nEls nens de 3-5 anys formen part del mateix grup, però hi ha sessions on estan separats, treballant en subgrups, segons les seves habilitats i nivell d’anglès.\nPlanning pels alumnes a partir dels 6 anys\nL’objectiu d’aquesta sessió diària és millor la soltura i guanyar confiança a l’hora de parlar en anglès, sobretot davant d’altres persones. Després d’un calentament més academic, on treballarem vocabulari i material dels exàmens de Cambridge (si correspon), s’organitzen activitats com debats i presentacions amb anglès. A continuació es detallen algunes de les activitats que es realitzaran:\nJocs de rol on ens posem en la pell d’altres persones.\nEstudiem la trajectòria d’un famós tik-toker, avaluem per què s'han fet tan populars i recreem alguns dels seus vídeos.\nContacontes interactius, acompanyats de cançons i manualitats.\nLlegim fragments de llibres i, després de parlar sobre el trama, imaginem un possible final i el presentem als companys.\nTècniques d’Art (6-8):\nAprenem i treballem amb una varietat de tècniques d’art originals.\nEls alumnes han de defensar diferents punts de vista sobre temes com l’uniforme escolar, el tancament dels zoos i la prohibició dels videojocs violents.\nManualitats on elaborem projectes com Tye Dye T-Shirts o fem creacions úniques amb Aqua Beads.\nAls tallers diaris posem a pràctica tota la nostra creativitat!\nPosem reptes a les nostres habilitats de Lego, portant a terme diferents projectes.\nS’ensenya el pas a pas de diferents trucs de màgia, seguit de demostracions davant d’altres alumnes.\nActivitats a l’aire lliure per connectar amb la natura.\nFotografia digital a l'aire lliure (12-15):\nAprenem com treure el màxim profit a la teva càmera digital (mòbil o tablet) i quines són les millors aplicacions d'edició.\nEls joves xefs preparen receptes delicioses. Yummy!\nPosem a prova les habilitats de comunicació jugant a videojocs com el Tetris i el Mario Kart, on s’ha de guiar als companys qui juguen amb els ulls tapats.\nFun in the Sun (activitats de tarda)\nA la tarda fem activitats a l’aire lliure i practiquem esports.\n· Let’s Get Wet: Una de les activitats estrella de la setmana, que consisteix en jocs d’aigua amb pistoles d’aigua, carreres en pistes lliscants, i llits elàstics amb aspersors d’aigua.\n· Multiesports i gimcanes: A més de passar una estona divertida amb gimcanes, practiquem esports com el vòlei platja, el futbol i el bàsquet!\nPlanning pels alumnes de 3-5 anys\nPlanning pels alumnes de 6-11 anys\nPlanning pels alumnes de 12-15 anys\nTarifes, descomptes, horaris i extensió horària\nL’horari lectiu del BCA SUmmer Camp és des de les 9:00 fins a les 16:45. Hi ha servei d’acolliment a partir de les 8:45 i fins a les 17:00. Hi ha opció d’extensió horària fins a les 18:00 amb un suplement setmanal de 15€.\nLa tarifa setmanal del BCA Summer Camp és de 225€ per alumne per la jornada sencera (9h a 17h) i de 155€ per mitja jornada (9h a 13h30, sense dinar).\nNo cal vestir l’uniforme del BCA a l'estiu. Els participants rebran dues samarretes (inclòs en el preu) que hauran de dur durant el casal d'estiu.\nCada dia, l'equip de càtering de K L'Irina prepararà el dinar a la cuina de l'escola. Garantim una dieta variada, equilibrada i saludable. El preu del casal també inclou un esmorzar a mig matí. Ens adaptem a les intoleràncies i al·lèrgies alimentàries.\nLa ràtio monitor/infants és 1:10 amb un màxim de 20 alumnes. Les classes d’anglès, parlar en públic, i matemàtiques divertides seran grups més reduïts.\nL’equip docent està format per professors i professores nadius i qualificats del British College of Andorra i de l’Acadèmia d’Anglès Singular. L’equip de monitors i monitores, amb un nivell alt d’anglès i amb experiència, donarà suport a l’equip docent durant els tallers del matí i durant les activitats de lleure de la tarda.


Mossos a Tinder, la nova moda que preocupa els comandaments Mossos a Tinder, la nova moda que preocupa els comandaments – El Món\nMossos a Tinder, la nova moda que preocupa els comandaments\nDos perfils detectats al cos estan provocant un debat intern intens\nQuico Sallés 03/02/2021 8:27 pm\nPolèmica riallera als grups de Whatsapp i Telegram dels Mossos d’Esquadra. I tot perquè alguns suposats membres del cos s’anuncien a l’aplicació de contactes Tinder, vestits amb l’uniforme de la policia catalana. Fins i tot, vantant-se la professió a la recerca d’alguna potencial parella que senti atracció per la uniformitat i l’autoritat.\nEn tot cas, i segons ha pogut saber El Món, alguns agents han comunicat als seus caps “cert neguit pel que suposa fer gala de la professió en una xarxa de contactes com Tinder”. Tant pel “risc que suposa –convertir-se en un blanc fàcil– com per la possibilitat que hi hagi desaprensius fent-se passar per policia com a atribut per lligar amb més facilitat, un comportament que podria ser delictiu com a usurpació de funcions públiques”. A més, a alguns els companys preocupa que, en cas que realment siguin mossos, no tinguin cap problema a identificar-se en una web de contactes i sí en una actuació d’ordre públic.\nAixí, dos dels perfils que més han circulat són dos mossos, un dels quals uniformat com a ARRO –una unitat antiavalots– que es proposa alertant, però, que cuida la seva “privacitat pels prejudicis que hi poden haver pel fet de ser policia”, per la qual cosa la cara apareix pixelada. En qualsevol cas, diu que està obert a noves coneixences sempre i quan la interessada encara cregui que són “els bons”. I a la foto mostra la seva arma llarga reglamentària. L’altre perfil ensenya fins i tot l’aparell, de ràdio, en un primeríssim primer pla. El risc d’aquesta aplicació aniria més enllà del que va avisar el major Josep Lluís Trapero quan el juliol de 2015 alertava d’una nova generació de Mossos feia “molt sovint l’ús intensiu del telèfon mòbil i de les xarxes socials pugui arribar a perjudicar la tasca policial”. Ara fins i tot poden posar en risc la seva seguretat.\nDos dels anuncis de Mossos a Tinder\nUn Mosso en oferta amorosa\nUn Mosso de l’ARRO mostrant el seu fusell\nAnònim 04/02/2021 9:11 pm\nNo pasen un psicotècnic abans d' entrar al cos??\nEduard 04/02/2021 4:28 pm\nS'ha de ser un autèntic gilip...... per fer servir la feina per aconsseguir dones. Quina pena de pavos.\nRAMON A 04/02/2021 11:26 am\nSeria interesant saber la formacio que reben per tenir aquesta actuacio de quillo de getto\nuno que vive en Tabarnia 04/02/2021 9:38 am\nquant no es dona importancia a la inteligencia i equilibri mental, passa aixo\nCecilia 04/02/2021 8:34 am\nS"assemblen molt als gc\nLleida 04/02/2021 8:19 am\nAh son els bons?\nPep 13/02/2021 10:12 am\nSí, els bons i aquells als qui acudeixes si hom té problemes.


