La marca The Nord Face reaprofita els seus productes i obre una línia de venda de roba de segona mà - Jornal.cat\nLa marca The Nord Face reaprofita els seus productes i obre una línia de venda de roba de segona mà\nDe moment es pot fer a través d'Internet en període de proves de juny a setembre\nDimecres, 1 d'agost de 2018 | 10:00 h\nGairebé el 85% de les peces de roba fabricades cada any acaben en abocadors, això representa milers i milers de tones de tèxtil que després d'un procés de producció d'alt cost ambiental acaba desaprofitat.\nRoba, sabates, complements es desaprofiten cada vegada més. Uns productes que tenen un procés de producció d'alt cost en recursos ambientals. La marca esportiva proposa passar d'un model de producció lineal tradicional a un model circular on la gent comparteix, revèn, repara i recicla la seva indumentària per evitar que acabi en abocadors i es malmeti la cadena de valor.\nLa marca ha llançat un programa innovador que pretén reduir el malbaratament dels seus productes, s'anomena The North Face Renewed. Una col·lecció de vestits renovats i reparats i contribuir així a aminorar l'impacte ambiental.\nEl procés de fabricació del tèxtil suposa un alt consum de recursos naturals i d'energia. Per contribuir a paliar l'impacte al medi ambient, algunes marques iconogràfiques del món del prét-à-porter s'han afegit a les polítiques de promoció de l'economia circular. Els productes inclosos en aquesta col·leció són els mateixos que fabrica la marca arreu del món, només que aquests són peces de roba usada. Amb això la marca vol donar una segona vida a la seva producció i ofereix els seus articles que han estat retornats, com a part de la seva garantia, o bé que han resultat defectuosos. Després d'una neteja i una reparació professional els productes tornen al seu estat original i es venen per Internet a preu reduït.\nEn aquests moments la campanya està en fase pilot, de juny a setembre. Amb aquesta iniciativa espera ajudar a canviar el comportament dels seus clients com a consumidors i a mostrar que la reutilització no minva la qualitat dels seus productes.


Gonell (PSC), preocupat per l’ascens de Vox i per la irrupció de la CUP - Canal 21\nGonell (PSC), preocupat per l’ascens de Vox i per la irrupció de la CUP\nJoan Castor Gonell considera que una victòria socialista a les eleccions del 10-N pot sevir per aportar solucions al problema de Catalunya, però també per superar el bloqueig polític d’Espanya amb un govern progressista. Segons el candidat del PSC al Senat, encaren la cita electoral de la millor manera possible. També amb vocació de diàleg i d’ocupar la centralitat, tot i que els socialistes són “l’ase dels cops” per les crítiques i acusacions que els arriben des de la dreta i des de l’independentisme.\nDurant una entrevista a Canal 21 Ebre, Gonell no ha dubtat en declarar-se “preocupat” pel possible ascens de Vox, ja que podria fer que les dretes puguen sumar i governar. De fet, ha dit que les solucions proposades per la dreta, com suprimir les autonomies, “són com tirar gasolina al foc”.\nDe la mateixa manera, també ha expressat el seu neguit per la irrupció de la CUP a la política espanyola. Gonell ha dit que, mentre que Vox proposa solucionar el problema català amb mà dura, la proposta de la CUP només és “trencar-ho tot”.\nL’alcalde de Sant Jaume d’Enveja també ha destacat algunes propostes del programa del PSC, com la lluita contra la regressió del Delta i l’emergència climàtica, l’aposta per l’economia verda o l’alliberament dels peatges de l’AP-7.\nTags: CatalunyaEspanyaJoan Castor GonellMontsiàPolíticaPSCPSOESant Jaume d'Enveja\nEs confirma el positiu de mixomatosi de la llebre ibèrica a la Ràpita\nDe la Vega: ‘El govern de Sánchez és l’únic que ha estat al costat dels municipis de l’Ebre’\nDe la Vega: 'El govern de Sánchez és l’únic que ha estat al costat dels municipis de l’Ebre'\nL'Entrellat. Divendres 8 de novembre del 2019\nEdició del divendres, 8 de novembre del 2019


15 millors clips divertits i pel·lícules divertides per veure a YouTube (amb enllaços) - Social Media, Tech | Juliol 2022\nEl vídeo s'està convertint en l'eix central del contingut en línia. Diàriament es carreguen milers d’hores de contingut de vídeo divertit a YouTube i Facebook. La gent mira clips divertits i clips de pel·lícules divertides per matar el temps o simplement per gaudir. En aquest article us mostrarem els millors clips divertits que sempre podeu veure.\n1- Aquest vídeo mostra la vida d’un teixidor de mel. Però, què és tan divertit. Espereu fins que escolteu la narració que hi ha darrere d'aquest divertit vídeo.\n2- Aquest és el més estrany i divertit dels clips més divertits que podeu veure a YouTube. Aquest vídeo mostra la cara d’un personatge de dibuixos animats imposat a les de moltes altres cares de dibuixos animats famosos.\n3- Aquest vídeo amb milions de visualitzacions és hilarant. Quan un llangardaix salta aleatòriament sobre un nou reporter, les coses marxen al sud prou ràpidament.\n4- Aquest és un fantàstic clip de pel·lícula en què un nen parla d’un somni.\n5- Algú va editar una cançó de Taylor Swift i hi apareixia una cabra. Aquest és un gran clip divertit per veure a YouTube.\n6- Aquest vídeo té més de 126 milions de visualitzacions. Un tipus d'aquest vídeo mostra com els animals mengen el menjar.\n7- Potser és el xèrif més divertit de la ciutat.\n9- Vigileu fins que el gat salta\n10- David Blaine ho va tornar a fer\n11- Creus que la gent té por de la tecnologia? Després de veure aquest fantàstic clip divertit, diria que sí.\n12- Aquest famós vídeo divertit és un remix i edició d'una famosa cançó realitzada en un vídeo per a nens\n13- Aquests dos nois bojos i estranys estan fent algunes coses sensibles en aquest vídeo.\n14- Un home molt borratxo va a una botiga per comprar més cervesa. És el que anomenem dedicació.\n15- Aquesta mandra mandrosa intentava creuar la carretera quan un home va decidir posar-li les coses fàcils. És un dels clips més divertits que veieu a YouTube.\ndescarrega aplicacions divertides


L´Ajuntament i el València C.F. sumen esforços per a donar suport al sector faller - De festa en festa\n22 de septiembre de 2020 22 de septiembre de 2020 defesta_enfesta\t0 comentarios\t#ArtistesFallers, #Falles, #València, #ValenciaCF\nEl regidor de Cultura Festiva, Carlos Galiana, ha presentat este dimarts l’acord de col·laboració entre l’Ajuntament de València i el València CF. per a la promoció i suport de la Festa de les Falles i de la labor del sector faller. Segons este acord, el València CF durà a terme diferents iniciatives de promoció de les Falles i la cultura local durant la temporada 2020/2021 del Campionat de Lliga de Primera Divisió.\nL’estadi de Mestalla ha acollit la presentació de l’acord, en el qual han participat el regidor de Cultura Festiva i president de la Junta Central Fallera, Carlos Galiana, i el president del València CF, Anil Murthy. Tal com s’assenyala en l’acord, l’objectiu d’esta iniciativa conjunta és «donar suport a la cultura local i al col·lectiu Faller, tan directament afectat per la crisi del COVID-19, i conjuminar sinergies entre el València CF i l’Ajuntament de València, a través de la Regidoria de Cultura Festiva, per a la promoció de les falles i el suport als Gremis Fallers de València, Alacant i Borriana».\nTal com ha explicat el regidor Carlos Galiana «no és només regalar un ninot; és molt més: és fer campanya, és fer promoció, és fer d’ambaixadors de la marca València. I crec que per a això, tindre al nostre costat un club com el València CF, és fonamental». Per això, el delegat de Cultura Festiva ha agraït al club «esta magnífica campanya«, i ha destacat la col·laboració que s’estén també a altres àmbits, com per exemple en l’esment al Mercat Central de València en les samarretes dels jugadors.\nPer part seua, Anil Murthy ha subratllat «el compromís del club i de la gent que li envolta de ser un referent per a la societat valenciana, especialment en esta situació sense precedents». «Amb el turisme sota mínims –ha continuat el president del València CF- amb esta bandera de la ciutat València que són les Falles, cancel·lades, amb molts sectors productius quasi paralitzats i amb molta gent que està passant-ho malament, vam tindre esta idea, que vam plantejar a l’Ajuntament». Murthy ha agraït «l’entusiasme i la sensibilitat del Govern Municipal des del primer moment», i ha explicat que l’«objectiu, més enllà dels ninots, que estic segur que encantaran als clubs participants, és també promocionar la marca de València, i tornar a compartir les Falles. I també mostrar al món el treball tan important del gremi d’artesans i artistes fallers, únic en el món, i que ara l’està passant malament. Ara més que mai toca fer costat i estar junt amb la societat valenciana», ha conclòs.\n← Alicante aprueba una subvención de 371.000€ a las 89 comisiones de hogueras para fomentar la calidad de los monumentos de cara a 2021\nEl València C.F. obsequiarà als equips visitants a Mestalla amb ninots fallers →