El parlament aprova la restitució de Puigdemont sense referències a la DUI\nJxCat, ERC i CUP acorden un text de condemna del 155 i de reconeixement del president\nEl parlament ha aprovat la resolució que legitima la presidència de Carles Puigdemont i que constata que les eleccions del 21 de desembre ‘han ratificat la majoria favorable a les forces independentistes’ i, per tant, ‘a les formacions polítiques favorables a una acció republicana de govern i a la constitució de Catalunya en un estat independent en forma de república’. Heus-ne ací el text:\nAquest és el seguiment que hem fet del ple, minut a minut:\n13.53 – Queda rebutjada la proposta de resolució del PSC-Units per Avançar.\n13.48 – S’aproven quatre dels sis punts de la proposta de resolució de Catalunya en Comú Podem.\n13.43 – Comença la votació dels punts de les propostes de resolució presentades.\n13.40 – Es votarà de manera separada tots els punts de la proposta de resolució de Catalunya en Comú i de Junts per Catalunya. De la proposta de resolució presentada pel grup Socialista-Units per Avançar es votaran separadament els punts 1, 2.A, 2.B i 2.E. També es votarà per separat el punt 3 de la proposta de resolució de Ciutadans.\n13.30 – Inés Arrimadas (Cs): ‘Adelanto que Ciutadans no participarà en la votació de la proposta de resolució.’\n13.29 – Inés Arrimadas (Cs): ‘Nosaltres mai no faltem al respecte, com fan vostès’.\n13.26 – Inés Arrimadas (Cs): ‘Hem guanyat les eleccions, una cosa que en quaranta anys ERC no ha fet mai’.\n13.25 – Quim Torra (JxCat): ‘Hem transaccionat algunes esmenes de la CUP i altres les hem rebutjat.’\n13.24 – Quim Torra (JxCat): ‘Fa esgarrifar pensar que, realment, Espanya hagi despertat.’\n13.22 – Quim Torra (JxCat): ‘L’inici del 155 és que algú va votar el 155. Per tant no ens allarguem més.’\n13.16 – Eva Granados (PSC): ‘Senyors de Junts per Catalunya, vostès què volen restituir? La proposta de resolució que presenten és un bunyol declaratiu’.\n13.12 – Domènech (Catalunya en Comú) a Ciutadans: ‘Vostès viuen de l’enfrontament. I darrere aquest enfrontament hi ha Goldman Sachs’.\n13.08 – Domènech (Catalunya en Comú) torna a prendre la paraula en una nova ronda d’intervencions: ‘El futur només es construeix amb el conjunt del poble de Catalunya. El problema no és l’estat, és la legitimitat interna’.\n13.07 – Riera (CUP): ‘Avui hauríem d’estar celebrant un ple de restitució de la República. És per això que no hem presentat cap proposta de resolució.’\n13.06 – Riera (CUP): ‘El problema és que cap institucionalitat republicana a l’exili serà efectiva si no la fem efectiva en el territori.’\n13.04 – Riera (CUP): ‘Votarem a favor de l’apartat de la proposta de resolució de Catalunya en Comú en defensa de la immersió lingüística.’\n13.03 – Riera (CUP): ‘Quan nosaltres retrocedim una passa l’estat n’avança dues.’\n13.01 – Riera (CUP): ‘Ens cal reconéixer que hem arribat a un final de cicle. Junts per Sí i el govern ens van proposar un projecte independentista de la llei a la llei.’\n12.59 – Pren la paraula Carles Riera (CUP): ‘La República Catalana, democràticament votada i proclamada, va restar suspesa’.\n12.58 – Ciutadans presentarà un recurs d’empara al TC per vulneració dels seus drets al parlament.\n12.57 – Rovira (ERC): ‘Compartim el fons de la proposta de resolució de Catalunya en Comú. Votarem a favor els primers quatre punts. Al punt cinc i sis votarem en contra.’\n12.54 – Rovira (ERC) a Ciutadans: ‘Són els ciutadans els que van decidir que hi havia una majoria republicana per a governar-nos.’\n12.52 – Rovira (ERC) a Ciutadans: ‘Si han guanyat les eleccions presentin candidatura, no es queixin de l’índex de proporcionalitat del parlament.’\n12.51 – Rovira (ERC): ‘ERC creiem que hi ha un ampli consens de país amb dos objectius: reconèixer la legitimitat del president Puigdemont a Brussel·les i formar un govern efectiu que ens permeti recuperar el govern de la Generalitat que és en mans de Madrid.’\n12.50 – Rovira (ERC): ‘La ciutadania espera dels seus representants que els parlin clar. Massa vegades hem tractat la ciutadania amb paternalisme.’\n12.48 – Rovira (ERC): ‘Després de l’1 d’octubre hem sabut que la unitat de l’estat està per sobre de l’estat de dret.’\n12.45 – Rovira (ERC): ‘La gent d’ERC volem una República plena de contingut. La independència és un instrument per a construir un país més just, més net i més lliure.’\n12.44 – Rovira (ERC): ‘Som aquí perquè som un poble amb un horitzó compartit.’\n12.44 – És el torn de Marta Rovira (ERC): ‘És important fer evident que avui no hi som tots. I no ens cansarem de dir-ho.’\n12.43 – Albiol (PP): ‘Tornem a la convivència. És el clamor de la majoria i allà sí que ens hi trobaran.’\n12.41 – Albiol (PP): ‘Sempre ens ha anat millor quan avançàvem de la mà de les altres comunitats autònomes.’\n12.40 – Albiol (PP): ‘Som davant d’un gran engany que fa mesos que viu del simbolisme i l’èpica.’\n12.36 – Albiol (PP): ‘Estan immersos en una mena de guerra santa contra tot allò que representa l’estat.’\n12.33 – Té la paraula Xavier Garcia Albiol (PP): ‘Ciutadans ha buscat un format del ple per a dissimular la seva inactivitat.’\n12.31 – Arrimadas (Cs): ‘L’atur, la corrupció i les llistes d’espera no afecten només una part dels catalans.’\n12.30 – Arrimadas (Cs): ‘A Espanya han despertat un sentiment de patriotisme cívic normal. En això els hem de donar les gràcies.’\n12.29 – Arrimadas (Cs): ‘Si vostès tenen majoria d’escons és perquè hi ha una llei electoral injusta.’\n12.28 – Arrimadas (Cs): ‘No han governat per a ningú, ni tan sols per a aquells que han il·lusionat.’\n12.22 – Arrimadas (Cs): ‘Ser independentista a Catalunya és legítim i respectable. El que no ho és és prometre mentides que no arribaran.’\n12.21 – Arrimadas (Cs): ‘El senyor Torrent s’estrena fent el mateix que la senyora Forcadell.’\n12.20 – És el torn d’Inés Arrimadas (Cs): ‘Aquest ple serveix perquè vostès hagin de venir a donar la cara.’\n12.18 – Torra (JxCat): ‘Ningú no ens farà callar ni abdicar dels principis i les idees que vam defensar ahir, defensem avui i defensarem demà.’\n12.16 – Torra (JxCat): ‘Es construeix una causa general contra l’independentisme que atempta contra els valors d’Occident.’\n12.15 – Torra (JxCat): ‘Només amb la República Catalana serem lliures i els nostres presidents deixaran de ser perseguits.’\n12.14 – Torra (JxCat): ‘Què li passa a l’estat espanyol amb els presidents de Catalunya? Com pot ser que la majoria de presidents de Catalunya hagin estat jutjats, empresonats o exiliats?.’\n12.12 – Torra (JxCat): ‘La societat catalana és avui una societat que se sent lliure, crítica, apoderada. I qui no entengui això no haurà entès res.’\n12.11 – Torra (JxCat): ‘Les conseqüències més greus de la deriva autoritària de l’estat espanyol l’hem vist quan s’han empresonat líders socials i membres del govern legítim.’\n12.08 – Torra (JxCat): ‘Els catalans tenim el deure de no oblidar mai el que vam viure l’1-O. Es farà justícia, i tant que se’n farà.’\n12.06 – Torra (JxCat): ‘Aquesta resolució és el punt de partida del projecte republicà que volem proposar a la ciutadana de Catalunya.’\n12.06 – Torra (JxCat): ‘El govern de Madrid va clausurar les portes d’aquest hemicicle com si el nostre autogovern els pertanyés a ell, no al poble.’\n12.05 – Pren la paraula Quim Torra (Junts per Catalunya), que recorda les absències dels presos polítics i els exiliats.\n12.04 – Iceta anuncia el vot a favor de les propostes de resolució dels altres grups, a excepció de la de Junts per Catalunya.\n12.02 – Iceta (PSC): ‘No estem sentint gens a parlar de quina política es vol fer.’\n12.01 – Iceta (PSC): ‘No està de més recordar que voler accelerar trencant consensos provoca reaccions en sentit contrari.’\n11.59 – Iceta (PSC): ‘Respecte, reconsideració i reformes haurien de ser els trets d’aquesta legislatura.’\n11.58 – Iceta (PSC): ‘El desdoblament institucional que alguns semblen pretendre no pot fer altra cosa que erosionar les nostres institucions de veritat.’\n11.56 – Iceta (PSC): ‘No té sentit parlar de recuperar una República que no va néixer.’\n11.55 – Iceta (PSC): ‘Considerem inapropiades les candidatures a president o a ser membre d’un govern de les persones que estiguin encausades, estiguin o no en presó preventiva.’\n11.53 – Iceta (PSC): ‘Hem presentat un recurs d’empara al Tribunal Constitucional en defensa dels nostres drets com a diputats i diputades.’\n11.52 – Iceta (PSC): ‘L’absència de govern perjudica l’economia. Necessitem un govern que es faci càrrec dels problemes i que governi pels set milions i mig de catalans.’\n11.50 – Iceta (PSC): ‘No només no compartim el projecte independentista, sinó que creiem que perjudica el nostre país.’\n11.49 – Pren la paraula Miquel Iceta (PSC): ‘Volem afirmar des del primer moment el nostre respecte a totes les expressions polítiques del parlament.’\n11.42 – Domènech (CeC): ‘El 155 s’ha convertit en una eina per a qüestionar un dels grans consensos de Catalunya, que és la immersió lingüística’.\n11.40 – Fonts de la presidència del parlament, sobre la petició de reconsideració presentada per Ciutadans sobre les esmenes de la CUP:\nLes peticions de reconsideració es presenten sobre acords de mesa. No hi ha hagut cap acord de mesa respecte les esmenes transaccionals.\nLes esmenes transaccionals de les Propostes de Resolució no se sotmeten a cap acte de tràmit de la mesa. Mai no ho han fet.\nEn les esmenes transaccionals no hi ha intervenció de la mesa. És un acord que incumbeix només al grup proposant i al que esmena, tal com estableix l’article 165 del reglament.\nLes esmenes transaccionals de les mocions tampoc passen per mesa. En aquest cas és exactament el mateix.\n11.39 – Domènech (CeC): ‘És massa evident que quan es negocia en despatxos sortides legitimistes s’improvitza massa’.\n11.38 – Domènech (CeC): ‘Veiem que sembla que tenen una proposta d’investidura, però compte: que no ens porti majors bloquejos.’\n11.36 – Domènech (CeC): ‘Assistim constantment a debats que són més de partit que no pas de país.’\n11.35 – Domènech (CeC): ‘L’aspiració a l’autogovern de Catalunya és quelcom que neix de les aspiracions del poble de Catalunya. No pot ser intervingut il·legítimament.’\n11.32 – Té la paraula el portaveu de Catalunya en Comú Podem, Xavier Domènech.\n11.30 – Ciutadans intenta boicotar l’inici del ple, mitjançant el diputat Carrizosa i el vice-president de la mesa Espejo Saavedra. Però Torrent finalment aconsegueix tirar endavant el ple.\nEl vice-president segon de la mesa del parlament, José María Espejo-Saavedra (Foto: Albert Salamé).\n11.21 – Carlos Carrizosa (Cs) expressa el desacord per l’acord de la mesa de desestimar l’esmena de la CUP. Diu que la mesa ha prevaricat i ha comès un delicte.\n11.18 – No s’ha admès la reconsideració demanada pels partits del bloc del 155 sobre l’esmena de la CUP i comença el ple del parlament.\n10.55 – Natàlia Sànchez: ‘Els lletrats de la mesa tenen un debat sobre una esmena de la CUP no incorporada al text acordat, però que no retirem. Ni tan sols es votarà, aquesta esmena. I volem mantenir-la per reafirmar allò que el parlament va aprovar el 27 d’octubre.’ Ahir la mesa va acordar de tramitar aquesta esmena de la CUP.\n10.40 – Recull fotogràfic abans de l’ajornament del ple:\n10.30 – Fonts parlamentàries informen que PP, PSC i Ciutadans consideren un delicte votar una de les esmenes presentades per la CUP. Per aquest motiu s’ha ajornat el ple.\n10.20 – S’ajorna el ple fins a les onze del matí.\n10.10 – Consulteu ací la resolució acordada entre JxCat, ERC i la CUP.\nEl text definitiu, després de negociar i acordar les transaccions amb les esmenes que la CUP havia fet al document original de JxCat, avala la legitimitat de Carles Puigdemont com a candidat a la presidència de la Generalitat. Constata que amb el resultat d’aquests darrers comicis ‘es va ratificar la majoria favorable a les forces independentistes i a la constitució de Catalunya com a estat independent en forma de república’. En canvi, no inclou tal com pretenia la CUP una ratificació explícita de la declaració d’independència del 27 d’octubre al parlament. Aquesta part, doncs, no es votarà al ple.\nLa resolució definitiva conté gran part del text original de JxCat, amb algunes de les esmenes de la CUP incorporades. La resolució constata que les eleccions del 21 de desembre ‘han ratificat la majoria favorable a les forces independentistes’ i, per tant, ‘a les formacions polítiques favorables a una acció republicana de govern i a la constitució de Catalunya en un estat independent en forma de república’. Tot amb tot, no ratifica en cap moment la declaració d’independència ni reivindica allò que va passar el 27 d’octubre al parlament, tal com volia la CUP.\nAl text, també es deixa clar que els membres del parlament ‘gaudeixen de les prerrogatives d’inviolabilitat i immunitat parlamentàries, que han de garantir, respectivament, la lliure formació de la voluntat de la cambra i que no se n’alteri la composició que li ha donat voluntat popular’. Fa constar que, si volguessin, podrien aplicar els seus plantejaments polítics avalats per les urnes, però sense fer cap referència explícita ni a la independència ni a la República proclamada.\nPel que fa a Carles Puigdemont i la seva figura, el text definitiu remarca –com ja feia la resolució original– que va ser investit el 2016, que va superar una moció de confiança i que ‘ha estat avalat arran del resultat de les eleccions del 21 de desembre de 2017 (que van configurar una majoria independentista en aquesta cambra), per ser el legítim candidat del parlament a la presidència de la Generalitat en aquesta legislatura’. També es manifesta que Puigdemont ‘continua comptant amb la majoria parlamentària suficient, sorgida de les urnes i revalidada el 21 de desembre, per poder-li ratificar la confiança com a president’, i avala d’aquesta manera la seva legitimitat com a candidat i aspirant a la presidència. Amb tot, no es demana enlloc que sigui ell la persona investida ni que sigui un paper només reservat per a ell.\nLes transaccions acordades amb la CUP també han fet que la resolució exigeixi ‘que cessin les ingerències del govern de l’estat davant les instàncies jurisdiccionals i el Tribunal Constitucional que pretenen impedir la materialització d’aquesta voluntat democràtica dels representants del poble de Catalunya, així com la que fou legítimament expressada en el Referèndum d’autodeterminació de Catalunya de I’1 d’octubre’.\nL’altre gran bloc del text és el que fa referència a l’article 155 de la constitució, a la seva aplicació a Catalunya i al que això ha implicat. La resolució manifesta ‘el rebuig més absolut’ del parlament al 155 ‘així com els seus efectes sobre les institucions democràtiques catalanes, que han vulnerat els drets fonamentals dels catalans, restringit les facultats de sobirania de les seves institucions legítimes i destituït els seus representants escollits democràticament i exigeix, per tant, posar fi a la seva aplicació de manera immediata’. De la mateixa manera, es denuncia ‘la deriva autoritària i antidemocràtica de l’estat espanyol que es fa evident en actuacions impròpies al si dels poders executiu i judicial’.\nTambé es recorda que aquests efectes negatius derivats de l’actitud de l’estat i del 155 es plasma ‘en resolucions judicials que mantenen en situació de presó preventiva quatre ciutadans’. I afegeix: ‘Les opcions ideològiques legítimes i democràtiques assenyalades en aquestes resolucions representen avui, com a mínim, 70 diputats i diputades d’aquesta cambra.’ Finalment, es ‘denuncia’ igualment la ‘repressió generalitzada de l’estat espanyol sobre el moviment republicà català’, i la ‘destitució il·legal i il·legítima del president de la Generalitat i el seu govern mitjançant l’aplicació de l’article 155’, i no s’està de ‘proclamar la voluntat i el compromís de restaurar la institució de la Presidència de la Generalitat de Catalunya’.