Recepta per una FP Europea: més recursos pels estudiants que cursen una mobilitat a un altre país\nEls ponents del col·loqui “La mobilitat dels joves d’FP: una oportunitat d’accés al treball; un factor de millora de la competitivitat” reclamen que els governs regionals ajudin als centres de formació professional a coordinar la mobilitat dels estudiants. També demanen que les escoles acompanyin amb més cura als alumnes.\nFer un Erasmus és, avui en dia, un fet habitual entre els universitaris. L’espai europeu d’ensenyament superior permet que els centres educatius puguin parlar amb un llenguatge comú de crèdits, i que els alumnes convalidin allò après a l’estranger. Les universitats, a més, compten amb el personal necessari per gestionar les estades. Els centres de Formació Professional, però, no gaudeixen d’aquestes condicions. Hi ha, per tant, un decalatge entre la mobilitat dels alumnes universitaris, i la dels joves d’FP. D’això han tractat els col·loquis “La mobilitat dels joves d’FP: una oportunitat d’accés al treball; un factor de millora de la competitivitat”, organitzats per la Fundació Catalunya Europa (FCE).\nLes jornades formen part d’un programa de recerca sobre la mobilitat en l’àmbit de la formació professional finançat per la Comissió Europea. Com a part d’aquest, la FCE ha posat en marxa un observatori al seu blog, Agenda Europea. Els col·loquis s’han celebrat a la seu de la Cambra de Comerç de Girona, aquest matí; i al Palau Macaya, de l’Obra Social La Caixa, a Barcelona, ahir. Totes dues organitzacions han ajudat a la celebració de l’esdeveniment, que té el suport de la Comissió Europea. En el cas de Barcelona les jornades han comptat amb la participació de l’Hble. Meritxell Ruiz, consellera d’Ensenyament de la Generalitat. Ruiz ha reclamat la implicació “de les institucions europees per facilitar la mobilitat d’alumnes i docents d’FP”, i ha avançat que el Departament s’implicarà més intensament en la seva promoció.\nA Girona, Domènec Espadalé, president de la Cambra de Comerç de la demarcació, i Josep Polanco, director dels serveis territorials d’Ensenyament de la Generalitat, han donat la benvinguda. Polanco ha explicat que actualment hi ha en funcionament “14 projectes de mobilitat a la província de Girona”, i que la intenció del Departament és “créixer fins a 17”. Espadalé, per la seva part, ha reclamat una participació més intensiva de les companyies en els programes de formació.\nA tots dos llocs experts de la FCE i de les organitzacions convidades han participat en els col·loquis. Ernest Maragall, vicepresident de la Fundació i diputat del grup Els Verds/ALE al Parlament Europeu, ha descrit un panorama de partida on “la mobilitat a la FP té encara un paper tímid”, si es compara amb els intercanvis universitaris. Una cinquena part dels alumnes d’ensenyament superior participen, en algun moment de la seva formació, en una estada Erasmus.\nMentrestant, els alumnes d’FP afronten més dificultats que les dels alumnes universitaris. L’aprenentatge de llengües és sovint un repte major pel primer col·lectiu. Però també el fet que les persones que han de cursar una estada solen ser “joves que surten per primera vegada per un període de temps llarg”, ha apuntat Christiane Demontès, presidenta de la Fundació de les Regions Europees per la Recerca, l’Educació i la Formació. Cal que els centres d’ensenyament i les administracions acompanyin, per tant, “als estudiants i les famílies” durant tot el procés, per tal de facilitar la integració al lloc de destí. Les regions, per la seva banda, també haurien d’ajudar a les escoles a gestionar els intercanvis. A diferència dels estudiants universitaris, aquests no compten amb la capacitat administrativa de les Universitats, més grans i amb major dotació de recursos humans.\nCal afegir que cada país regula l’FP de manera diferent, un tret que complica l’homologació dels continguts apresos a l’estranger, o l’establiment d’acords de mobilitat. Tal i com explica Demontès, “en algunes regions els joves compten amb un contracte d’empresa, però en d’altres realitzen una estada de pràctica”. L’organització curricular també pot variar. Com es pot gestionar la mobilitat en aquestes circumstàncies? Uwe Peleikis, director adjunt de l’Escola de Comerç 1 de Stuttgart, ha avançat algunes estratègies: “Estem realitzant un projecte pilot, que combina formació teòrica a Catalunya amb ensenyament pràctic a Alemanya”. La clau està en aprofitar les fortaleses de cada sistema: mentre el model dual alemany permet un aprenentatge intensiu en el lloc de treball; l’espanyol “és més fort, a nivell teòric”. “L’intercanvi de coneixements entre responsables d’FP pot ajudar a que coneguin el funcionament de l’FP d’altres països”, afegeix aquest expert.\nCatalunya, per la seva banda, ha posat en marxa iniciatives prometedores en els últims anys. El programa de suport a la mobilitat del Departament d’ensenyament proporciona assessorament als centres formatius que volen realitzar una estada internacional, ha explicat Estanislau Vidal-Folch, subdirector general de Programes, Formació i Innovació del Departament d’Ensenyament. I, per tal de facilitar l’aprenentatge d’idiomes estrangers, “el Departament està introduint l’aprenentatge de llengües com l’anglès” en el currículum, més enllà de “les assignatures específiques”. Vidal-Folch també ha recordat que la carta Erasmus d’ensenyament superior agilitza els tràmits d’establiment de les estades a 120 centres [catalans] d’FP, en el cas dels graus superiors. La intenció és ampliar-lo a 25 més, ha avançat. Vidal-Folch ha reconegut, però, que l’import de les beques de mobilitat per estudiants de graus superiors és encara limitat. El motiu? Aquests cicles han de competir pel mateix finançament Erasmus que els programes universitaris.\nLa participació de les empreses, en tot cas, és fonamental. Bàrbara Arimont, responsable de recursos humans de Nestlé, ha explicat que la seva empresa inicià el 2013 un programa de mobilitat laboral que permet a 10.000 joves realitzar estades europees a diferents delegacions de la companyia. I, tot i que els estudiants d’FP Dual que hi participen -350- encara representen una minoria, els resultats són prometedors: Arimont ha citat el cas de cinc estudiants de Girona que cursaren una estada a Alemanya. D’aquests, dos segueixes al país. I, en general, l’estada ha servit per augmentar les seves habilitats com a professionals.\nQueda, per tant, molt per fer per aconseguir que algun dia els estudiants de formació professional puguin fer estades internacionals amb tanta facilitat com els universitaris. Però, com ha apuntat Maragall, “qui aprofiti les oportunitats que s’obren ara en traurà beneficis”. La Unió Europea és cada cop més conscient del problema, fins al punt que es discuteix al Parlament Europeu –l’eurodiputat dels verds ha presentat al legislatiu comunitari un informe que apunta a les mancances de l’FP, pel que fa a la mobilitat–. I hi ha una “coalició d’actors”, entre ells empreses, administracions, centres educatius, interessats en fer de la mobilitat en la formació professional una realitat. Quines seran les claus del futur? Francesc Colomé, Xavier Farriols i Josep Francí, experts de la FCE i autors de l’estudi “La mobilitat dels joves a la formació professional”, han avançat algunes clau. Entre elles, comptar amb “estructures intermèdies” com les regions, que facilitin la gestió de la mobilitat per part dels centres d’ensenyament; allargar les estades, que ara solen ser de dos mesos, o millorar-ne el finançament.\nPresentació Uwe Peleikis Press clipping Mobilitat FP Programa Mobilitat FP a Barcelona Programa Mobilitat FP a Girona\nJavier Martínez-Cantó guanya l'Ajut a la Recerca 'Llegat Pasqual Maragall 2018'\nConvocatòria oberta: VI Premi 'Catalunya Europa Segle XXI' amb el suport de la Fundació Banc Sabadell\nLlegat Pasqual Maragall Pasqual Maragall Europa Premi Covid-19 manifest Catalunya recerca Canvi climàtic SPI Europa social UE Europa econòmica Metròpolis política espanyola Desigualtats Regions


Serveis del Barcelona City Hotel (Hotel Universal)\nT’oferim un hotel al costat del Passeig de Gràcia de Barcelona perquè gaudeixis la ciutat des d’un lloc privilegiat. A més, volem que quan arribis al Barcelona City Hotel, et trobis com a casa oferint-te els serveis necessaris perquè et sentis com a casa.\nTriïs l’habitació que triïs al nostre hotel, durant el teu allotjament t’oferim:\nWi-fi d’alta velocitat (fibra òptica).\nAparcament disponible a les rodalies de l’hotel amb tarifa diària de 30,00 €. Els nostres clients tenen un 30% descompte per la qual cosa només paguen 21,00 €. Un cop feta la reserva, contacti amb l’allotjament mitjançant correu electrònic per obtenir més informació.


30 setembre 2020 02:05\nJaume Corbera | 22 octubre 2000\nAquestes darreres setmanes, fins i tot mesos, hem viscut unes quantes polèmiques originades en la possibilitat o no d'exercir uns drets que creim que són nostres perquè responen a una decisió majoritària dels qui legalment ens representen, o en la possibilitat d'exhibir uns símbols que pensam que ens identifiquen. Com passa molt sovint, però, pareix que aquestes polèmiques han acabat sense que se n'hagi tret cap conclusió, ni en un sentit ni en l'altre; els mitjans de comunicació les han deixades morir i ningú no ha sabut "o no ha volgut" mostrar-ne el fons vertader.\nLa primera gran polèmica va ser "i aquesta sé que encara dura" la de l'ecotaxa: la majoria governant a les Balears decideix que s'ha d'imposar un tribut als turistes per ajudar a mantenir el medi de les illes, perquè els recursos econòmics de què disposam per la via normal no ens permeten resoldre els problemes ambientals. Molts s'hi manifesten en contra, principalment els empresaris turístics i el partit que clarament els representa. Pocs, però, s'entretenen a analitzar el fons de la qüestió: l'impost és necessari perquè els diners que tenim no ens basten... I per què no ens basten, si diuen que som la comunitat més rica d'Espanya? On són els nostres doblers?\nUna altra polèmica va sorgir quan el Conseller d'Obres Públiques i Transports va anar a Madrid a renegociar el Conveni de Carreteres. La resposta va ser, si ho vaig entendre bé, que no, que el conveni firmat deia que s'havien de fer tantes d'autopistes, i si no es feien no hi havia sous per millorar carreteres. Tot d'una hi va haver protestes aquí i es va estendre el comentari que érem nosaltres els qui havíem de decidir què volíem, i que a Madrid no ens havien de dir quin tipus de carreteres havíem de fer. Semblant ha estat el cas del problema de l'aigua: el Ministeri madrileny "per molt que el dugui un mallorquí, és ben madrileny" vol fer pertot grans dessaladores, mentre que el petit Govern illenc vol fer altres actuacions que no agreugin el problema energètic. La qüestió, però, és que per fer les nostres carreteres com nosaltres volem o per aplicar les nostres solucions a la manca d'aigua necessitam que Madrid ens umpli la caixa... que prèviament ens ha buidat.\nAra, fa més poc, s'ha mogut una altra polèmica: la de les matrícules dels vehicles automòbils. El govern espanyol ha decidit que al nou model de matrícula només hi hauria l'identificatiu de la Unió Europea i el d'Espanya, la «E», sense lloc per als «regionalismes». Tot d'una hem tornat tenir, a casa nostra i a altres comunitats sensibles a aquesta qüestió, una nova polèmica, en què els partits dits «nacionalistes», i organitzacions cíviques diverses, han reclamat que devora la «E» s'hi pugui posar "en el nostre cas" les sigles «IB». La resposta de qualque ministre ha estat que és tan lògic que a Espanya s'hi posi la «E» com que a França s'hi posi la «F», a Alemanya la «D», a Itàlia la «I», etc. És a dir: ¿no som a Espanya? I doncs, ¿per què no basta la «E»? Les matrícules identifiquen estats, i res més. En qualsevol d'aquestes polèmiques queda clar, ben clar, que és el govern de l'estat el qui realment decideix fins al més mínim detall la nostra manera d'organització social, el qui ens condiciona en tot. És l'estat, en el nostre cas l'estat espanyol, el qui ens permet o no exercir la nostra teòrica sobirania, la sobirania que ens correspondria com a comunitat natural diferenciada per la història, la llengua, la cultura, l'economia, l'entorn geogràfic... L'estat que ara tenim ha fet petites concessions a comunitats locals, que ha anomenat «Estatut d'Autonomia», perquè es pugui decidir més d'a prop sobre qüestions més o manco insignificants de la vida diària (la neteja dels torrents, la urbanització del territori, el manteniment de les escoles, l'horari laboral dels comerços, la supervivència de les particularitats folklòriques "la llengua local, els balls regionals...), però ha anat ben alerta a amollar tot allò que és realment important i transcendent: la gestió total dels recursos econòmics generats per la comunitat, l'organització d'un sistema educatiu propi, la creació d'un sistema judicial i policial autòcton, la capacitat de cohesionar la societat mitjançant l'ús exclusiu de la llengua pròpia "en el nostre cas, la catalana" i la valorització de la cultura del país, la possibilitat de decidir tenir o no un exèrcit, la representació internacional...\nSi tenguéssim el nostre estat "qualcú pensa que millor encara si no en tenguéssim cap", no hauríem d'imposar ecotaxes, perquè els doblers ens bastarien bé per adobar tots els mals fets al medi "que potser tampoc no hauríem fet"; no hauríem d'anar a Madrid a demanar caritat per poder fer les carreteres que nosaltres voldríem o per posar les nostres pròpies solucions a la manca d'aigua; i no hauríem de posar la «E» a les matrícules dels autos. I podríem tenir la nostra policia i els nostres jutges, que parlarien en la nostra llengua, la qual no passaria gens de pena, i a les nostres escoles s'ensenyaria el que nosaltres volguéssim, sense por de «Decretos de Humanidades», i decidiríem si volíem o no un exèrcit, i internacionalment seríem coneguts i respectats com a nosaltres mateixos, no com un bocinet insignificant d'un altre que només sap que existim per xuclar-nos la sang.\nResponent a Arzalluz, que demanava que la Unió Europea s'implicàs en la recerca de solució a la qüestió basca, qualcú li ha dit que la Unió Europea no li podia fer cas perquè és una unió d'estats, i aquesta és una qüestió interna d'uns estats en concret. La cosa, doncs, és clara: si volem ser qualcú a Europa, hem de ser un estat. Ho diuen ells mateixos. No es tracta, en definitiva, de posar «IB» devora "sota" «E», sinó de prescindir de la «E». Qui ho vulgui entendre, que ho entengui.


NOTÍCIES D'ESTABLIMENTS: La junta de l'Associació de Veïns va fer balanç de les actuacions en l'assemblea general\nLa junta de l'Associació de Veïns va fer balanç de les actuacions en l'assemblea general\ndivendres, de desembre 21, 2012\nEl 13 de desembre de 2012 va tenir lloc l'Assemblea anual de l'Associació de Veïns d'Establiments. Els principals temes tractats foren:\nGasoducte. Jon Kobeaga exposa les gestions i les al·legacions presentades a la darrera proposta d’ENDESA, que continua amb el trajecte inicial, encara que admet com a alternativa el trajecte defensat per nosaltres. S’ha aconseguit una entrevista amb el Conseller de Medi Ambient. Ara s’intenta aconseguir una altra amb el president de la Comissió de Medi Ambient. Aquesta Comissió haurà d’aprovar o rebutjar la proposta. Es reconeix la feina extraordinària feta per Jon, Angel i Pedro P. en l’elaboració de l’al·legació. Toni Sureda també hi ha col·laborat.\nAigua i clavegueram. Pedro Torres exposa que un acord del plenari de l’Ajuntament de 2011 aprovava la conducció d’aigües a la zona PERI, a càrrec d’EMAYA. Però, ara diuen que no hi ha doblers. Han ofert l’opció que els veïns que vulguin aportin 12000€. Es comenta la possibilitat d’acudir a la via judicial per exigir a l’ajuntament el compliment del seu deure. Però, això costarà doblers i encara que guanyem el cas no és segur que l’ajuntament faci les obres. Es comenta que hi ha una modalitat de justícia gratuïta, però no queda clar si hi ens podríem acollir. De totes formes el president demana que la misser disposada a col·laborar vengui a la Junta i exposi els costs i les possibilitats d’aquesta via.\nBiblioteca, Poliesportiu i Centre mèdic. Joan Mas relata que l’ajuntament tancà la biblioteca del barri després de deixar-la “morir”. L’Associació demanà que la traslladessin a la casa de la vila. Després tinguérem la idea de crear un lloc d’encontre cultural, dut per voluntaris, però no es va materialitzar. Sebastià diu que a la biblioteca hi havia una carpeta amb articles i fotocòpies de documents de la història d’Establiments que cal recuperar.\nAl final del curs l’ajuntament va tancar el Poliesportiu. L’Associació demanà que es pogué obrir els horabaixes ja que és l’únic espai per a que la joventut es pugui trobar i teníem un voluntari per obrir-lo. Els representants de l’ajuntament posaren la condició que ens féssim càrrec de la responsabilitat civil. A l’efecte varem subscriure una assegurança que cobreix totes les activitats organitzades per l’Associació. Alguns socis s’oposen a que haguem de pagar per disposar d’un espai que és públic. Fins i tot suggereixen que es llevin les barreres. Però deixar una instal·lació que també necessita el col·legi sense control pot suposar problemes nous. Jaume Cabot diu que el club de basket ha d’anar a entrenar a les pistes d’altra barriada. Acordam que estudiarem com resoldre aquesta situació. El centre metge que s’havia de traslladat al casal, també haurà d’esperar a millors temps.\nCamins públics El camí de Can Mallol, que encara espera sentència, ha tornat a ser tancat pel propietari acollint-se a un auto del Tribunal de lo Contenciós per evitar el possibles perjudicis econòmics a l’explotació de ramadera. Comentam que els drets econòmics han passat per damunt al dret de lliure circulació. Continuem esperant. El tram de la carretera que discorre al costat de Son Berga continua sent un problema de seguretat vial. Es torna a proposar una via peatonal per l’interior de la finca. El problema rau en convèncer al Consell que és el responsable de la carretera M 1040.\nEstat de comptes Pep Forteza, el president, que per falta de tresorer, s’encarrega de la contabilitat, presenta un resum: Hem gastat 7309€ i n’he ingressat 2.175, estam pendent de cobrar la subvenció promesa per l’ajuntament. En aquest moment al compte hi ha 9.352.\nS’aprova la gestió i no hi ha precs ni preguntes. Sí,el suggeriment que cal cuidar la informació als socis.\nPublicat per a.v.establiments@gmail.com a divendres, de desembre 21, 2012