«El voluntariat a Catalunya» Editorial Programa Plusvàlua 21 de gener del 2016 | Centre dEstudis Econòmics i Socials - CEES\n«El voluntariat a Catalunya» Editorial Programa Plusvàlua 21 de gener del 2016\nEditorial Programa Plusvàlua 21 de gener del 2016\n”El voluntariat a Catalunya”\nLa garantia d’una societat forta i plural i amb capacitat de donar resposta a les necessitats del País, passa pel compromís dels ciutadans i la seva solidaritat respecte a les mancances de la societat i el seu entorn.\nAquest compromís ciutadà es pot vehicular cap al servei als demés mitjançant la política, però moltes vegades, les necessitats són tan flagrants que cal una acció al marge i com a complement de l’activitat política. Per sort a Catalunya hi ha un conjunt molt ampli de ciutadans que dediquen part del seu temps al servei als altres, sense esperar-ne res a canvi. Són els voluntaris.\nEls voluntaris actuen dins de diferents entitats de voluntariat i són persones sensibilitzades i capaces d’assumir amb responsabilitat un compromís ciutadà.\nSegons les xifres de la Generalitat de Catalunya, el 17% de la població catalana fa activitats de voluntariat. Aquesta xifra expressa la força cívica dels nostres ciutadans que assumeixen, per pròpia voluntat i des de la plena llibertat, un compromís d’actuació envers el proïsme i la societat.\nJustament, en aquests moments, davant les moltes situacions de precarietat i mancances en què la crisi econòmica ha submergit a una bona part de la població, emergeix amb força la plena necessitat i el gran valor que ens aporten entitats com la Federació catalana de voluntariat Social, que és la plataforma de referencia del voluntariat social a Catalunya i que presideix la Sra. Francina Alsina.\n«Empreses socialment responsables» Editorial Programa Plusvàlua 14 de gener del 2016\n28/01/16: Perspectives d’ocupació i canvi del mercat laboral


Empat a 2 entre el CF Pobla de Mafumet i el Terrassa FC\n17/11/2019 | 134 Publicat a TEMPORADA 2018/2019\nEl CF Pobla de Mafumet ha empatat aquest migdia a 2, contra el Terrassa FC.\nEl partit ha començat molt igualat per ambdós equips, i amb un Terrassa que apretava molt defensivament.\nLes primeres ocasions les ha començat tenint el Terrassa, i al minut 21, Kilian ha tingut la possibilitat de marcar el primer gol del partit, però la pilota ha acabat sortint per ben poc. Al minut 42, Guillem ha aprofitat una centrada, per marcar el primer gol del partit, amb una rematada de cap.\nA la segona part, les coses han començat de manera similar pels homes d'Albert Company, ja que al minut 58, Guillem ha aprofitat una ocasió d'atac per marcar el segon gol.\nTot i així, amb un 2 a 0 en el marcador, 3 minuts més tard, Arranz, del Terrassa, ha aprofitat la centrada d'un company per posar el 2 a 1. I finalment, al minut 69, Jordi López ha marcat el segon gol del Terrassa i ha posat el 2 a 2 final.\nAmb aquest empat, el CF Pobla de Mafumet segueix segon a la classificació, amb un total de 27 punts.\nEl proper cap de setmana s'enfrontaran al Granollers.


Electer - Automatismes, manteniments i muntatges industrials\nInici Empresa Serveis Contacte\nAutomatismes · Manteniments · Muntatges industrials\nElecter: empresa situada en l'àmbit territorial de la província de Girona, tenint la seu principal a Anglès, comarca de la Selva. La principal activitat és el disseny i desenvolupament de projectes d'instal·lacions, i el seu corresponent manteniment, tant en l'àmbit industrial com particular.\nL'equip humà que conforma ELECTER, és altament professional i amb àmplia experiència. A més a més apostem per una formació continuada i el reciclatge dels nostres treballadors, en funció de les necessitats dels nostres clients i seguir sent competitius en el mercat.\nDisposem d'una estructura que ens permet ser dinàmics i flexibles amb els nostres clients. D'aquesta forma atenem les necessitats i exigències dels nostres clients, en temps real i de forma personalitzada com individual. Durant la posta en marxa de les instal·lacions i/o equipament es realitza una formació als tècnics i operadors responsables de la utilització dels mateixos, per tal de garantir el correcte ús, i aixi garantir la màxima vida útil de les instal·lacions.\nLes instal·lacions que desenvolupa:\nProtecció contra incendis (detecció i extinció)\nInstal·lacions especials (oxigen, aire comprimit, òxid nitros i altres)\nReparació i manteniment mecànic de maquinària industrial\nEmpresa situada en l'àmbit territorial de la província de Girona\nEstacions transformadores MT/BT\nQuadres de comptatge i protecció\n(per compensar energia reactiva)\nProteccions contra sobretensions\nSistemes de control integrat\nDomòtica en habitatges\nDetecció de CO i CO2\nDetecció d'incendis, amb sistemes analògics i convencionals\nSistemes automàtics i manuals d'extinció d'incendis mitjançant pols, gas o aigua\nSistemes de producció d'ACS (aigua calenta sanitària)\nInstal·lacions AFS (aigua freda sanitària)\nXarxes de sanejament (instal·lacions particulars i en via pública)\nSistemes de climatització amb bomba de calor\nSistemes de climatització d'aigua\nSistemes de climatització d'aire\nSistemes de ventilació forçada\nCalderes domèstiques en habitatges\nSistemes de producció de vapor\nOperadors de calderes\nC/ Indústria 79 - 17160 Anglès (Girona)\ndesign by Ingrid Hernández


ERC demana als seus regidors que no entrin en una "guerra de banderes" i evitin accions unilaterals\nLa direcció del partit fa arribar una nota informativa als càrrecs electes locals i els recorda que encara no s'ha definit una estratègia nacional\nGuerra de banderes al balcó de l’Ajuntament de Barcelona quan falten dos dies per a les eleccions catalanes\nBarcelonaEl passat 12 d'octubre, una quarantena d'ajuntaments d'ERC van decidir mantenir l'activitat tot i tractar-se d'una jornada festiva. El Dia de la Hispanitat no hi havia "res a celebrar" per als republicans, que donen suport als càrrecs electes encausats per aquesta qüestió -a Badalona- i per qualsevol altra causa vinculada amb el procés sobiranista. Esquerra, però, no creu que sigui políticament rendible forçar els actes de desobediència allà on no hi ha consens per tirar-los endavant.\nSegons ha avançat Nació Digital i ha confirmat l'ARA, la direcció del partit va fer arribar dimarts passat una nota informativa als seus càrrecs electes locals per demanar-los que no entrin en una "guerra de banderes". ERC creu que penjar l'estelada o despenjar la bandera espanyola en aquells municipis "on no existeix un consens polític i social no dóna cap rendiment polític". Per això recomana als seus regidors que actuïn amb "intel·ligència". Per exemple, els recorda que en els llocs on ja hi ha hagut una sentència que obliga a exhibir la bandera espanyola "els ajuntaments han penjat un rètol a la façana on es fa constar que aquella bandera hi oneja per imperatiu legal i no per voluntat democràtica".\nLa nota informativa consta de 6 punts i es recorda als regidors que existeix una "taula unitària formada per les entitats i els partits polítics sobiranistes" que s'encarrega de coordinar una estratègia comuna, "respectant la decisió individual que requereix una citació judicial". Per això, ERC recomana als seus càrrecs electes que "evitin respostes unilaterals i individualitzades" i que actuïn amb el màxim consens polític amb la resta de forces sobiranistes i en l'àmbit de política municipal del partit.\nLes concentracions de suport als càrrecs investigats "es convocaran des de la taula de coordinació nacional" i el partit donarà cobertura jurídica als seus càrrecs electes denunciats o investigats per la seva implicació en el procés sobiranista. En la nota, Esquerra adverteix que l'Estat "intentarà provocar una divisió interna en el bloc independentista" amb qüestions com la de la "guerra de banderes" i destaca la necessitat de "preservar, respectar i garantir les funcions dels treballadors públics de totes les administracions".


La Fundació Caixa Ontinyent estrena web | Valencia Extra\nLa Fundació Caixa Ontinyent ha posat en funcionament la seua nova web, un espai on es podrà conéixer el seu funcionament, l’activitat que impulsa i establir contacte amb aquesta. I a la qual es podrà accedir en la pàgina: www.fundaciocaixaontinyent.es.\nNascuda en 2018, la Fundació és una entitat creada per l’entitat per a canalitzar una part de la seua Obra Social, destinada especialment a propiciar la integració social i financera de les persones i famílies, sobretot d’aquelles que puguen trobar-se en perill d’exclusió.\nActualment disposa de dos programes: el Mont de Pietat, per a facilitar l’accés àgil i assequible a microcrèdits, i Educació Financera, per a aportar coneixements que permeten gestionar i planificar les finances personals i familiars.\nAquesta nova web es pretén que siga, a més, un espai obert per a anar incorporant les activitats que puguen desenvolupar-se en un futur.\nCom a exercici de responsabilitat i en compliment de la llei (19/2013) de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern, la web disposa d’un portal de transparència.\nEn ell es recull informació com dades identificatives i de constitució, objecte de la seua activitat, estructura organitzativa del seu Patronat i del seu equip directiu, així com el seu perfil i trajectòria, els acords adoptats pel Patronat i els comptes anuals i informes d’auditoria.


REUNIÓ ENTRE SINDICATS I CAPS DE LA RPMS 15-06-22\nAvui, 15 de juny, hem assistit a la reunió regional de la RPMS amb els Caps de la Regió. Us fem un resum dels punts aportats per USPAC:\nSituació en la que quedaran els agents en pràctiques a la RPMS un cop es resolgui el pla d’estiu: Està previst que es produeixi un canvi de destinació a partir del 6 de juliol, 144 agents en pràctiques aniran a reforç del pla d’estiu, 200 a destinacions en estat crític, 349 es quedaran a la seva destinació)\nAclariment de l' instrucció 4/2021, de 10 de maig de 2021 WEBEX en el seu punt 3.b) «En cas que la declaració coincideixi amb franja horària amb planificació de festa o qualsevol altra situació diferent de treball: a la seu policial més propera al domicili de la persona citada.»: El servei administració contesta que intenten citar a l’agent a la sala disponible més propera al seu domicili. Consultaran les casuístiques i les tindran en compte per poder donar una resposta.\nTorn fixe de nits: Informació publicada a intranet el dia 13/06/2022 de la que ja vam fer difusió i comunicat al respecte.\nManca d’espai a l’interior dels nous vehicles mampara SEAT ATECA: El comissari informa que s’han distribuït als diferents llocs vehicles FORD KUGA per poder solucionar aquesta problemàtica però diu que no disposaven de tants vehicles per solucionar-ho arreu de la RPMS. Estan a l’espera que n'arribin més.\nSegueixen les males olors als vestuaris de dones: El Cap d’administració informa que a finals del mes de maig es va fer una intervenció a les arquetes i s’ha programat dos neteges anuals per intentar acabar amb el problema.\nAgents realitzant tasques de responsable d’ OAC quan hi ha altres comandaments operatius en el torn: El comissari diu que la figura del cap de torn és el comandament operatiu responsable de tot el que passi en el torn, tanmateix també diu que desconeixia aquesta problemàtica i els motius pel qual el cap de torn vol un altre comandament al carrer. Mirarà els diferents casos i donarà resposta.\nAvaria porta pàrquing des de fa més de 8 mesos: El servei d’Administració concreta que l’amidament es va fer durant el mes d’abril però que la construcció de la porta tarda entre 60 i 90 dies. Està previst que l’obra duri 3 dies i s’iniciï el dia 27 de Juny.\nRodes punxades per llançaments de claus i algun vidre trencat de vehicles personals: Canviaran els sistemes de càmeres de tot el territori i esperen que amb el nou sistema de vigilància es pugui acabar amb aquests actes de vandalisme.\nCitacions policials que requereixen a l’agent perquè realitzi trucada de 09:00 a 14:00 hores perquè truquin al jutjat per declarar com a testimoni: El servei d’Administració ho parlarà amb la Subdirecció perquè es traslladi la problemàtica al Departament de Justícia. Esperarem resposta.\nABP Sant Feliu de Llobregat:\nManca d’efectius a USC, la qual cosa genera que a les tardes només hi ha un efectiu d'OAC amb gran volum de feina: El comissari és coneixedor d’aquest fet i informa que de cara al mes d’agost reforçarà aquesta USC ,entre d’altres, amb gent de pràctiques de la nova promoció i pendent si la Comissaria General de Territorialitat destina efectius actualment en pràctiques.\nManca d’espai a la zona de servei porta, puntes d’alt volum de feina i mala visió de les càmeres: Ens diuen que la zona de porta està mal distribuïda i que això és un problema de la infraestructura. Del volum de feina informen que hi ha un TSNP que va a donar un cop de mà a “requeriment”. Referent al problema de càmeres del pàrquing diuen que han podat la vegetació existent que era el que tapava la càmera.\nMala visibilitat de les càmeres: El servei d’Administració diu que la petició es té que fer a l’oficina de suport perquè ells facin la sol·licitud a l’empresa contractada perquè faci instal·lació i manteniment de les càmeres facin els canvis que corresponguin.\nVehicles estacionats/retinguts a espera de resolució judicial: El dia 16 de maig el responsable de seguretat de la comissaria va sol·licitar a la Policia Local la reubicació del vehicle que causava molèsties i problemes d’inseguretat. A dia d’avui el vehicle ja no hi és.\nContinuem amb la plaga de mosquetes a la zona de custòdia de detinguts i al menjador: El servei d’Administració informa que s’han realitzat actuacions amb l’empresa de control de plagues. Diuen que aniran un pas més enllà i coordinaran els diferents serveis perquè facin una actuació conjunta.\nCD Sant Sadurní:\nMales olors als vestuaris tant de dones com d’homes: Ens diuen que no en tenen coneixement de que hi hagi un problema de males olors, només de que el dia abans de ploure pugen olors del clavegueram.\nCreació del grup de reforç de Q3 OAC: El Comissari explica que ha parlat amb el Cap de la Comissaria i aquest li ha dit que per la manca d’efectius i la quantitat de feina, ell creu convenient no crear-lo. Tanmateix han creat un grup 200.\nReferent a la climatització, el servei d’Administració ens informa que estan pendents d’unes ajudes per substituir el sistema actual per un d'aerotèrmic.\nSi teniu més incidències i/o queixes ens les podeu traslladar a rpms@uspac.cat o al vostre delegat/da de referència sense esperar que ens convoquin a la pròxima reunió regional, donarem trasllat immediatament elevant-ho on pertoqui.


Jutgen un home acusat d'abusar, maltractar, amenaçar i vexar una noia de 16 anys a Girona - El Gerió Digital\nEl processat reconeix els insults però diu que les relacions sexuals eren consentides\nDilluns, 27 de setembre de 2021 14:30h\nL'Audiència de Girona ha jutjat aquest dilluns un jove que s'enfronta a 13 anys de presó i 30 dies de localització permanent per abusar, maltractar, amenaçar i vexar una noia de 16 anys. El processat i la víctima van començar una relació sentimental quan eren menors però es va acabar el juny del 2017.\nSegons les acusacions, quan el processat ja havia complert els 18 anys va continuar sometent la víctima a una "dominació absoluta", amb insults i vexacions constants fins a aconseguir "doblegar la seva voluntat" obligant-la a mantenir relacions sexuals. El processat ha afirmat que van tenir una "relació tòxica", admet les vexacions recollides en missatges de Whatsapp però assegura que "mai" van tenir sexe sense consentiment.\nLa fiscalia i l'acusació particular sostenen que l'acusat i la víctima van tenir una relació de parella durant un any, quan encara eren menors. Ja aleshores, segons els escrits d'acusació, la família de la noia s'hi va acabar oposant perquè van detectar "comportaments inapropiats" del processat. Al judici, els pares de la víctima han explicat que en més d'una ocasió li van descobrir morats o esgarrapades que els feien sospitar i, per això, li van prohibir continuar amb la relació.


Messi i Mascherano ja són a semifinals del Mundial (1-0)\nEls dos blaugranes han participat els noranta minuts del triomf de l’Argentina sobre Bèlgica gràcies a un gol d’Higuaín (min 8)\n04 de jul. 14\nL’Argentina s’ha classificat per a les semifinals d’un Mundial 24 anys després. Amb els blaugranes Leo Messi i Javier Mascherano novament de puntals, l’albiceleste ha superat Bèlgica gràcies a un gol matiner d’Higuaín i a una defensa que ha desactivat la qualitat tècnica del rival en tot moment.\nL’Argentina es presentava amb algunes novetats a l’onze, però amb els blaugranes Mascherano i Messi ocupant les seves habituals posicions al migcamp i a l’atac, respectivament. I la cosa li ha funcionat ràpidament a Sabella, ja que, tot just al minut 8, Higuaín culminava una acció iniciada per Messi amb un xut sec, sorprenent i inabastable per a Courtois. L’acció que decidiria el matx.\nA partir d’aquí, l’Argentina ha cedit la iniciativa a Bèlgica, esperant a contraatacar amb Di María, Messi o Higuaín. Així, portaven més perill les incursions de l’'albiceleste' que les del seu rival. La lesió de Di María a la mitja hora de partit seria un greu contratemps per a la tàctica argentina. Llavors, Messi assumiria encara més el lideratge del seu equip i al minut 40 ha estat a punt de marcar el segon de falta. A continuació, de cap, Mirallas disposava de la millor opció belga del primer temps i possiblement de la tarda.\nL’Argentina ha sortit amb més força que Bèlgica a la segona meitat i es toparia amb el travesser en un xut d’Higuaín (min 55). El tècnic dels europeus, Marc Wilmots, reaccionaria amb un doble canvi ofensiu i amb l’entrada de Lukaku el seu equip recobraria profunditat. El partit s’ha endurit i intensificat a les acaballes, però s’han seguit generant poques oportunitats. Bèlgica buscava per dalt Van Buiten, Fellaini i Lukaku, sense èxit. La defensa de l’Argentina ha estat impecable i fins i tot Messi ha estat a un pas del segon en un temps afegit boig, però Courtois li ha guanyat la partida en l’un contra un.\nMalgrat això, el ‘10’ i Mascherano seran a les semifinals del Mundial del Brasil. S’enfrontaran a Holanda o Costa Rica.


En fi, sort que aquell colp, definit invariablement com a intentona, no va triomfar. Però després de quaranta anys l'ombra d'un Elefant Blanc encara és molt allargada i fosca. Aquell nom en clau que es va fer servir llavors remetria a un famós puticlub freqüentat pel rei emèrit, que llavors només era rei i prou, per això l'elecció del susdit paquiderm, un animal que ja estava destinat a fer història. Gràcies a la llei de secrets oficials franquista, encara en vigor, ignorem el fons del que va passar el 23 de febrer de 1981. Les tones de paper que historiadors, periodistes i no pocs novel·listes han dedicat a traure'n l'entrellat topen sempre contra el mur d'una hagiografia construïda per elevar l'hereu de Franco a l'altar de la democràcia i espolsar dels seus muscles regis tota la caspa franquista. Ignorem, sí, el fons tenebrós de l'assumpte i el paper que el Campechano va jugar en aquella trama. El que no ignorem són els efectes que el colp, que tingué el seu epicentre en el Congrés i l'escenificació més lúgubre en els carrers de València i d'Alcoi amb moviment de tropes i tancs, va aconseguir (e si non è vero, è ben trovato, es degueren dir els principals protagonistes del que ja es coneix com la Transacció espanyola): el fre al desenvolupament democràtic i la legitimació d'un règim que aconseguia desempallegar-se, en la figura del monarca i a ulls del populacho, de totes les evidències, ara ja ben tancades amb pany i clau, de continuïtat d'un règim tacat de sang i misèria. Fou en bona part gràcies al 23F que davall de les sumptuoses catifes reials i el sistema ancestral de beneficiats, xuclòcters, professionals de les portes giratòries, oligopolis, capitanies generals, canongies i franquícies autònomes descafeïnades, va poder agranar-se tota la podridura acumulada en quaranta anys de dictadura pura i dura, i d'una Transacció tan breu com insegura per santificar una Constitució intocable i intocada contra la qual havien votat molts d'aquells sàtrapes. No ens han deixat veure els fils de la trama perquè d'aquell aiguat van venir molts fangars posteriors. En especial aquella LOAPA que quedava fotografiada en la reunió posterior amb el rei de totes les forces polítiques llevat de les catalanes i basques, i que repartia el cafè per a tothom per ofegar l'impuls de Catalunya (sobretot de Catalunya, els valencians en pagaríem els plats trencats amb la instigació de la maniobra blavera i la reducció de les nostres aspiracions a autonomia de segona) cap a la seua emancipació. De nou el conflicte nacional al si d'un imperi en decadència se situava en el centre de l'escenari i de l'efervescència feixista, com continuaria passant amb el Campechano perfectament entronitzat, ara ja amb carta blanca per practicar els seus vicis més obstinats, herència de la nissaga: la cleptomania i la gimnàstica d'alcova. I la cacera d'elefants, blancs o grisos, que va forçar-ne l'abdicació en sincronia amb tots els escàndols que van saltar amb el plebeu Urdangarin en plena erecció i l'orgia cleptocràtica a la vista de tots. Com sabem, el va succeir en la inviolabilitat i nimbat amb la mateixa aura democràtica fomentada pel 23F el seu fill –pitjor el remei que la malaltia, diríem–, que va llançar per la borda el benefici del dubte amb aquell discurs de cos de guàrdia, lleig i feixistoide, del 3 d'octubre de 2017. Entre la intervenció televisada de Joan Carles I, que tancava en fals el 23F, i la de Felip VI per beneir la brutal repressió contra el poble de Catalunya, es desenvolupa tota una hagiografia d'un poder deslegitimat que administra una democràcia plena de forats, desigualtats i injustícies que la situació de pandèmia no ha fet més que extremar. El 23F va apuntalar, sí, un règim que encara cueja i que amb el temps trobaria fórmules més discretes que un Guàrdia Civil amb mostatxo, tricorni i pistola, però igualment sinistres, de perpetuar-se contra vent i marea fins a la desfeta final.


Aquest Sant Jordi he rebut tantes fotos boniques i/o divertides que n'he volgut guardar un recull, com un pom de roses...\nEssent diumenge semblava que hauria d'haver-hi una davallada de gent a les ciutats i una revifalla als pobles. Però els catalans som tossuts i ens agrada les tradicions i vam omplir-ho tot! A quarts d'onze ja no es podia ni caminar per la Rambla Catalunya de gent que hi havia. Llibres i roses, roses i llibres. Parelles joves i grans, buscant el llibre que havien decidit comprar i regalant-se la rosa. Em poso a la pell d'un dels moltíssims turistes que hi havia per Barcelona i segur que al·lucinaven tots! Nens asseguts a terra llegint, remenant llibres, roses i més roses, petons i més petons... quin goig de gent i de país que tenim!\nCom cada any vam comprar un llibre per a cada nét i un parell per a nosaltres. Ja sé que en compro tot l'any però sóc incapaç de passejar pel carrer i no aturar-me i comprar algun llibre. I arribant a casa arraulida al sofà, començar un, o dos o tres llibres i decidir per quin començo...\nEls llibres que he comprat ja els anireu veient aquí al blog.\nPer molts sant Jordi curulls de llibres i roses, curulls d'amor!\nLa neboda d'una amiga meva fa aquesta meravella de fotos...\nPublicat per Maripepa Brustenga a les 22:00\nEtiquetes: Actualitat, Cuina, Festes


Lliures veu Puigdemont “un punt suïcida” - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 13 de Juliol de 2017. 19:02h.\nLliures veu Puigdemont “un punt suïcida”\nLa formació de Teixidó considera que la remodelació del Govern “no abandonarà l’objectiu del xoc frontal”\nLliures considera que la remodelació del Govern que preveu fer el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, té “un punt suïcida” i “intentarà posar ferms els indecisos”. Així ho ha assegurat la formació de l’exconseller Antoni Fernández Teixidó en un comunicat, on afirma que la reorganització “depurarà els dubtosos”.\nTambé creu que amb la remodelació Puigdemont “farà un pas més per garantir en el seu govern una cohesió un punt suïcida”. “Res de fons canviarà”, rebla el comunicat de Lliures, alhora que indica que el Govern mantindrà el “xoc frontal”.\n“El president no abandonarà l’objectiu del xoc frontal ni tampoc la terrible dialèctica de vencedors i vençuts”, assegura el partit, que també adverteix que “aquest no és el camí” perquè “si quelcom canvia serà a pitjor”.\nMas també va posar Lula com a referent del sobiranisme\nCrida d’un alcalde d’ERC a “resistir”