M’agrada molt Brahms… | política&prosa\nM’agrada molt Brahms…\nI no em dic Françoise Sagan ni Ingrid Bergman\nAnthony Perkins a la pel·lícula Aimez-vous Brahms... de 1961.\nRosa Massagué 15 juny 2021\nComenço l’article amb aquella cosa tan poc periodística que és parlar d’una mateixa. De fet, l’article serà una mica personal. I tot per dir que m’agrada la música de Johannes Brahms, que sempre m’ha agradat, que l’he trobat molt a faltar en viu. I també, i sobretot, per dir que detecto, potser equivocadament, un renovat interès per aquesta figura enorme del romanticisme tardà.\nUn dels primers discos que van entrar a casa va ser un de 45 rpm amb una selecció de les seves Danses Hongareses. Jo, que de molt petita volia ser ballarina, em tancava a l’habitació on hi havia el tocadiscos (marca Kolster) i em posava a ballar, sense aconseguir, però, que les meves piruetes cassessin amb el compàs i amb els sobtats canvis de ritme de les peces. Tot i això, em va començar a agradar Brahms. Poc després vaig veure una foto d’aquell senyor gran, barbut i una mica escabellat, però amb cara de bon jan i em va caure en gràcia el seu posat.\nAnys després, de joveneta, vaig anar al cine i vaig veure una pel·lícula que es deia No me digas adiós. La història melodramàtica era ben senzilla, una dona (Ingrid Bergman) que està entrant a l’edat madura i que manté una relació sense massa futur amb un amant infidel (Yves Montand), s’enamora d’un jove (Anthony Perkins) quinze anys més jove que ella.\nLa història, naturalment, acaba malament i amb llàgrimes, les de la dona que renuncia al jove i es queda amb l’amant que seguirà sent-li deslleial, unes llàgrimes que en la pantalla es barregen amb les gotes de pluja que van caient sobre el vidre del cotxe que condueix. I un cop a casa, en desmaquillar-se, constata que, perduda la joventut, s’obre una nova etapa en què haurà de conviure amb la solitud i fer-la seva. Els straussians em diran heretge, però no és massa diferent del que li passa a la Mariscala de Der Rosenkavalier.\nEl París que ansiejàvem\nTornada a veure anys després, la pel·lícula, que va dirigir Anatole Litvak el 1961, la vaig trobar –de fet, ho és– molt fluixa, amb uns diàlegs que semblen de fusta, però la primera vegada em va colpir molt, i això va ser així, sí, per la història romàntica que explicava, i també perquè passava en aquell París dels anys cinquanta que ansiejàvem des de la nostra tristor, el París de les boîtes i dels clubs de jazz, un món on les relacions eren molt obertes i amb poques restriccions. Però sobretot el que impactava, o almenys és el que a mi em va passar, era l’embolcall musical fet amb les simfonies números 1 i 3 de Brahms que formen la banda sonora juntament amb una cançó de Georges Auric que és una adaptació del tercer moviment de la tercera del compositor d’Hamburg.\nLa pel·lícula en la seva versió original és Aimez-vous Brahms… (sense interrogant i amb tres punts suspensius) i està basada en una novel·la de poc més de cent pàgines d’una jove Françoise Sagan (a l’escriptora francesa tot li va arribar molt jove, tant l’èxit com la davallada) que va publicar el 1959. Després de veure la peli, Brahms encara em va agradar més i l’antiga Salle Pleyel on s’hi fa el concert de la pel·lícula la interpretació del qual la dona i el jove no segueixen perquè discuteixen asseguts a una escala de l’auditori, però els espectadors sí que l’escoltem, es va convertir en un lloc de culte en unes visites amoroses a París. I també va ser obligada la lectura d’Aimez-vous Brahms.. (sense interrogant i amb dos punts suspensius) en una edició de la col·lecció Le Livre de Poche, un llibre que avui el pas del temps li ha enfosquit les pàgines.\nAmb els anys, el meu coneixement de Brahms –i la meva admiració– es va anar ampliant amb el seu gran rèquiem, l’Ein deutsches Requiem; els concerts per a violí i orquestra i per a piano i orquestra, l’Obertura tràgica, els Valsos amorosos per a quatre veus i piano a quatre mans o el cicle per a veu i piano Die schöne Magelone. M’ha seguit agradant Brahms tot i les poques possibilitats de gaudi en directe perquè les seves obres no han estat massa freqüents en els nostres auditoris, com si encara ens trobéssim a les darreries del segle XIX i començaments del XX quan la crítica el condemnava i moltes orquestres i solistes es negaven a interpretar les seves obres que trobaven impossibles.\nDesprés de ser bandejat durant molt temps pels nostres programadors per considerar-lo un compositor poc comercial, Brahms s’està posant de moda entre nosaltres. Veig diverses pistes que m’ho fan pensar. Una d’elles no és musical. És literària i és la recent edició en català de la novel·la de Sagan traduïda per Josep Maria Pinto i editada per Viena Editorial, amb el títol T’agrada Brahms? (amb interrogant i sense els dos punts suspensius de l’original).\nLes altres pistes ja són musicals. En la nova temporada tindrem una bona colla de brahms. La programació del Cicle Palau 100 farà una cosa important, la integral de les quatre simfonies del compositor a càrrec de l’Orquestra Simfònica de la Ràdio de Suècia dirigida per Daniel Harding el maig de l’any vinent. Però al Palau també hi haurà altres obres del compositor com el seu concert per a violí i orquestra interpretat per la Simfònica de la Ràdio de Berlín dirigida per Vladimir Jurowski amb el violinista Leonidas Kavakos, i tot una colla de quartets, rapsòdies, intermezzi, i un trio. La presència de Brahms a L’Auditori és més discreta, però la programació de la nova temporada està amanida amb tres simfonies, les 1, 3 i 4, interpretades per l’OBC, un concert per a piano i orquestra, un trio i unes cançons. I la segona simfonia no mancarà. La interpretarà al Palau l’Orquestra Camera Musicae dins de la programació d’aquesta formació.\nSi es vol, es podrà gaudir molt més de la interpretació d’aquestes obres havent conegut quin era el seu procés creatiu, com i d’on li venia la inspiració, coses que el mateix Brahms explicava al violinista i periodista Arthur M. Abell i que aquest va recollir en el llibre Música i inspiració que Fragmenta va editar a finals de l’any passat.\nHi ha també un últim indici que em fa pensar en aquesta mena de Brahms revival. Es tracta dels dos programes radiofònics que l’espai Els homes Clàssics de Catalunya Música van dedicar-li fa poques setmanes, reconeixent els seus autors, Albert Galcerán i Pedro Pardo, que en els gairebé dos-cents programes que han fet, mai li havien destinat un programa al gran savi musical d’Hamburg.\nAra només cal que no se’ns indigesti tanta música del compositor alemany després d’anys de dejuni obligat. Tampoc cal que digui que em segueix agradant Brahms. Molt.\n2021-06-15T21:19:44+02:00 Rosa Massagué|\nHa treballat a El Periódico des de la seva fundació l’any 1978, amb etapes de corresponsal a Londres i Roma. És autora del llibre “El legado p


La Casa de la Cultura de Pego acull l’exposició ‘Dones sindicalistes feministes’ – Ràdio Pego\nLa Casa de la Cultura de Pego acull l’exposició ‘Dones sindicalistes feministes’\n15 de novembre de 2011 Sara Garcia 0 Comment\nLa mostra promoguda per CCOO i FEIS i promocionada a Pego per la Mancomunitat de Serveis Socials de Pego i les Valls és un homenatge al treball i la lluita de les dones per a aconseguir els drets socials, laborals i polítics. Des de divendres passat i fins el 15 de desembre es pot visitar a la Casa de Cultura de Pego l’exposició ‘Dones Sindicalistes Feministes’, que ha realitzat la Fundació d’Estudis i Iniciatives Sociolaborals (FEIS) de CCOO PV.\nDivendres passat, durant la inauguració de l’exposició ‘Dones Sindicalistes Feministes’, promoguda per CCOO i FEIS i promocionada a Pego per la Mancomunitat de Serveis Socials de Pego i les Valls, la responsable de la Secretaria d’Igualtat i Formació de CCOO l’Alacantí – Els Marines, María Candelas, va emfatitzar durant la inauguració d’aquesta exposició la conveniència de visibilitzar el treball de les dones i la seua lluita per aconseguir drets socials, laborals i polítics, més encara en una data tan pròxima al Dia Internacional contra la Violència de Gènere, “ja que només aconseguint la igualtat real i efectiva s’eliminarà la violència contra les dones”.\nPer la seua banda, la presidenta de FEIS, Dolores Sánchez, va fer un encertat recorregut de l’exposició, que és “l’expressió d’un llibre i d’un documental”, és a dir, el complement per a conèixer millor la presència de les dones valencianes en la creació de sindicats com CCOO. Dolores Sánchez va acostar als assistents les experiències de les dones sindicalistes feministes de CCOO PV, recollides en el llibre ‘Dones sindicalistes feministes CCOO PV 1956 – 1982’ i part d’elles també mostrades en el documental creat per tres joves inquietes, Sonia García López, Rocío Alcalá del Olmo i Ana Martínez. El documental es titula ‘Mamà ha treballat’ i dóna veu a cinc dones que treballaren per la llibertat i se situaren a l’avantguarda dels moviments obrers quan la dictadura franquista donava les seues últimes cuetejades.\nEl llibre és el primer projecte d’aquest tercet. ‘Dones Sindicalistes Feministes 1956 -1982’ naix a propòsit d’una preocupació. Una preocupació que va aparèixer durant la celebració dels 20 anys de CCOO PV, quan en la fotografia oficial que mostrava els fundadors de l’organització sindical només aparegueren corbates. Davant aquesta imatge un grup de dones sindicalistes que havien estat des del principi en l’organització del sindicat es van sentir molestes i es van posar mans a l’obra per a visibilitzar la seua presència. La proposta que ara mostra CCOO PV la posa damunt la taula Manuela Ortega. En ella es recull el testimoni de 24 dones molt representatives del sindicat.\nL’esperit de ‘Dones Sindicalistes Feministes’ és donar veu a les entrevistades, dones que es van fer adultes, actives, entre els anys 70 i 80. De distintes procedències, el trencaclosques que representen s’uneix per la manera en que es feren dones ‘dignes’, dones senceres, plenes. I és que cadascuna de les protagonistes del llibre venien de situacions difícils que, a través de distintes organitzacions antifranquistes, es van fer fortes i riques, personalment parlant. Una trajectòria que les duu a, a més d’esdevenir sindicalistes, esdevenir feministes. O dit d’una altra manera, “La història mai ha estat justa a l’hora de parlar de les dones i molt menys de les sindicalistes i feministes. Juntar totes les dones de CCOO que han lluitat des del moviment obrer, en ocasions des de la clandestinitat, i plasmar-les en una obra seria impossible. Per qüestions òbvies hem recollit 24 històries de vida. Aquestes són una mostra d’esforç i de tenacitat; ens han demostrat com el món del treball fa canviar el món de la política i avui els drets d’igualtat laboral són un fet, tot i que la igualtat real encara quede lluny per les resistències als canvis.\nAmb aquest homenatge es pretén fer justícia a totes elles, però també és un homenatge a totes les sindicalistes que anònimament lluiten dia a dia perquè el món siga més just i equitatiu”. Escriu Cándida Barroso Chuliá, secretària de la Dona de CCOO PV com a introducció al llibre.\nA la inauguració també va assistir una representació de l’Ajuntament de la localitat, amb la presència del regidor d’Igualtat i President de la Mancomunitat de Pego, l’Atzúbia i Valls i de la regidora de Cultura, els que van donar la benvinguda i van ressaltar la necessitat reconèixer el treball i la lluita de les dones en els canvis polítics.\n← Pego rep, per primera vegada a la seua història, la visita d’una Ministra\nUGT i CC OO anuncien una parada de ´collidors´ per la congelació salarial i les ETT →


El coeficient d’absorció específica (o SAR, segons les seves sigles angleses) fa referència a la taxa d’absorció de radiofreqüències del cos. Els valors màxims de SAR són d’1,6 watts per quilogram per als països amb un límit de mitjana superior a 1 gram de teixit i de 2,0 watts per quilogram per als països amb un límit de mitjana superior a 10 grams de teixit. Durant les proves, les radiofreqüències de l’iPhone es fixen als seus nivells màxims de transmissió i el dispositiu es col·loca en posicions que en simulen l’ús habitual en relació amb el cap (sense separació) i a prop del cos (amb una separació de 15 mm).\nPer reduir l’exposició a l’energia de les radiofreqüències, feu servir alguna opció de mans lliures, com ara l’altaveu de mans lliures incorporat, els auriculars subministrats o altres accessoris similars. Porteu l’iPhone a una distància mínima de 15 mm del cos per garantir que els nivells d’exposició es mantinguin per sota dels nivells comprovats. Les fundes amb components metàl·lics poden modificar el comportament de les radiofreqüències del dispositiu, així com el compliment de les directrius d’exposició a radiofreqüències. L’ús del dispositiu en contacte amb components metàl·lics no s’ha comprovat ni certificat.