MANUAL DE MAGIA MODERNA - Sandra Bruna\nBenvinguts al món de la màgia, on res és impossible. Des de sempre, els éssers humans hem recorregut a la màgia per atreure salut, abundància, bellesa i prosperitat. La màgia és el canal a través del qual el nostre subconscient entra en contacte amb l’energia de la Terra i l’univers per aconseguir que les forces de la vida conspirin al nostre favor.\nKeylah Missen, mestra reiki, fitoterapeuta i coneixedora de les arts màgiques des de la infància, ha creat un manual senzill i de fàcil ús, pensat per iniciar el lector en les principals eines esotèriques, des del reiki fins al tarot, el pèndol, la numerologia i molt més. Aprendrem a atreure esperits beneficiosos, a netejar la llar mitjançant les pedres, a crear un entorn favorable als nostres desitjos mitjançant la màgia amb espelmes i fins i tot, a contactar amb el nostre esperit totèmic. També trobarem les claus per crear els nostres propis conjurs i eines màgiques, com pèndols i varetes; rituals de prosperitat, de protecció i d’amor; receptes per millorar la salut i per potenciar la bellesa. Una apassionant introducció als encanteris i tècniques esotèriques per experimentar el poder i l’alegria de la màgia dia a dia.\nRituals i consells per a fer més fàcil la vida diària


Paula Fernández i el Màlaga vencen al segon partit i volen cap a Primera - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa santfruitosenca s'aproxima cada dia més a la possibilitat de jugar a la màxima competició estatal\nLa jugadora santfruitosenca Paula Fernández s'aproxima cada dia més a la possibilitat de jugar la temporada que ve a Primera Divisió femenina. El Màlaga, conjunt en què milita la bagenca, va derrotar per 0-2 l'SPA Alacant en la segona jornada de la fase d'ascens a la màxima categoria i lidera el seu grup, format per tres equips, amb sis punts. Una nova victòria ja li donaria l'ascens virtual.\nL'equip andalús, amb Fernández a l'equip titular, va dominar des del principi i es va avançar en el marcador amb un gol de Meri Martí, amb un fort xut creuat, al minut 37 de partit. A la represa, les locals van prendre la iniciativa i es van aproximar a la porteria del Màlaga, però la defensa i la portera visitants van protegir bé la porteria. L'entrenador va fer entrar María Ruiz i aquesta, dotze minuts abans de l'acabament, va anotar el segon gol, que sentenciava l'enfrontament. Aquesta setmana juguen el Femarguín i l'Alacant. Segons el resultat, el Màlaga podria ascendir el 27 de maig.


Brave Search el cercador que prioritza la privacitat de l’usuari. - TicDoc Enric Mestre Ribera\nHome Destacado Brave Search el cercador que prioritza la privacitat de l’usuari.\nwritten by Enric Mestre Ribera 12 d'octubre de 2021\nBrave està tenint molt d’èxit amb el seu navegador, gràcies a la seva política de privacitat. Ara està treballant en un nou cercador anomenat Brave Search per tancar el cercle en la privacitat , convertint-se en un veritable competidor als grans cercadors Chrome-Google i Edge-Bing.\nBrave va comprar la empresa alemana Tailcat, que tenia el cercador CliqZ motor, que és la base del nou Brave Search. Tailcat no recopila adreces IP i no utilitza informació d’identificació personal per millorar els resultats de la cerca.\nEls resultats de cerca és el percentatge de cerques, en tots els tipus de resultats (web, notícies, imatges, vídeos), que se serveixen directament des de l’índex independent de la web de Brave. El percentatge restant prové de les anomenades anònimes a la API a tercers (Google, Bing…).\n86% dels resultats de les consultes es van servir fora de l’índex Brave, com ara: URL, fragments de text, encapçalats, mapes, imatges, etc. En aquest cas, el 14% restant surt de manera anònima de tercers, com ara Google i Bing, i es va barrejar en el nostre navegador per a mantenir la privacitat.\nCom a usuari, Brave us proporcionarà la possibilitat de modificar l’algorisme de cerca segons els nostres criteris de privacitat. (Exemple imatge)\nCaracterístiques Breave Search:\nEl seu punt fort és la privacitat i es centre amb l’usuari i no amb les empreses publicitàries, com passa amb els cercadors comercials, tipus Google o Bing.\nPots escollir si vols o no publicitat, no rastreja els usuaris i promet transparència amb els resultats de les cerques.\nEvitar la censura i la manipulació en la presentació de resultats i informació de la majoria de cercadors que vivim en l’actualitat. Amb aquest nou cercador ens promet un futur més lliure a Internet, si més no, de moment. .\nBrave Search el cercador que prioritza la privacitat i l'anonimat de l'usuari a Internet. Click To Tweet\nBrave Search es va presentar al Juny de 2021, i actualment està en versió Beta, només en anglès, encara que promet altres idiomes, i tanmateix disposa d’opció de cerca per països i també es pot modificar l’aparença amb un tema fosc\nDe moment, i en meu àmbit geogràfic, els resultats no es poden comparar amb Google, suposo que anirà millorant.\n+ Accés a Brave Search\n+ Informació relacionada: Navegador Brave\nBrave Search el cercador que prioritza la privacitat de l’usuari. was last modified: octubre 21st, 2021 by Enric Mestre Ribera\nRànquing Alexa: com saber la posició ocupa...\nHotmail serà història després de 17 anys


El PSC és només una crossa | La torre del Palau\nEl PSC és només una crossa\nEl socialisme només toca poder a Ullastrell, on manté un pacte de govern amb ERC | A Vacarisses va saltar la sorpresa quan els dos regidors van votar 'sí' a la consulta\nper Joan Manel Oller / Lluïsa Tarrida , 20 d'abril de 2014 a les 08:26 |\nL'agrupació socialista d'Ullastrell va posicionar-se a favor de la declaració sobiranista Foto: PSC\nMés enllà de la capital, Terrassa, el PSC té poca o nul·la presència als pobles de la comarca. A diferència d'altres municipis del país, al territori liderat per l'antiga Ègara, els socialistes només poden aspirar a fer de crossa de la resta de formacions. I això, tenint present que l'actual primer secretari del PSC català és l'exalcalde terrassenc Pere Navarro. La potència socialista a Terrassa, on governa de manera ininterrompuda des de les primeres eleccions municipals del 1979, no té traslació a la comarca pròpia. Malgrat tenir un gran entorn urbà proper i formar part de la segona corona metropolitana, els municipis han seguit dinàmiques pròpies, i els resultats electorals s'han d'interpretar en la majoria de les vegades en clau interna, tot i que el que passa a la resta del país influeix en cadascun dels comicis electorals que es fan.\nUn acord amb poques fissures\nEl socialisme només toca poder real a Ullastrell, gràcies a un acord de govern estable i que funciona sense massa fissures. Però és minoritari i va a remolc d'ERC. I el socialisme no té cap regidor a Matadepera, el poble més ric de Catalunya. El nombre total de regidors obtinguts a les darreres eleccions municipals als cinc pobles que la formen és de 6 –un a Rellinars, un a Viladecavalls, dos a Vacarisses i dos a Ullastrell–. En un territori amb més de 25.000 habitants, vol dir que s'obté un lloc als plens per cada 4.200, aproximadament. Cal sumar-hi els 11 regidors de Terrassa.\nL'únic representant socialista a Viladecavalls és ara a l'oposició, després d'una moció de censura que va apartar el líder d'ICV-EUiA, Carles Rodríguez, del càrrec i hi va posar la de CiU. Fins llavors, va formar part de l'equip de govern. El regidor del PSC de Rellinars va ser clau per fer triomfar la moció de censura que va fer fora de l'alcaldia CiU i va posar-hi els electes d'ERC-GIR. Jordi Adrià, del PSC, és el que trenca l'empat tècnic a tres i es pot dir que dóna suport a l'actual equip de govern. El PSC Ullastrell, amb dos regidors a l'equip de govern, ha mantingut en els darrers anys una posició en certs moments discrepant de la imposada pel partit nacional amb totes aquelles qüestions vinculades a l'òrbita nacionalista.\nActe "simbòlic" del Parlament\nA Vacarisses, els regidors del PSC són el principal partit de l'oposició i fins a les darreres eleccions eren els que governaven amb l'alcalde Carles Canongia, amb el suport d'ERC i CiU. El PSC en els darrers mesos ha mantingut una posició ambivalent en les mocions relacionades de manera directa o indirecta amb la qüestió nacional: majoritàriament ha optat pel silenci, i en conseqüència, l'abstenció, però recentment ha sorprès votant-hi a favor. Una bona prova d'aquest canvi ha estat en la darrera votació per donar suport a l'acord aprovat al Parlament per la consulta per decidir el futur polític de Catalunya.\nLa portaveu i secretària de l'agrupació local ja va afirmar prèviament a la votació que, personalment, "veig la proposta del Parlament com un acte simbòlic i crec sincerament que la millor alternativa i més beneficiosa per al partit a Catalunya hauria estat l'abstenció", i ja va avançar que "jo mai hi hauria votat en contra". Així doncs, tot feia preveure'n una abstenció però Sánchez i la recentment incorporada regidora Ríos van optar pel sí, perquè "defensem el dret a decidir. Ha de ser possible que el poble sigui consultat i els polítics no podem obviar el que passa al carrer".\nLa socialista reconeix que dins del sí del PSC hi ha diverses sensibilitats i que les discrepàncies internes no han facilitat l'elecció. El partit vacarissenc sempre ha deixat clar, des que van començar a sorgir mocions nacionalistes, que "defensem el model federal. Tot i així, després de la Diada no es pot qüestionar el sentiment que té bona part de la població, i s'ha de respectar". "No som independentistes però no hi estem en contra ni volem posar obstacles a gent que té il·lusió en aquest projecte; per tant, ens abstindrem". En la moció d'adhesió al Pacte Nacional pel Dret a Decidir, van votar-hi a favor, mentre que van mantenir una postura equidistant en la proposta per demanar el pagament dels impostos de l'Ajuntament a l'Agència Tributària Catalana i en la moció d'adhesió a l'Associació de Municipis per la Independència.\nA Ullastrell, un PSC ambigü\nEl municipi d'Ullastrell, un dels més reivindicatius de tota la comarca vallesana, va ser el primer a aprovar la moció sobre declarar-se territori lliure català. El pes d'ERC s'hi va deixar notar amb força. En aquella votació, els regidors socialistes Mercè Rodó i Jordi Ibáñez van decidir abstenir-se. Per fer-ho van al·legar que "si la moció hagués estat per demanar urgentment a la Generalitat de Catalunya la realització d'un referèndum perquè el poble esculli què vol ser, aleshores hauríem votat afirmativament, però com que la moció no és aquesta ens abstindrem".\nNo obstant, la sorpresa, i majúscula, va tenir lloc en el mateix ple, quan la formació socialista va decidir votar a favor d'hissar l'estelada a la façana de l'Ajuntament. Rodó va afirmar que "som conscients de la voluntat majoritària del nostre poble i creiem que per coherència hem de donar suport a aquesta moció". Neutra també va ser la posició del PSC d'Ullastrell en la moció d'adherir-se a l'Associació de Municipis Independentistes (AMI), en què van optar per l'abstenció. El darrer posicionament va tenir lloc quan es va votar una moció sobre donar suport a la declaració sobiranista.\nDavant la incògnita de què votarien els socialistes la seva portaveu municipal, Mercè Rodó, va fer un pas endavant i va manifestar "com a regidors tenim el deure de defensar els interessos de la gent d'Ullastrell i d'aquells que ens han votat, i els ullastrellencs van expressar clarament a les urnes quina és la seva manera de pensar". I va afegir: "Considerem que era un acte de responsabilitat votar-hi a favor. Nosaltres ens devem als nostres vilatans i encara que dins de la nostra agrupació hi pugui haver diversitat d'opinions, en aquest cas, la decisió va ser presa per unanimitat".\nMercè Rodó va dir aleshores que "no tenim cap discrepància amb la federació del PSC. És un debat que ja hem tingut i discutit" No obstant això, sí que va deixar anar que "penso que en la votació al Parlament els socialistes hi haurien d'haver votat a favor".\nAdrià i el marc legal\nEl PSC Rellinars, liderat per Jordi Adrià, és un ferm partidari del dret a decidir "sempre que sigui dins un marc legal i acordat". Sobre la consulta del 9-N, que veu gairebé impossible, es mulla: "Votaria sí a la primera i no a la segona". I sobre la votació del Parlament per reclamar a Madrid la transferència de competències a la Generalitat per poder fer el referèndum, reconeix que mai "hauria votat no. Jo hauria apostat per l'abstenció". Sempre ha mantingut una posició ambivalent respecte a totes les mocions o referències nacionalistes.\nAixí, a l'hora de decidir que Rellinars passés a formar part de l'Associació de Municipis Independentistes, va decidir abstenir-se –formava part de l'equip de govern amb CiU–. Uns mesos més tard, en el ple es va votar convertir-se en "territori català lliure". Va optar per no votar-hi amb l'argument que abans s'havia de consultar els rellinassencs. Va ser aleshores quan el regidor socialista va afirmar que a ell "no li fa nosa la bandera espanyola". Quan la Marxa per la Independència va arribar al poble no va fer acte de presència a la recepció oficial.\nPobles, socialistes, Vallès Occidental, PSC\nPer Pere el 22 d'abril de 2014 a les 10:20\nClaro todo el mundo se esconde.Y tú? Tú también te escondes detras del anonimato, por lo tanto pocas lecciones puedes dar.\nPer Anònim el 22 d'abril de 2014 a les 09:41\nLaura va perdida. Desde el desastre del tripartito anterior del cual eran los principales responsables, no sabe donde está su mano derecha. Canongía dimitió y se escondió bajo las piedras tras el desastre electoral del cual fue responsable y al igual que en las anteriores con Boada, los alcaldes en Vacarisses se esconden al "no juego si no mando", dejando a los segundos a picar piedra hasta mejores situaciones. Laura sabe que Canongía no regresará y sabe también que queda como cabeza visible del desastre del tripartito y no habá PSC en Vacarisses mientras no marche y entre sabia nueva. Laura no ha sabido dividir los fracasos obtenidos del tripartito con Masana de ERC, tan culpable como ella, sin embargo siempre hay quien sabe escurrir el bulto y recortar su imagen en la foto que ya no quiere salir. Laura Pacta de nuevo con ERC para ver si en las próximas municipales le cae algo. Laura va cada día mas perdida en el Psc y en Vacarisses\nQui us entengui\nPer Anònim el 20 d'abril de 2014 a les 12:15\nQui us entengui que....


Terminis per a la formalització de matrícula : Escola de Doctorat : UPV\nTerminis per a la formalització de matrícula\nEscola de Doctorat Preinscripció y matrícula Matrícula Terminis per a la formalització de matrícula ...\nTERMINI PER A LA REALITZACIÓ DE LA MATRÍCULA EN PROGRAMES DE DOCTORAT\nLa matrícula s’efectuarà durant els 10 dies següents a l’admissió. La citació per a la gestió de la matrícula es fa automàticament en el moment de la validació de l’admissió (preinscripció) per la comissió acadèmica del programa de doctorat.\nRenovació automàtica de la matrícula. La matrícula NO es renovarà de manera automàtica en els següents casos:\nEl doctorand ja ha defensat la tesi en el present curs.\nJa s'ha convocat la defensa de la tesi per a abans del 30 de setembre del següent curs.\nEl doctorand té complements de formació assignats que àdhuc no han sigut superats. En aquest cas es realitzarà una citació per a realitzar la matricula en la segona quinzena de juliol del curs que acaba.\nSOL·LICITUD D’ANUL·LACIÓ DE MATRÍCULA\nTermini general: Fins al 31 d’octubre del curs matriculat.\nEn cas de ser acceptada, suposa l’anul·lació de totes les assignatures del curs, i implica el reintegrament a l’alumne de l’import abonat fins a la data corresponent a preus públics per activitat docent.\nPassat aquest termini es podran atendre sol·licituds d’anul·lació totals de matrícula argumentades per l’alumne i autoritzades per la comissió acadèmica del programa de doctorat. En cas que la matrícula reculla assignatures (bé de formació transversal, bé complementàries, o per requisits), es requerirà l’autorització del professorat responsable de les assignatures afectades, i podran ser motiu de desestimació les sol·licituds d’anul·lació d’assignatures la impartició de les quals supere el 25 % del total de la docència programada. L’admissió d’aquestes sol·licituds no implicarà el reintegrament a l’alumne de l’import de les taxes abonades.\nSol·licitud de reintegrament de taxes


Brandi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Brandy)\nBrandi (apòcope del neerlandès brandewijn per a vi destil·lat) és una beguda alcohòlica feta a partir de vi. Sol tenir un volum d'entre 40 i 60% d'etanol. El seu procés de maduració es fa en barrils de fusta (de roure o d'alzina).\nwine spirit (en)\nUn alambí per destil·lar brandi a Sud-àfrica.\nL'origen del brandi és incert, però està lligat al desenvolupament de la destil·lació. Ja des de les antigues Grècia i Roma i Babilònia es coneixien begudes d'alcohol concentrat. El brandi tal com se'l coneix avui va aparèixer al segle xii i es va fer popular al segle xiv. A principis el vi era destil·lat per a fer més fàcil la conservació i el transport. Poc abans del seu consum, es diluïa en aigua. Després es va descobrir que si s'emmagatzemava en barrils de fusta, el producte resultant millorava considerablement.[cal citació]\nHi ha diferents tipus, entre d'altres:\nConyac, doblement destil·lat. Les marques més populars són Martell, Rémy Martin, Hennessy i Courvoisier (el preferit de Napoleó). Encara que moltes marques que no són de la regió francesa de Cognac (on es fabrica aquest tipus de brandi) i que produeixen licors de qualitat similar o superior, no poden utilitzar aquest nom per ser una denominació d'origen.\nArmanyac, està fet de raïm de la regió occitana homònima (Armanyac). El seu procés consisteix en una destil·lació simple en continu amb estris de coure i reposat en barrils de roure de Gascunya o Llemosí. L'Armanyac és el primer licor destil·lat a França. Es deixa envellir més anys que el conyac, entre 12 i 20 anys, o fins i tot per sobre dels 30. Una marca popular és Marquis de Montesquieu.\nA l'Estat espanyol, Jerez acapara el 94% de la producció estatal, mentre que als Països Catalans els brandis més apreciats són els del Penedès. El brandi de raïm dels Estats Units, prové gairebé sempre de Califòrnia, és més clar però més fort de sabor que els europeus.[cal citació]\nAltres destil·lats parents són el marc, fet a partir de la brisa de raïm, i els aiguardents a base d'altres fruites com a poma, pruna, el préssec, la cirera (kirsch), el gerd, la móra i l'albercoc. Generalment l'aiguardent de fruita és clar i se sol beure fred i amb gel. Un dels més coneguts és el calvados de Baixa Normandia a partir de sidra.\n↑ 1,0 1,1 «Brandi». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Brandi\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Brandi&oldid=25333536»\nDarrera modificació: 29 oct 2020 a les 15:43\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 oct 2020 a les 15:43.


P5 | CEIP Estel\nNum 12 Juny 2021\nDivendres passat vam poder gaudir de la companyia dels nois i noies de quart a l’hort. Ens van ensenyar les diferents tasques que han anat aprenent i posant en pràctica per tal que l’hort donés fruits. Calen moltes accions a banda de plantar i collir!\nGeneral, P5, Portada P5 4rt HORT 0\nREPRESENTEM “LA SOPA DE PEDRES”\nEls contes i les rondalles són un tresor per a treballar a l’aula. Els gaudim escoltant, parlant-ne i fins i tot els representem. Ens agrada molt ser els protagonistes!!!\nGeneral, Infantil, P5, Portada P5 sopa de pedres 0\nUna de les estones més esperades de tota la setmana és l’estona de psico!\nA l’Estel seguim la Pràctica Psicomotriu Aucouturier, que té com a objectiu el desenvolupament psíquic dels infants a través del cos.\nSaltar, correr, enfilar-se, rodolar, disfressar-se, construir, deixar-se anar….\nQuè tindran aquestes… Llegeix més»


farmàcia | enciclopèdia.cat\nfarmacia (es), pharmacy, chemist’s (en)\nfarmàcia modernista barcelonina (1913)\nCiència i art de conèixer les substàncies amb acció medicamentosa i la manera de combinar-les per obtenir els medicaments.\nOriginàriament la farmàcia no era de fet una ciència independent, sinó que formava part dels coneixements mèdics, car era el metge qui preparava els medicaments. Els descobriments en el camp de la química i, especialment, en el de la botànica influïren en l’evolució de la farmàcia. Els primers texts que hom en coneix són els egipcis, que es limiten a donar la manera d’obtenir certs preparats amb poder de guarir; posteriorment foren els grecs els qui n'escriviren obres, que tingueren vigència durant molts segles. A l’època medieval el món islàmic donà un nou impuls a la ciència farmacèutica, que s’anà separant gradualment del camp dels metges, i així sorgí la professió d'apotecari. Al s. XVI aparegueren les primeres farmacopees, la necessitat de les quals anà augmentant des del moment que el metge deixà de preparar-se ell mateix els medicaments i ho encarregà a una altra persona, que amb el temps esdevingué el farmacèutic. Calia que qui preparés un medicament ho fes sempre seguint unes mateixes normes per a l’obtenció d’uns resultats idèntics. Així aparegueren tractats escrits per especialistes, que reberen diferents noms (antidotaris, receptaris, còdexs, etc), bé que eren obres mancades de caràcter obligatori.\nAls Països Catalans, un dels primers texts conservats és el Llibre de les medicines particulars o simples del metge i botànic toledà ibn Wāfid (s. XI), traduït al català directament de l’àrab (també ho fou a l’hebreu i més tard al llatí) al s. XIV i publicat per Lluís Faraudo (1943). L’anomenat Receptari de Manresa, a l’arxiu municipal d’aquesta ciutat, és una col·lecció de fórmules, amb un índex de simples, feta per l’apotecari Bernat Despujol el 1347 i publicada per Lluís Comenge. Una de les farmacopees més completes d’aquella època, que només té com a precedent la publicada a Florència el 1487, és la que féu l’apotecari barceloní Pere Benet Mateu el 1497 (publicada pòstumament, el 1521). El 1511 fou editada a Barcelona, pel col·legi d’apotecaris, la Concordia pharmacopolarum barchinonensium, reimpresa el 1534 i el 1587. Antoni Castell, monjo de Montserrat i farmacèutic de l’orde a Valladolid, escriví Teórica y práctica de los boticarios... (Barcelona, 1592), una de les primeres farmacopees en castellà. El 1601 fou editada a València una Officina Medicamentorum, reimpresa el 1698. Però hom no pot parlar pràcticament de ciència farmacèutica fins al s. XVIII, i cal arribar al s. XIX per a poder parlar-ne des del punt de vista científic, especialment afavorida pel desenvolupament de la química i de la farmacologia experimental, com també per la regulació de l’ensenyament universitari amb l’aparició de les primeres ordenances de farmàcia. Al s. XX la farmàcia ha experimentat un gran impuls —paral·lel al de la química— que ha donat lloc a l’establiment d’una important indústria farmacèutica ( farmacèutic 3), gràcies a la qual hom ha obtingut substàncies noves, com ara antibiòtics, antihistamínics, vitamines, etc. L’ensenyament de la farmàcia s’anà establint en tots els estats, d’acord amb el desenvolupament de la ciència farmacèutica. A l’Estat espanyol ho fou la primera vegada el 1801, mitjançant les Ordenanzas de Farmacia. El 1804 fou creat a Madrid el Real Colegio de Farmacia, el 1815 el de Sant Victorià, a Barcelona, i dos més, a Santiago de Compostel·la i a Sevilla. El 1845 foren incorporats a la universitat, com a facultats de farmàcia, els col·legis de Madrid i de Barcelona. Posteriorment foren creades les facultats de Granada, Santiago de Compostel·la i Salamanca. Als Països Catalans es destacà la figura de Francesc Carbonell i Bravo, que, essent cònsol del col·legi d’apotecaris de Barcelona, publicà Pharmaciae elementa chemiae recentioris fundamentis innixa (1796), que serví de llibre de text molt de temps a diverses escoles franceses i castellanes. En relació amb el Col·legi de Sant Victorià es destacaren les figures de Josep Antoni Savall i Ramon Fors i Cornet. Per tal d’impulsar l’aspecte científic de la professió farmacèutica, sota l’impuls i la presidència de Josep Agell i Agell fou creada el 1931 l'Acadèmia de Farmàcia de Catalunya, que desaparegué el 1939. L'Acadèmia de Farmàcia de Barcelona fou constituïda el 1955 a partir de la secció barcelonina de l’Academia de Farmacia de Madrid.\nJpMS / JIg / TLlC


Irene Ginebra Coma | Educació Inclusiva\nIrene Ginebra és mestra d’Educació Especial per la Universitat Autònoma de Barcelona i Llicenciada en Psicopedagogia per la Universitat de Barcelona. Compta també amb el postgrau de Benestar Social i Antropologia de la UAB.\nDes de l’any 1997 fins el 1999 va ser responsable d’un projecte europeu adreçat a l’organització d’activitats, especialment de sensibilització, pels estudiants de la Universitat Autònoma de Barcelona, en relació als estudiants d’aquella universitat amb alguna discapacitat. Entre 1999 i 2000 realitza una estada a l’Escola d’Educació Especial St. Ultan’s School en una experiència de voluntariat europeu.\nA partir de l’any 2000 i fins el 2010 treballa com a mestra de suport itinerant del Centre de Recursos ONCE de Barcelona. La seva tasca es centra en l’oferiment de suport als centres educatius, a les famílies i a l’alumnat amb necessitats educatives especials derivades d’una discapacitat visual greu. Des de 2010 fins a l’actualitat és Responsable de la direcció Tècnica Pedagògica – CRE ONCE Barcelona.\nÉs co-autora del llibre “Educar desde la discapacidad” de l’Editorial Graó (2008) i col·laboradora de diferents revistes educatives.