L’Aquahotel FC marxa | Ràdio Calella Televisió\nEl club deixarà de ser una entitat esportiva calellenca per passar a ser de Pineda. Les diferències de tracte entre els dos clubs esportius de Calella han motivat que l’Aquahotel marxés.\nSegons ha pogut saber Ràdio Calella Televisió, l’entitat fins ara calellenca, ja té un acord tancat amb l’Ajuntament de Pineda per que puguin utilitzar les seves instal·lacions esportives. Aquest compartiran les mateixes amb C.F Pineda.\nEl motiu del canvi de Calella a Pineda rau amb el fet que l’entitat, malgrat jugar al Camp de Mar, havia de fer els entrenaments a les instal•lacions de La Muntanyeta que estan en pitjor estat que les instal•lacions que utilitzen el Cub de Futbol Calella.\nPrecisament aquest últim tram de la temprada passada hi ha hagut més d’una discussió entre tècnics dels dos clubs en referència a les diferents facilitats que l’Ajuntament ha donat a cadascuna de les dues entitats.\nEl juvenil de l’Aquahotel ha quedat segon classificat de la segona divisió grup 27 just darrera del Llavaneres i per damunt del Club de Futbol Calella. Les diferències entre els dos clubs es van fer patents just abans del derbi que es va haver de jugar a Sant Vicenç de Montalt perquè el Camp de Mar estava ocupat per l’Ironman.\nL’Aquahotel ha estat a Calella les temporades,2014/2015 i 2015/2016. Els groguencs aquesta temporada han tingut tretze equips més l’escoleta i ha assolit set ascensos de categoria.\nSegüent Inaugurat el nou espai infantil de la plaça Vicenç Ferrer i el “carrer dels contes”\nAnterior Pilarín Bayés assisteix aquesta tarda a la inauguració oficial de la plaça Vicenç Ferrer i del Carrer dels Contes


L'Esbart Dansaire inicia una nova activitat sota el nom de "Divendres faves tendres"\nDimecres, 20 Novembre 2019 08:48\nImatge d'arxiu del Ballet de Barcelona assajant\nAquest dilluns l’Esbart Dansaire de Rubí va complir 96 anys de vida. I és que el 18 de novembre de 1923, l’entitat va fer la primera ballada al pati de l’escola Montserrat de la nostra ciutat. Però és que, a més a més, l’any 1918 l’Esbart Català de Dansaire va venir a ballar a la ciutat i va ser llavors quan el Doctor Guardiet va pensar que el ball podia ser una de les opcions de diversió de la joventut de l’època.\nSegons el president de l’Esbart Dansaire de Rubí, Joan Camps, van celebrar aquest aniversari el passat divendres iniciant una nova aventura. S’anomena Divendres faves tendres en clara referència a la cançó tradicional infantil La masovera. La idea d’aquesta iniciativa és mostrar totes les activitats que fan a l’edifici Espona, però no només els seus assajos, sinó també les companyies residents. Per exemple, la companyia de Ballet de Barcelona, que assaja quatre hores al dia, a les quals hi afegeix classes de ballet. Són un total de 14 ballarins (11 noies i tres nois) de set nacionalitats diferents. D’aquesta manera, la població rubinenca pot veure un tastet “del que es comença a coure”, segons paraules de Camps. El president de l’Esbart ha dit al programa La Kuadrilla de les 11, que una activitat com aquesta dona molta sensació de proximitat i que es farà una vegada al mes.\nI dues activitats més que té previst fer l’Esbart en el que queda d’aquest 2019. En primer lloc, el 13 de desembre, dia de Santa Llúcia, i dins dels Divendres faves tendres, l’entitat donarà el tret de sortida al Nadal amb una col.laboració amb L’esperit de Nadal, que és el capgrós de l’Associació de Pessebristes de Ciutat Vella, a Barcelona. L’Esbart li farà l’acompanyament a l’Espona en un total de 5 danses. Aquell mateix dia també hi haurà un quinto musical amb la DJ La masovera a partir de les 21h. I ja el dia 21 de desembre, es farà la preestrena del Trencanous a la Sala i l’Esbart Dansaire actuarà per primera vegada amb el Ballet de Barcelona.\nEn darrer terme, Joan Camps també ha explicat que ja estan preparant el centenari de l’Esbart tot i que falten 4 anys. Estan negociant crear un Comitè d’Honor i una comissió del centenari. El que sí està clar és que convidaran a l’Esbart Català de Dansaires per aquest centenari.\nJoan Camps, president de l'Esbart Dansaire de Rubí


Sánchez defensa les mesures per a frenar la pujada del preu de la llum davant les crítiques de l'oposició i la pressió de les elèctriques - À Punt\nEl president espanyol reivindica que el pla de xoc del govern per a retallar els "beneficis extraordinaris" de les elèctriques és en favor de "l'interés general" de la ciutadania mentre que Casado li demana la dimissió\nEl president del govern espanyol, Pedro Sánchez, intervé en la sessió de control del Congrés / Juan Carlos Hidalgo (Efe)\n15 de setembre 2021 - 11:44\nQuasi tres mesos després del seu últim cara a cara, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez i el líder del PP, Pablo Casado, han tornat a trobar-se en el Congrés amb un nou encreuament d'acusacions mútues. Davant l'exigència del principal partit de l'oposició perquè dimitisca, Sánchez ha reivindicat que el paquet de mesures aprovat per l'executiu estatal per a combatre l'increment del preu de la llum i abaratir-ne el rebut va en favor de "l'interés general" de la ciutadania i ha acusat Casado de crispar l'ambient.\nEl dirigent del PP, que li ha demanat responsabilitats al cap de l'executi per l'escalada rècord en el preu de l'electricitat, li ha recriminat que no done solucions als problemes de la ciutadania. "Si vosté demanava dimissions quan la llum pujava un 8%, per què no dimiteix quan puja un 200%? Conteste", ha exigit Casado.\nSánchez ha insistit que el govern espanyol sempre defensarà en la crisi de la llum els interessos dels ciutadans i ciutadanes "per damunt de qualsevol interés i pressió particular", després que les empreses elèctriques hagen amenaçat de detindre l'activitat de les centrals nuclears en conéixer el pla de xoc amb què l'executiu vol retallar els "beneficis extraordinaris".\nRetrets per Catalunya\nLa taula de diàleg que el president espanyol encapçala aquest dimecres a Catalunya també ha protagonitzat el primer xoc amb el cap de l'oposició després de l'aturada estiuenca. Casado ha acusat a Sánchez d'asseure's a "negociar un referèndum" amb qui "ovaciona" els terroristes, en referència als independentistes catalans.\nPer a Casado, Sánchez és ja el "el principal problema d'Espanya" perquè "a més de fracassar amb la Covid", ha incomplit els seus quatre objectius, en disparar "l'atur", "electrocutar" l'escut social amb la pujada de la llum, degradar "totes les llibertats" pel bloqueig del Consell General del Poder Judicial i indultar "colpistes en contra del Suprem" ha dit, fent referència als líders polítics catalans condemnats pel referèndum de l'1 d'octubre.\nEn la rèplica, el president Sánchez ha fet ús de la ironia per a dirigir-se al líder de l'oposició, a qui ha dit que espera veure'l en el Congrés "durant molt de temps", en una al·lusió vetlada a les tensions internes del PP. "Em queda clar que no acostaran el muscle en el que queda de legislatura, se'n va anar amb crispació i ha tornat amb crispació", ha dit Sánchez a Casado. I ha demanat al líder de l'oposició dues coses: complir amb la Constitució i parlar bé d'Espanya a l'estranger.\nEn el seu torn, el portaveu d'Esquerra Republicana de Catalunya, Gabriel Rufián, ha advertit a Pedro Sánchez que la supervivència de l'actual executiu estatal depén de l'èxit de la trobada. Si fracassa la taula de negociació no fracassa només l'independentisme, li ha dit, sinó que "decebrà l'esquerra espanyola". PP i Vox arribaran a La Moncloa, per la qual cosa "ens anirà malament a tots", ha afegit Rufián.\nSánchez no ha comentat res relacionat amb la taula en la seua intervenció i s'ha limitat a respondre a la pregunta formulada per Rufián, que volia saber quin és el criteri del govern en la presa de decisions d'inversions a Catalunya, especialment després del cas del projecte d'ampliació de l'aeroport del Prat, a Barcelona, aparcat almenys durant cinc anys per la falta de suport de la Generalitat catalana.


Casado ofereix a Sánchez reformar la llei electoral per evitar nous futurs bloquejos - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCasado ofereix a Sánchez reformar la llei electoral per evitar nous futurs bloquejos\nagències 07.12.2019 | 23:47\nEl líder del Partit Popular, Pablo Casado, oferirà a el cap de l'Executiu en funcions, Pedro Sánchez, una reforma de la Llei Electoral General (LOREG) si fracassa la investidura amb Podem i ERC amb l'objectiu d'evitar bloquejos en futures eleccions i que el Govern d'Espanya no depengui dels independentistes, segons van assenyalar fonts de la direcció nacional del partit.\nEl PP emmarca aquesta proposta en l'oferta de pactes d'Estat que Casado porta oferint a Sánchez des que es van reunir l'agost del 2018, just després de ser elegit president del Partit Popular en un congrés extraordinari en substitució de Mariano Rajoy.\nAhir el vicesecretari de Comunicació del PP i diputat nacional per Màlaga, Pablo Montesinos, va afirmar que Sánchez utilitza la Carta Magna per «blanquejar la seva negociació amb aquells que precisament volen trencar, fer miques, la Constitució».\nCiutadans torna al centre\nPer la seva banda, Ciutadans està fent moviments per recuperar el centre i mostrar-se útil. La formació, ara sota la batuta d'Inés Arrimadas, està virant cap a posicions que facilitin l'entesa amb Sánchez i el facin «útil» per desbloquejar la situació.


ERC descarta sortir de la Generalitat tot i que Torra no convoqui eleccions - Empordà\nERC descarta sortir de la Generalitat tot i que Torra no convoqui eleccions\nPuigdemont demana no presentar un candidat alternatiu si inhabiliten el cap de l'executiu\nPere Aragonès, dimecres al Parlament. europa press\nPere Aragonès, dimecres al Parlament.\nEl vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, va descartar ahir que ERC hagi de sortir de l'executiu català si el president de la Generalitat, Quim Torra, no convoca eleccions abans d'una eventual inhabilitació del Tribunal Suprem.\n«No abandonarem les nostres responsabilitats», va dir en una entrevista a TV3. Encara que des de les files de JxCat insisteixen que la decisió de convocar o no eleccions és una prerrogativa exclusiva de Torra, Aragonès es va mostrar convençut que la resposta davant una hipotètica inhabilitació serà consensuada. «El que no pot ser és que el Suprem acabi inhabilitant injustament el president de la Generalitat i que això s'acabi convertint en una nova baralla entre independentistes», va afegir.\nAragonès va destacar que en un context de pandèmia mundial és preferible que, en cas que hi hagi un president interí, la provisionalitat sigui «el més breu possible». En ser preguntat per quina era l'opinió de Torra sobre aquest extrem, es va limitar a apuntar: «No comento converses privades».\nPer la seva banda, l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont va demanar ahir que el Parlament no presenti un candidat alternatiu a Torra en cas que l'inhabiliti el Suprem. En una entrevista a Rac1, quan li van preguntar si Torra li ha demanat l'opinió, va explicar que sí que ho ha fet i que li va transmetre que li «agradaria que s'esgotés la legislatura».\n«Crec que no seria correcte que plantegessin un altre candidat. Considero que hi ha d'haver consens entre tots que una manera de no acatar aquesta inhabilitació és no presentar un candidat alternatiu per intentar que el temps que falti fins el desembre de l'any 2021 hi hagi una nova presidència», va afirmar l'expresident de la Generalitat.\nParal·lelament, Puigdemont va assegurar que la «repressió» a l'estat espanyol continua vigent. «Aspirem a ser l'última generació d'exiliats catalans», va dir en un acte de celebració de la Diada a Anvers (Bèlgica).