Educació emocional i comportament saludable | El Blog del Campus Saludable i Sostenible\n← La UAB la millor universitat ‘verda’ d’arreu del món per la DesignCurial\nCursos de preparació del part en el mediaquàtic →\nLes emocions són impulsos que experimentem tots, poc o\nmolt provocades per una situació o un pensament i,\nserveixen per ajudarnos a donar una resposta correcta\nen aquest instant. Per exemple, ens allunyem d’algú o\nrebutgem alguna cosa si ens produeix por o aversió.\nEls experts coincideixen que hi han cinc emocions bàsiques comunes a totes les cultures: POR, SORPRESA, AVERSIÓ, IRA, ALEGRIA i TRISTESA.\nAquestes emocions són innates i s’expressen a través de\ngestos, accions o paraules. La manera de manegarles\ndepèn en gran manera de l’educació emocional rebuda\ndurant la infància i la joventut.\nAquest tipus d’educació ha adquirit una gran rellevància en els darrers anys, fet que determinarà en bona part el comportament futur de la societat.\nRefusar les pròpies emocions, no assumir-les com una cosa natural, o no voler expressar-les, pot conduïr als joves a intentar controlar-les mitjançant conductes de risc com el consum del tabac, alcohol o altres drogues.\nEmocions com l’ira i la tristesa solen comportar un major risc de conductes desadaptades o delictives quan no es resolen de manera correcta.\nNo es pot estriar si volem tenir una emoció o altre, ni escollir quina d’elles. El que si que es pot assolir, es la capacitat d’adonar-se de quina es l’emoció que passa en cada moment i aprofitar aquest instant per decidir quina es la millor forma d’actuar.\nL’educació emocional ens pot ajudar a prevenir conductes d’alt risc per la salut, a decidir si debem ser o no ser emetents enfront un estímul,a estriar com actuar quan aparegui l’emoció i a ser més sensibles enfront a les emocions dels demés.\nMissatge mensual de l’AECC. Més informació.


» El Sol emet una flamarada del tipus X6.9\nEl Sol emet una flamarada del tipus X6.9\nAgost 11, 2011 | Categoria: Articles\nEl passat dia 9 d’agost de 2011 a les 3h48m EDT, el Sol va emetre una flamarada en direcció a la Terra, anomenada X6.9 i que va ser mesurada i enregistrada pel satèl·lit NOAA GOES. Aquestes gegantines explosions no poden travesar l’atmosfera terrestr per danyar la vida als humans, però poden incidir a l’atmosfera i alterar els senyals GPS i les comunicacions. En aquest cas, sembla que va causar algunes interferècies o apagades de comunicació en senyals de ràdio. També es produeix un augment de la radiació solar de protons energètics, amb prou quantitat com per afectar als humans que viuen a l’espai si no es protegeixen.\nTambé va haver una ejecció de massa coronal (CME) associada a aquest brot. Les CMEs són un altre fenomen solar que pot enviar partícules solars a l’espai i afectar els sistemes electrònics dels satèl·lits a la Terra. No obstants això, aquesta CME no està viatjant en direcció a la Tera i els seus efectes no els notarem.\nEn aquesta imatge podem observar una flamarada del tipus X, que és va inciar a les 3h48m AM EDT del dia 9 d’agost de 2011 i va aconseguir el seu màxim a les 04h05m, L’esclat es va produir en la regió de les taques solars AR11263. La imatge va ser capturada pel Solar Dynamics Observatory (SDO) de la NASA, en llum ultraviolada extrema, corresponent als 131 Angstroms.\n» Index 2011. Gener 13, 2013 12:58 pm\n[…] 11 Agost 2011. El Sol emet una flamarada del tipus X6.9 […]


Marca't un Canyu T2 - Prog.11 (19-01-2012) en Marca't un Canyu en mp3(19/01 a las 23:24:53) 01:32:04 1000872 - iVoox\nA continuación: Marca't un Canyu T2 - Prog.12 (26-01-2012) Cancelar 10\nDescripción de Marca't un Canyu T2 - Prog.11 (19-01-2012)\n11è programa de la 2a temporada de Marca't un Canyu, centrat molt especialment en la ressaca del clàssic de Copa del Rei entre Madrid i Barça.\nEn la primera part del programa, hem recordat alguns aniversaris en les efemèrides. He recuperat la secció del Tapat amb el Pau Nicolau, i les Toies del futbol han passat de llarg de Barcelona i Madrid, per anar a La Corunya i parlar de Renaldo, l'home que mai va arribar a ser el que pretenia: futbolista.\nEn la tertúlia de la 2a hora, hem parlat del clàssic, de la gran victòria del Barça (una més) al Bernabeu, i malauradament, del comportament indegut de Pepe, el central del Reial Madrid que va agredir a Leo Messi a mig partit.\nPer saber tot el que vam dir, botó de play i a gaudir.


Detingut a Manresa per agredir la parella i la filla\nEls agents van trobar a la dona al carrer, mig nua i plena de sang, amb la menor al cotxet\ndilluns, 1 de juliol 2019 - 14:00h\nDetingut per agredir la seva parella i la seva filla de 20 mesos | Guàrdia Urbana de Barcelona\nLa Policia Local de Manresa ha detingut un veí de la capital del Bages que presumptament hauria agredit a la parella i la seva filla. Els fets van tenir lloc dissabte al matí, quan el cos policial va rebre l'avís que hi havia una dona, mig nua, plena de sang, amb una criatura dins d'un cotxet i que cridava que algú truqués la policia. En arriar al lloc, la víctima va explicar-los que ella i la menor, de 20 mesos, havien estat agredides i fetes fora de casa per la parella.\nEs negava a obrir la porta\nLa policia va intentar accedir al domicili del presumpte agressor, que es va tancar i es negava a obrir la porta. Va ser llavors que es va activar als Bombers per mirar d'accedir a l'immoble, pel balcó, fent ús del camió cisterna. Finalment, quan els agents estaven intentant obrir la porta del balcó amb una palanca, el presumpte agressor va acabar obrint la porta. Va ser llavors que l'home va ser detingut.\nNou detinguts a Barcelona acusats d'intercanviar pornografia infantil


Botigues de Barcelona, Cor d'Horta i Mercat rep el reconeixement de la Guàrdia Urbana\nCor d'Horta i Mercat rep el reconeixement de la Guàrdia Urbana Reviewed by Botigues de Barcelona on Nov 12 Rating: 5 Cor d'Horta i Mercat rep el reconeixement de la Guàrdia Urbana La Federació de Comerç Cor d'Horta i Mercat ha rebut aquest any un guardó per part de la Guàrdia Urbana de Barcelona per col·laborar, com a institució, en el manteniment de la convivència i la seguretat a la ciutat.\nEl lliurament es va fer a finals del passat mes de setembre, coincidint amb la festa patronal del cos de la Guàrdia Urbana, Sant Rafael, quan es van lliurar els guardons a agents de la Guàrdia Urbana i també a persones, entitats i organitzacions de la ciutat que col·laboren amb el manteniment de la convivència i la seguretat.\nLa Federació de Comerç Cor d'Horta i Mercat va rebre també un reconeixement per la seva col·laboració amb el cos policial i per aquest motiu va rebre una placa en un acte organitzat al Saló de Cent de l'Ajuntament, una acció que la Federació ha agraït en nom de tots els seus associats.\nL'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, va felicitar els guardonats i els va agrair la seva col·laboració, tot destacant el treball realitzat i el seu compromís "tant des de dins com des de fora de la Guàrdia Urbana per construir una Barcelona més ordenada, més cívica, més segura, millor i més convivencial, una ciutat del benestar."\nLa Federació de Comerç ha agraït el reconeixement de la Guàrdia Urbana i la iniciativa de l'Ajuntament, així com al treball fet per tots els associats de Cor d'Horta Mercat.\nCor d'Horta i Mercat rep el reconeixement de la Guàrdia Urbana\n12 de novembre, 2013 | 0 Opinions\nLa Federació de Comerç Cor d'Horta i Mercat ha rebut aquest any un guardó per part de la Guàrdia Urbana de Barcelona per col·laborar, com a institució, en el manteniment de la convivència i la seguretat a la ciutat.\nEtiquetes: cor d'horta i mercat, comerç, mercats, premis


T'agrada el pernil ibèric? Vols conèixer més sobre el procés d'elaboració?\nDescobreix l'univers del pernil ibèric de la mà de la nostra pernil Mestre Sergi, i les nostres tastos de pernil especialitzades.\nT'ensenyarem les principals curiositats sobre el procés d'elaboració i curació, i els millors trucs per tallar-ho de manera correcta i segura. Aprendràs a diferenciar els diferents tipus de pernils que es comercialitzen. I, a més, gaudiràs d'un maridatge amb vi perquè puguis comparar textures, aromes i la fusió que es produeix entre els dos productes.\nÉs un pla que no et deixarà indiferent!\nIdeal per a grups turístics interessats en la gastronomia mediterrània, una opció diferent per als viatges familiars, o un reclam per incloure a la teva esdeveniment d'empresa.\nRecorda que els tastos són personalitzables ja que podem adaptar-les als teus gustos.\nNo ho dubtis, i posa't en contacte amb nosaltres per ampliar informació.\nOúltimes notícies del nostre Blog