Tema 7. Descodificació de la informació: traducció  | Bioquímica II (UPF) | Unybook\nTema 7. Descodificació de la informació: traducció (2015)\nTema 7. Descodificació de la informació: traducció\nTema 7. Descodificació de la informació: traducció 1. ELUCIDACIÓ DEL CODI GENÈTIC La traducció és un procés que consisteix en canviar del llenguatge de bases nitrogenades a un llenguatge d’aminoàcids.\nCada triplet de bases nitrogenades equival a un aminoàcid i les equivalències estan recollides en taules. Donat que el nostre codi genètic està constituït per 4 bases nitrogenades diferents, les possibles combinacions donen lloc a 64 codons, però només hi ha 20 aminoàcids. Per aquest motiu el codi genètic és redundant, diferents triplets codifiquen pel mateix aminoàcid.\nAixò es deu a una degeneració del codi genètic que minimitza els errors perjudicials de les mutacions. Observem que només hi ha dos aminoàcids (metionina i triptòfan) que siguin codificats per un únic codó mentre que leucina, arginina i serina estan codificades per 6 codons diferents.\nLa possibilitat de que 20 dels 64 triplets possibles codifiquessin pels 20 aminoàcids i que la resta de codons fossin senyals de fi de traducció va descartar-se ja que en aquest cas la introducció d’una mutació podria modificar molt fàcilment la proteïna escurçant-la i fent-la no funcional.\nEl codi genètic és universal, és a dir, és igual per totes les espècies, tot i que trobem excepcions en mitocondris i protozous. Entre les diferents espècies si que hi ha diferent codon usage, és a dir, que el percentatge de cada possible codó que s’utilitza per codificar per un aminoàcid pot variar.\nEl procés de traducció és dut a terme pels ribosomes que s’uneixen a la seqüència ShineDalgarno en procariotes i a la seqüència capping en eucariotes. Aquestes seqüències es localitzen anteriors al senyal d’inici de traducció, el triplet AUG que codifica per metionina. Els STOP codons, que són els senyals de fi de traducció, són UGA, UAA i UAG.\nEls tRNA presenten anticodons específics als diferents codons i són els encarregats de transportar l’aminoàcid pel que codifiquen. Alguns tRNAs, però, poden reconèixer més d’un codó gràcies a que la unió entre l’ultima bases del codó i la primera de l’anticodó no té perquè ser exacta. Això s’observa en la prolina, que és codificada per quatre codons que varien únicament en l’última base. Això s’anomena regla del balanceig o wobbling.\n2. COMPONENTS DEL PROCÉS DE TRADUCCIÓ Estructura bàsica d’un mRNA procariota Habitualment les cèl·lules procariotes presenten mRNA policistrònic amb varis codons d’inici i per tant vàries seqüències Shine-Dalgarno, com s’havia vist anteriorment per l’operó lactosa.\nAquesta seqüència pot ser més o menys exacta permetent una major o menor afinitat pel ribosoma. D’aquesta manera és possibles que les diferents proteïnes es sintetitzin en diferents quantitats.\n69 A les diferents seqüències de mRNA flanquejades per codons d’inici i detenció se les denomina marcs de lectura.\nL’operó lactosa, mostrat a la imatge següent, presenta tres marcs de lectura que es corresponen als gens lac z, y i a. En la regió 5’ de cada senyal d’inici s’observen les seqüències Shine-Dalgarno, seqüències riques en A i G que permeten l’alineació del mRNA en el ribosoma perquè la traducció comenci en el punt adequat.\nMolècules de tRNA Les molècules de tRNA tenen una longitud d’entre 70 i 93 nucleòtids, tenen forma de L i formen bucles (loops). El seu extrem 5’ està fosforilat mentre que a l’extrem 3’ es troba sempre el triplet CCA terminal, també anomenat tall acceptor de l’aminoàcid. Presenten també bases poc habituals i modificades: 70 Generalment el tRNA és de doble cadena, però hi ha cinc regions específiques que formen ssRNA. Aquestes són:      3’ CCA terminal o tall acceptor de l’aminoàcid Bucle TΨC Braç extra Bucle DHU (presenta varis dihidrouracils) Bucle de l’antidodó (Es localitza quasi al centre del tRNA i reconeix el codó) El tRNA no es sintetitza com a tal sinó en forma de pre-tRNA, una molècula molt llarga que ha de ser catalitzada per ribonucleasa P i RNAsa P.\nLa unió dels aminoàcids als tRNA és realitzada per l’enzim aminoacil-tRNA sintetasa a través d’un enllaç éster. Es tracta d’una unió molt específica ja que un error implicaria proteïnes mutades.\nL’aminoacil-transferasa sintetasa, doncs, presenta quatre dominis: un domini d’unió al tRNA, un domini d’unió a l’aminoàcid, un domini d’unió a l’ATP i un domini de correcció d’errors. El tRNA carregat s’anomena aminoacil-tRNA i l’enllaç es produeix entre l’OH del segon o tercer carboni de l’adenina de l’extrem 3’ del tRNA i el grup carboxil (COO-) de l’aminoàcid.\nAminoàcid + ATP + tRNA Aminoacil-tRNA + AMP + 2Pi Aminoacil-tRNA sintetasa 71 Igual que en qualsevol procés de síntesi, en la traducció hi ha un equilibri entre fidelitat i velocitat. Una correcció molt elevada per tenir molta fidelitat implicaria poca velocitat, i això no seria viable per la cèl·lula. La tassa d’error en la traducció és de 10-4, molt superior que la tassa d’error de la replicació, però suficient perquè la probabilitat de sintetitzar una proteïna sense errors sigui del 90%.\nL’aminoacil-tRNA sintetasa ha de seleccionar l’aminoàcid i el tRNA, i s’observa que la selecció de l’aminoàcid és molt més complicada mentre que la selecció del tRNA no presenta cap problema, doncs el bucle de l’anticodó és molt diferent per cada tRNA i són també diferents les bases modificades.\nCada aminoacil-tRNA sintetasa ha de buscar una solució per un problema específic en funció de l’aminoàcid que uneix. Un exemple es troba en valina i treonina, que presenten estructures molt similars. En aquest cas l’enzim presenta una butxaca hidrofòbica d’unió a valina i una butxaca hidrofílica amb major afinitat per treonina. En cas d’unir-se una treonina a la primera butxaca tindrà una gran afinitat per la butxaca de reparació i ràpidament es desplaçarà.\nRibosomes. Components i estudi de l’estructura Els ribosomes estan formats per dues subunitats anomenades subunitat gran i petita i diferenciades pel seu coeficient de sedimentació. La subunitat gran és 50S i la petita és 30S i unides formen una molècula 70S. La subunitat gran, alhora, està formada per dos RNA, un 23S i l’altra 5S, i 34 proteïnes. La subunitat petita està formada per 21 proteïnes i un RNA 16S. La nomenclatura de les proteïnes és L1-34 en la subunitat gran i S1-21 en la subunitat petita.\nAquestes dues subunitats estan separades fins que reben una senyal que els indica que han de traduir un mRNA.\n72 El RNA de ribosomes té una gran importància catalítica que es demostra amb:       Colicina E3 trenca un enllaç en 16S i provoca el bloqueig de la síntesi de proteïnes Hi ha inhibidors de síntesi de proteïnes que interaccionen amb el rRNA.\nÉs possible reconstruir in vitro un ribosoma actiu sense proteïnes En una seqüència de 16S es selecciona la seqüència d’inici del mRNA Conservació d’una base en 16S (lloc P) que s’aparella am tRNA La interacció entre l’extrem 3’ del tRNA i la 23S està molt conservada 3. PASSES DEL PROCÉS DE TRADUCCIÓ La direcció de traducció es produeix sempre en direcció 5’-3’, de l’extrem amí terminal fins l’extrem carboxil, i es dóna de manera acoblada amb la transcripció. Sobre una molècula de mRNA no actua un sol ribosoma sinó que la traducció es realitza mitjançant poliosomes, és a dir, intervenen múltiples ribosomes simultàniament.\nEn aquest procés intervenen 3 tipus de factors de traducció: els factors d’iniciació (IF – initiation factors), els factors d’elongació (EF – elongation factor) i els factors d’alliberació (RF – release factors).\nInici de la traducció L’inici de la traducció es produeix a més de 25 nucleòtids de l’extrem 5’ del mRNA amb la unió d’un tRNA fenil metionina (fMet) a uns 10 nucleòtids de la seqüència Shine-Dalgarno, que és detectada per la subunitat 16S del ribosoma. El tRNAfMet s’anomena també tRNA d’iniciació.\nTot i que el codó d’iniciació és normalment AUG, que codifica per metionina, pot ser també GUG, que codifica per valina.\nEls ribosomes presenten 3 butxaques que es denominen E (exit), P (peptidil) i A (afector). El tRNA iniciador, a diferència de la resta de tRNAs, s’introdueix al lloc P. A continuació s’uneix el segon tRNA de manera específica en funció del codó que hi hagi a la butxaca A i els dos aminoàcids s’uneixen a través d’un enllaç peptídic per acció de l’enzim peptidil transferasa. Es tracta d’un enllaç amida entre el grup COOH del primer aminoàcid i el grup NH2 del següent aminoàcid. Per poder realitzar aquest enllaç, però, cal trencar primer l’enllaç carboxil que unia la fMet al tRNA.\n73 Un cop fet l’enllaç peptídic el ribosoma es desplaça una posició cap a la dreta i el tRNA iniciador s’introdueix al lloc E, des d’on serà alliberat. L’altre tRNA passa al lloc P i al lloc A s’introdueix un nou tRNA.\nEn aquest procés intervenen els factors d’iniciació IF1, IF2 i IF3 que s’uneixen i dissocien del complex en diferents moments: IF1 i IF3 entren juntament amb la subunitat petita (30S). Quan es detecta un mRNA i es disposa d’un tRNA carregat amb fMet s’allibera IF3 permetent l’entrada de la subunitat gran (50S). La funció de IF3, per tant, és evitar la unió de les dues subunitats abans no es detecti el mRNA.\nIF2 és una proteïna G que, per tant, s’activa amb GTP, i s’encarrega del transport de la parella fMet-tRNAfMet.\nElongació L’elongació pot dividir-se en dues fases que serien l’arribada d’un nou tRNA carregat i la translocació. Intervenen els factors d’elongació EF-Tu, EF-Ts i EF-G.\nEn primer lloc intervé EF-Tu, una proteïna G equivalent a IF2 que quan es troba unida a GTP reconeix tRNA carregats, els protegeix de la hidròlisi i els transporta fins el lloc A del ribosoma.\nDesprés d’apropar el tRNA al ribosoma s’hidrolitza passant de GTP a GDP, provocant una pèrdua d’afinitat pel tRNA i alliberant-lo. En aquesta hidròlisi intervenen proteïnes GAP, GTPase activating protein. Al mateix temps augmenta l’afinitat per EF-Ts, que actua com a GEF, GTP exchange factor, sobre EF-Tu eliminant el grup GDP i unint un grup GTP.\n74 EF-Tu té una tercera funció participant en la fidelitat de la traducció. Si detecta que la unió entre el codó i l’anticodó no és correcta no realitza la hidròlisi i abandona el ribosoma juntament amb el tRNA. A aquest procés se l’anomena proofreading. Una mutació en EF-Tu que augmentés l’activitat GTPasa provocaria que la hidròlisi es produís abans de comprovar la fidelitat de la unió i per tant es veurien augmentats els errors.\nLes funcions de EF-Tu són, per tant, protecció, transport i fidelitat.\nLa translocació dels tRNA d’una butxaca a la següent es realitza després de la creació de l’enllaç amida entre els dos aminoàcids (previ trencament de l’enllaç éster) per acció del RNA 23S de la subunitat gran 50S. Després de la formació d’aquest enllaç participa EF-G, una altra proteïna G, fa mitjançant el trencament d’un enllaç éster i formació d’un enllaç amida. Participa el RNA 23S de la subunitat gran 50S. Després actua EF-G, una altra proteïna G que hidrolitza el GTP per desplaçar el ribosoma.\nTerminació Els codons d’stop són senyals de final de transcripció i no uneixen cap tRNA complementari sinó que són reconeguts pels factors d’alliberació RF-1 i 2, que són GTP-dependents.\nRF-1 UAG UAA RF-2 UGA La unió d’aquests factors d’alliberació provoca la modificació de l’especificitat de la peptidil transferasa, de manera que utilitza aigua i un NH2 com acceptor del peptidil activat, és a dir, hidrolitza l’enllaç ester i forma un enllaç amida amb un grup NH 2. Seguidament el complex es dissocia.\n75 Antibiòtics que interfereixen en el procés de traducció  Puromicina Té una forma molt similar a l’aminoacil-tRNA i té capacitat d’incorporar-se al lloc acceptor. D’aquesta manera bloqueja completament l’elongació de la traducció.\n Estreptomicina i altres aminoglicòsids Inhibeix la iniciació i origina una lectura errònia del mRNA en procariotes. Afecta el rRNA 16S i la proteïna S12 de la subunitat 30S.\n Cloramfenicol Interacciona amb l’extrem CCA del RNA 23S inhibint l’activitat peptidil transferasa de la subunitat ribosòmica 50S en procariotes.\n Cicloheximida Inhibeix l’activitat peptidil transferasa de la subunitat ribosòmica 60S en eucariotes.