"La meva hora ha acabat": Xirinacs i la situació dels presos socials el 1977\nEn aquest escrit publicat al diari Avui el 4/9/1977 Lluís M. Xirinacs plantejava que deixiaria d'assistir al Senat mentre no hi hagués indult per als presos socials\n22/05/2014 El fil roig\nXirinacs en una mobilització\nUna de les plantades de Xirinacs per l'amnistia\nEn la inaguració al monument a Pau Claris\nAquest escrit de Lluís M. Xirinacs, aleshores senador independent adscrit a l'Entesa dels Catalans, situa el moment polític en la lluita per l’amnistia, lluita de la qual ell en va ser capdavanter. Aquest article en forma de carta oberta està adreçat a Agustí Vall, un altre activista per l’amnistia i jesuïta que es preguntava de les pàgines de «Mundo Diario» per què Xirinacs no havia estat al carrer d'Entença durant el gran motí de presos de la presó Model dies abans.\nXirinacs va fer servir frases molt dures en aquest article adreçades als senadors de l'Entesa dels Catalans que no es van preocupar per la situació dels presos socials.\nA N'Agustí Vall i Fortuny,\nEn resposta a la seva carta oberta a «Mundo Diario» de 2 de novembre del 1977.\nHi ha moment de parlar i moment de callar, moment d'estar present i moment d'estar absent. Em retreus la meva absència i el meu mutisme davant dels fets greus esdevinguts en la presó Model de Barcelona. Em dius que el que havia guanyat durant els vint-i-un mesos d'encadenament voluntari davant de la presó, es va enderrocant a una velocitat insospitada. Jo et diria que allò que no havia guanyat en vint-i-un mesos, allò que constitueix el meu fracàs, es va palesant a una velocitat insospitada. I no saps com me n'alegro.\nPrimer et demando que repassis els tres anys que vaig passar desafiant descaradament el Tribunal d'Ordre Públic i tot el règim, del 1970 al 1973. Cada dia, durant tres anys, vaig estar amb l'ai al cor, esperant la detenció. En segon lloc et demano que repassis els dos anys de presó,\n1974 i 1975. Els tinc escrits fil per randa. En tercer lloc et demano que tractis d'imaginar què representen els dos darrers anys, 1976 i 1977, sempre sotmès a l'angúnia dels presos, a l'agressió dels enemics, a les inclemències físiques, a la pol·lució, a les exigències de milers i milers de visitants de tota mena, sense la més mínima protecció. Poble meu, què podia haver fet per tu que no ho hagi fet? Respon-me.\n«HE VOREJAT LA BOGERIA»\nEls darrers mesos he vorejat la bogeria. Estic greument malalt dels nervis, identificat fins en això amb tants i tants presos desesperats davant l'egoisme despietat d'una societat insolidària. Les darreres setmanes havia faltat alguns dies al carrer d'Entença sota l'excusa d'una grip per no dramatitzar. M'estava tornant boig. Em vols boig. Agustí? Crec que no t'acabes de fer la idea del càstig continuat, en primer línia de front, a què he estat sotmès des d'aquell 25 de desembre del 1970, quan, a propòsit del procés de Burgos, vaig començar la meva primera vaga de fam important. Des d'aquell dia fins al 15 d'octubre d'enguany, en què el meu cap m'ha fet tocar a retirada, he estat en campanya, en una llarga guerra de set anys sense treva, sense vacances, jugant-m'ho tot a la desesperada en primera línia de foc. Us havíeu acostumat a tot això, oi? La Vicenta, la meva mare, la família, els he tractat a patacades. Els meus amics, els que sempre m'han ajudat, entre els quals et compto a tu. els he tractats a patacades. Saps molt bé, per exemple, les males estones que t'he fet passar des que et vaig demanar el teu ajut per la darrera campanya d'amnistia. Per als altres, els qui m'explotaven, els qui m'agredien, tot ha estat suavitat, delicadesa, paciència, comprensió, perquè es tractava d'una guerra no violenta.\nSaps, per la història d'Israel, que cal tenir molta paciència a fi que el poble i els seus responsables despertin de llur somnolència i es posin a caminar. Però la paciència té un límit: un límit precís. Tots els pecats seran perdonats menys un: el pecat contra l'esperit. Quan el poble i els responsables, com a nens malcriats, tot coneixent com coneixem la dedicació de qui els serveix desinteressadament, se'n burlen, s'aprofiten de la bondat i del servei i volen convertir el servidor lliure en un esclau forçat de llurs capricis, aleshores s'acaba la paciència. El poble fabrica delinqüència a tones i no vol els delinqüents al carrer i amenaça Xirinacs perquè demana indult per ells.\nPerò quan un fill va a la presó, volen arrencar la barba de Xirinacs perquè no se n'ocupa prou. Els governants fabriquen delinqüència a cabassades, molts d'ells mateixos són els més grans delinqüents, donen indults quan se'ls demana amnistia i el neguen quan se'ls demana indult.\n«EM VOLEN COM UN SALTIMBANQUI»\nTu també hi has caigut una mica en aquesta trampa en la darrera carta oberta de «Mundo Diario» (2-11-77). Demaneu que lliuri la seva vida a qui ja l'ha lliurada davant de tothom, anys i anys. I vosaltres no lliureu la vostra. Em voleu com un saltimbanqui de fira al qual el públic cruel, còmodament assegut, demana, a crits, un número cada vegada més difícil i més arriscat. Que no en teniu prou encara, goluts?\nT’escric des del mateix carrer d'Entença, embolcallat pels fums i sorolls dels camions». No et fa so de sacrilegi aquesta frase? I, saps tu què representen dotze hores diàries, durant vint-i-un mesos, sense diumenges ni vacances, amb els fums i sorolls dels camions i altres cosetes? Potser vols que m'hi estigui vint-i- un mesos més? O tota la vida com Simeó d’Estilita, dalt de la seva columna, o com un iogui hindú, sobre un llit de punxes, per a burla i escarni de tants homes infantilitzats, cruels i malcriats, que abunden per obra i gràcia d'idiotes paternalistes. que es volen fer passar per sants a fi d'afartar una humanitat dròpola i vagarra?\nSaps per què he abandonat el carrer d'Entença? Perquè m'ho havia proposat així, quan us vaig demanar, aquest estiu, la darrera campanya d'amnistia. Estava al límit de les meves forces i em vaig dir: la campanya finirà el dia 15 d'octubre: sí per a aquell dia no hi ha amnistia plegaré i diré públicament: «En Xirinacs ha fracassat. 21 mesos de guàrdia no violenta datant de la presó, precedits de llargues vagues de fam en favor de l'amnistia no han portat l'amnistia. Que no s'estranyi la societat si torna la violència. D'alguna manera ha de restar clar que la voluntat del poble és sobirana». Vingué una amnistia, no total, per als polítics. Com no és total és natural que encara sorgeixin brots de violència política. I com què s'ha oblidat d'indultar els presos socials reprimits per la duresa del sistema polític «passat», esclata ara la violència en les presons i entre els familiars i amics dels presos socials. Es la seva hora i el poder de la violència. La meva hora ha acabat. Per a cadascú hi ha temps de no violència i temps de violència. Visca l'actuació de la policia armada amb la seva sorprenent no violència! I visca el motí de la COPEL amb la seva violència!\nHe escrit dotzenes d'articles avisant. He parlat amb el governador civil, amb el director de la Model, amb el director general de Presons, amb el ministre de l'Interior, amb el ministre de Justícia. He parlat amb munió de diputats i senadors. Només Brandrés i, més fluixos, els altres senadors bascs s'han bellugat, però amb lentitud i perseguint, els del PNB, interessos partidistes.\nMolt més tímidament inicià alguna cosa Solé Barberà en la Comissió de Justícia del Congrés. Com dic en un article del 20-10-77: «En general hi ha una fredor completa. Que s'obrin les venes. Que s'omplin el cor d'odi i venjança. Que se suïcidin. Que prenguin els presos polítics amnistiats per a ostatges. Que explotin les presons i quedin reduïdes a cendres. Sé que alguns presos socials em volen arrencar la barba per haver-los traït i abandonat. Que me l’arrenquin. Que plegui Xirinacs. És un inútil. Que mori. Ha fracassat. La no-violència és una enganyifa.\nEn Benet deia que calia redactar-ho tot molt bé. En Baixeras, que es vigilés de no indultar tal cosa. En Martin Retortillo, que es vigilés de no indultar tal altra. En Pedrol Rius, que calia esperar la reforma legislativa. En Martín Lavilla, que ja es despenalitzarà després. L'Aliança Popular, que estem desmuntant les defenses necessàries...\nElls, els governants, ho he dit cent vegades, són els criminals per endarrerir l'amnistia política, per donar indults als presos socials amb la finalitat d'evitar l'amnistia política. Ara la COPEL té consciència política i uneix els presos socials. Visca la COPEL! Visca la seva carta a «Mundo Diario»!\n«EM PRENEN EL PÈL»\nHo vaig avisar amb tota serietat i prudència en la meva intervenció davant el Ple del Senat el dia 14 d'octubre, en què s'aprovà la llei d'amnistia política. Àngel Garcia Montero, pres social del penal de Burgos, m'escriu: «Al igual que mis compañeros, he conocido con toda emoción y gratitud su recuerdo para nosotros en el Senado con ocasión de la aprobación de la amnistia En nombre propio y de mis doscientos compañeros le expreso mi sincera gratitud». Vaig demanar al Senat que afegís, a la llei d'amnistia política, uns tocs d'ètica, d'humanitat propis del Senat. No em van fer cap cas. No es pogué canviar ni afegir ni una paraula. Només dir «sí» i aplaudir com xaiets. No es deixà parlar a Bandrés. Només toleren, i amb prou feines, el meu llenguatge flonjo i no violent. Pecat contra l'esperit. Em prenen el pèl. Vaig esperar, encara, al Ple de la setmana següent. Res de res. Exploto en «Diario 16»: el Senat és un niu de panxacontents. Ningú no en fa cas. Doncs s'ha acabat.\nAvui, a les 4.30 de la tarda, tenim sessió plenària de l'Entesa dels Catalans. Jo he avisat que no hi aniré. Els considero culpables del motí de la presó de Barcelona. Fins que l'Entesa dels Catalans no hagi dipositat en la Mesa del Senat una petició d'indult per ais presos socials no assistiré a cap reunió més. I fins que el Senat no tingui en el seu ordre del dia l'indult esmentat no assistiré a cap reunió del Senat.\nHi ha temps de parlar i temps de callar, temps d'estar present i temps d'estar absent. Si vols, amic Agustí, enceta els teus vint-i-un mesos de guàrdia davant la presó per a entretenir babaus.\nGràcies a tu he trencat el meu mutisme culpable o, si tant no, incomprensible. Qui pugui entendre, que entengui.\nOnzes de Setembre: Balanç i perspectives


El festival ‘A2M’ de Tornabous tanca amb una setantena d’assistents per vetllada\nDes del consistori s’ha valorat la iniciativa com a "molt positiva" i es contempla la possibilitat que tingui continuïtat de cara a l’any vinent\nEl primer festival d’estiu 'A2M' de Tornabous s’ha clausurat aquest dijous al vespre amb èxit de públic. Pels vuit espectacles que s’havien programat els dijous dels mesos d’estiu, han passat una mitjana d’entre 60 i 90 persones per vetllada, una participació que des del consistori s’ha valorat com a “molt positiva” .\nL’objectiu del festival ha estat la dinamització i la descoberta dels espais singulars i oberts dels pobles del Tarròs, la Guàrdia d’Urgell i Tornabous.\nCal destacar que la programació del festival posa en valor els artistes locals i l’aposta per la cultura, un sector molt afectat per la Covid-19.\nJuntament amb el de Castellserà, el festival 'A2M' ha estat un dels únics cicles culturals que s’ha mantingut aquest estiu al territori en el marc de la pandèmia.


Col·legi Oms i de Prat | Fundació Catalunya La Pedrera\nL’Oms i de Prat és una escola concertada que forma part de la Fundació Catalunya La Pedrera que vol ser referent de l’acció educativa transformadora de la Fundació, amb dues línies de P3 a 4t d’ESO.\nLa comunitat educativa de l'Oms i de Prat respon amb estabilitat, implicació, formació constant i cultura de treball col·laboratiu als nous reptes educatius.\nANEU A LA WEB\nSom una comunitat educativa catalana, arrelada al medi, oberta, inclusora i aconfessional, amb un equip humà molt il·lusionat i compromès\nOms i de Prat es una escola oberta i compromesa amb la comunitat i valora molt la participació de les famílies en el projecte. Agraïts per la confiança que ens fan les famílies en compartir amb nosaltres una part del procés formatiu dels seus fills i filles.\nEn el procés de transformació i innovació iniciat, hem determinat quatre eixos singulars com a fonaments que defineixen el nou projecte educatiu: salut i alimentació, intensificació de l'anglès, metodologies flexibles i educació emocional.\nL’Oms i de Prat i la Fundació Alícia, institucions que formen part de Fundació Catalunya La Pedrera, treballen per desplegar el foment d’una cultura de l’alimentació equilibrada i de bons hàbits saludables en la comunitat educativa.\nEl projecte es va iniciar el curs 2016-2017 amb actuacions conjuntes inicials amb l’alumnat i les famílies, i un estudi diagnòstic tant dels hàbits saludables al centre com de l’assessoria a l’espai del menjador i càtering.\nAquest treball en tàndem també serveix per enllaçar l’alimentació i la cuina en el currículum dels diferents nivells d’edat, consolidar hàbits saludables i de respecte amb el medi ambient.\nDe ben segur que, educant en alimentació i bons hàbits, s'inverteix en vida.\nIntensificació de l'anglès\nL’escola s’ha marcat el repte d’augmentar en els propers anys el nivell d’adquisició de l’anglès. S’augmenta el temps de treball en anglès des d’Educació Infantil, amb l’objectiu d’aconseguir que els alumnes en acabar l’ESO a l’Oms i de Prat tinguin una habilitat comunicativa en anglès per sobre del nivell B1.\nProgressivament s'incorporen i creen estratègies metodològiques en favor d’una educació competencial.\nEl repte és fer sostenible aquesta innovació amb les pautes d’aprenentatge que l’experiència valida. L'Oms i de Prat posa l’alumne en el centre de tot el procés d’ensenyament i aprenentatge.\nS'incorporen propostes per a l’aprenentatge actiu, cooperatiu i connectat amb l’entorn proper i global amb un alt compromís de l’equip docent en el disseny de les activitats i projectes d’aula.\nAlhora, el foment d’una cultura de pensament crític i creatiu interpel·la al claustre de professorat per esdevenir una comunitat professional on la investigació i acció afavoreixi la formació continuada.\nL’aprenentatge orientat a l’equilibri personal, fonamentat des de les neurociències, és un eix que pretén fomentar la capacitat cognitiva emocional i educativa de tota la comunitat educativa.\nL’objectiu principal és aprendre eines, estratègies i procediments que afavoreixin la qualitat de vida.\nCarles Pascual. Professor del Col·legi Oms i de Prat