\n Kannamicina i neomicina En procariotes afecta la regió que interacciona amb l’anticodó en 30S. En eucariotes són tòxics per bloquejar l’splicing.\nVelocitats i energies de la traducció Replicació Transcripció Traducció DNA Pol I  10 nt/seg RNAP  50 nt/seg 15 codons/seg = 45 nt/seg DNA Pol III  1000 nt/seg Transcripció i traducció són processos acoblats Energia consumida per proteïna de N residus: - 2N ATPs per carregar cada tRNA - 1 GTP per l’iniciació - N-1 GTP per carregar els aminoacil-tRNA al ribosoma - N-1 GTP per la translocació - 1 GTP per la translocació 160 kJ/mol Si bé el canvi d’energia lliure d’un enllaç peptídic és de només 20 kJ/mol, el cost de la formació d’aquest enllaç és de 160 kJ/mol. Això es deu a que els enllaços no es poden formar de manera aleatòria, sinó que es requereix una maquinària específica per aconseguir un ordre d’aminoàcids determinat.\n76 4. TRADUCCIÓ EN EUCARIOTES La traducció en eucariotes segueix bàsicament el mateix mecanisme que en procariotes però presenta lleugeres diferències com per exemple la mida dels ribosomes, que són 80S.\nEl tRNA iniciador és Met-tRNAi i no hi ha seqüència Shine-Dalgarno, sinó que el ribosoma detecta la seqüència de capping de l’extrem 5’ mitjançant la seva subunitat petita (40S) i inicia la traducció en el triplet AUG més proper.\nLa iniciació és més complexa que en procariotes i intervenen 13 factors d’iniciació eucariotes, eIF. L’elongació és molt similar i es realitza amb factors equivalents a EF-Tu i Ts (EF1-alfa i betagamma) i a EF-G (EF-2), i per últim en la terminació intervé un sol factor, eRF.\nProcariotes Eucariotes Iniciació IF-1 IF-2 IF-3 13 eIF Elongació EF-Tu EF-Ts EF-G EF-1 alfa EF-1 beta EF-2 Terminació RF-1 RF-2 eRF En procariotes s’ha vist l’acoblament dels processos de transcripció i traducció, però és així també en eucariotes? Alguns investigadors que un 10-15% de la traducció en eucariotes té lloc al nucli, on es disposen de tots els components per la traducció: mRNA, ribosomes i factors proteics.\nFactors d’iniciació eucariotes        eIF1 Intervé en l’ensamblatge eIF2 Reconeix el primer tRNA carregat, el Met-tRNAi eIF3 És homòleg funcional a IF3, evita la unió de les dues subunitats del ribosoma fins que no s’ha detectat el mRNA i el primer tRNA carregat.\neIF4 Se sol presentar com a complex però té subunitats amb funcions diferenciades.\neIF4A Té activitat helicasa eIF4E S’uneix a la seqüència capping 5’ eIF4G S’uneix a la cua Poli A en l’extrem 3’ a través d’una proteïna d’enllaç PabIp.\nIniciació de la traducció en eucariotes La traducció en eucariotes s’inicia amb la formació d’un complex ternari, consistent en el factor d’iniciació eIF2 unit a GTP i el tRNAi carregat. Seguidament aquest complex s’uneix a la subunitat petita d’un ribosoma (40S) formant el complex de preiniciació 43S i, gràcies a la unió dels factors de transcripció eIF4-E, G, A i B, aquest complex 43S s’uneix al mRNA donant lloc al complex de preiniciació 48S. En aquest moment s’allibera el factor eIF3 permetent la unió de la subunitat gran del ribosoma (60S) i finalment s’allibera IF2 a l’hidrolitzar el GTP a GDP, obtenit-se així el complex d’iniciació 80S.\n77 1. Complex ternari eIF2 + GTP + Met-tRNAi 2. Complex de preiniciació 43S eIF2 + GTP + Met-tRNAi + ribosoma 40S 3. Complex de preiniciació 48S eIF2 + GTP + Met-tRNAi + ribosoma 40S + mRNA 4. Complex d’iniciació 80S eIF2 + GTP + Met-tRNAi + ribosoma 40S + mRNA + ribosoma 60 S La subunitat petita del ribosoma 40S és capaç d’unir-se al mRNA gràcies als factors de transcripció eIF4R i G, que s’uneixen a la seqüència capping i a la cua poli A respectivament. Simultàniament eIF4A té activitat helicasa i eIF3 evita la unió de la subunitat gran dins que no es doni la unió entre el codó i l’anticodó.\nInhibició de la traducció eucariota en resposta a estrés En situació d’estrés les cèl·lules disposen de mecanismes fisiològics per inhibir la traducció.\nLa fosforilació del factor d’iniciació eIF2 per acció de cinases provoca el bloqueig de la traducció per la inhibició de la formació del complex ternari. La fosforilació de eIF2 impedeix l’actuació de GEF, la proteïna encarregada de substituir GDP per GTP, de manera que no es pot reciclar el complex.\n78 Per altra banda proteïnes del tipus 4E-BP, 4E-binding proteins, actuen bloquejant eIF4-E i eviten el reconeixement de l’extrem 5’ del mRNA.\nTot i que de manera general, en situació d’estrés, la cèl·lula inhibeix la traducció dels seus gens, disposa alhora de mecanismes alternatius que permeten la traducció de missatgers de defensa gràcies a la presència de loops anomenats IRE sites, internal ribosomal entry sites.\nInhibició de la traducció en eucariotes per toxines o malalties genètiques Els exemples següents són tòxics que realitzen modificacions covalents sobre diferents elements participants en la traducció, per tant una sola molècula és capaç de matar la cèl·lula.\n La toxina de la diftèria és sintetitzada a partir d’un gen que es troba en un fag lisogènic present en algunes cepes de Corynebacterium diphtheriae i actua inhibint la traducció en eucariotes per la modificació covalent de EF2.\nEn entrar a la cèl·lula la toxina es trenca en dues subunitats (toxina A i toxina B). La toxina B ajuda a A a entrar a les cèl·lules diana i aquesta catalitza la transferència d’una adenosina disfosfat ribosa del NAD a la diftamida, una histidina modificada fisiològicament en EF2.\n La ricina s’extreu de les llavors d’unes fabes i va ser utilitzada en bioterrorisme. És una glicosidasa que trenca de manera específica el rRNA 28S en una base d’adenina i, igual que en el cas de la diftèria, bloqueja l’elongació.\nLa traducció pot inhibir-se també per mutacions. Un exemple serien les mutacions en eIF2 que causen la malaltia de la substància blanca evanescent, en què les cèl·lules nervioses del cervell desapareixen i són substituïdes per líquid cerebroespinal.\nAltres mecanismes de control post-transcripcional en eucariotes  Edició del RNA L’edició del RNA consisteix en la modificació d’una base, per exemple la desaminació en citosines donant uracil. En mitocondris i cloroplasts de protozous el RNA s’edita la meitat d’alguns mRNA, si bé és molt rar en mamífers on només s’edita una base.\nUn exemple en mamífers és la proteïna del sèrum, l’apolipoproteïna B (apo B), que participa en el transport de triacilglicerols. Al fetge la proteïna requereix una conformació amb dos dominis, un d’interacció amb lípids i un d’interacció amb receptors de LDL. A l’intestí, en canvi, només requereix el domini d’interacció amb lípids. Aquests dos dominis es troben separats al mRNA per una seqüència que presenta el codó CAA i, per acció de l’enzim deaminasa, que s’expressa únicament a l’intestí, la citosina és desaminada i és convertida en uracil, de manera que el codó CAA es converteix en UAA, un codó d’stop que impedeix la síntesi del segon domini.\n79  Regulació de la localització subcel·lular de mRNAs específics Un altre tipus de regulació es realitza mitjançant el transport dels mRNA a una regió específica de la cèl·lula, de manera que la proteïna es sintetitzi allà on és requerida.\nAixò va identificar-se per la proteïna Ash1, una proteïna inductora de creixement que, durant el procés de gemació de Cervisiae, en què es forma una cèl·lula filla a partir de la formació d’una gemma, és transportada fins la gemma perquè es localitzi únicament en la cèl·lula filla després de la divisió. Aquest transport es realitza mitjançant les proteïnes She3 i Myo4 gràcies a la interacció entre elles i a la interacció de Myo4 amb els filaments d’actina.\n Regulació dels nivells de ferro La cèl·lula requereix ferro per la seva activitat, però nivells excessius poden ser perjudicials, de manera que cal mantenir un equilibri en la seva concentració. Amb aquest objectiu participen la transferrina, que importa ferro dels reservoris quan disminueixen les reserves, i la ferritina, que permet la creació de reserves intracel·lulars.\nQuan disminueixen els nivells de ferro la proteïna IRE-BP (IRE binding protein) pateix un canvi conformacional per la pèrdua de ferro, s’activa i reconeix els IRE (Iron Responsive Element) a la regió 3’ UTR de determinats gens. Aquesta unió estabilitza el mRNA permetent la seva síntesi.\nAlhora, IRE-BP s’uneix també als IRE de ferritina, que en aquest cas es troben en la regió 5’UTR. La unió no afavoreix l’estabilització sinó que impedeix la traducció.\n80  Inhibició de processos biològics per petits RNAs (20-30 nucleòtids) Els RNAs petits es classifiquen en tres famílies diferents, siRNA, miRNA i piRINA, i permeten la regulació de processos com l’estructura de la cromatina, la segregació dels cromosomes, la transcripció, el processament del RNA, la seva estabilitat i la seva traducció.\n- siRNA Short interfering RNAs. S’uneixen a proteïnes de la família Aragonauta. Actuen al nucli o al citosol.\n- miRNA MicroRNAs. S’uneixen a proteïnes de la família Aragonauta. Actuen al citosol.\n- piRNA S’uneixen a membres de la classe Piwi i apareixen en línies germinals.\nNo es parlarà més sobre piRNA i a continuació ens centrarem en siRNA i miRNA. Els objectius principals d’aquests dos petits RNAs són: - siRNA Defensar el propi genoma d’àcids nucleics invasius i participar en l’establiment de la cromatina en S. Pombe i algunes plantes.\n- miRNA Regular gens endògens Ambdós RNAs s’obtenen per la ruta Dicer-Ago, que consisteix en la digestió de dsDNA per part de proteïnes de la família Dicer obtenint-se així petits dsRNA d’entre 21 i 23 nucleòtids.\nAquests dsRNA actuen com a substrats del complex Ago/Risk (Aragonauta/RNA-induced silencing complex), que destrueix una de les dues cadenes i regula altres mRNA pel reconeixement de les estructures de Watson i Crick.\nEn animals hi ha normalment una sola molècula Dicer mentre que hi ha varis complexos Ago/Risk distribuïts entre el nucli i el citosol.\n81 Mecanismes de silenciament per siRNA La major part de la inhibició és duta a terme al citosol pel bloqueig de la traducció d’un mRNA (1) o per la inducció de la seva degradació (2) si la complementarietat és completa. En S.\nPombe i plantes, però, siRNA actua també a nivell de nucli on provoca el silenciament dels gens afavorint l’establiment d’heterocromatina.\nAixí doncs, quan el siRNA-RISC s’uneix al seu mRNA complementari, pot: a) Inhibir la seva traducció b) Induir la seva degradació generant un tall únic c) Inhibir la síntesi del mRNA i afavorir l’establiment de la heterocromatina en plantes i S.\nBiogènesi de miRNA La procedència del RNA que donarà lloc a miRNA és endògena, és a dir, és un producte de l’expressió del genoma del propi individu, per tant és format per RNA polimerasa II. Sobre el producte d’aquest enzim s’afegeix la seqüència capping a l’extrem 5’ i la cua poli-A a l’extrem 3’. Aquests transcrits ja modificats poden contenir una agrupació de miRNA o poden codificar per un miRNA i una proteïna. En la imatge següent el miRNA es trobaria a l’intró i seria alliberat per splicing: 82 A partir d’un pri-miRNA o un pre-mRNA s’obté un pre-miRNA per acció d’una proteïna Drosha o per un procés d’splicing respectivament. Els pre-miRNA són exportats al citosol, tenen una llargada d’uns 33 nucleòtids i solen ser imperfectes pel que fa a la complementarietat. Per això pateixen un procés de maduració catalitzat per Dicer, que l’escurça formant miRNA i l’entrega al complex Ago-Risc.\nRepressió mediada per miRNA Existeixen diferents models que expliquen com miRNA bloqueja la traducció: (1) miRISC i eIF4E competeixen per la unió amb l’estructura 5’capping (2) miRISC estimula la deadenilació de la cua del mRNA bloquejant la circularització (3) miRISC bloqueja l’associació del ribosoma 60S al 40S per formar el complex de pre-iniciació (4) miRISC indueix una “caiguda” de ribosomes (5) miRISC indueix la deadenilació i la degradació del mRNA miRNA i càncer Alguns miRNA estan subjectes a alteracions epigenètiques resultant en patrons aberrants d’expressió gènica i càncer. Alguns miRNAs han estat classificats com a oncògens, doncs la seva expressió incontrolada com pot induir prolifereació cel·lular, suprimir l’apoptosi o induir angiogènesi (formació de nous vasos sanguinis) entre d’altres.\nAixí doncs, per exemple, un miRNA que sigui codificat únicament en cèl·lules tumorals podria ser complementari d’un mRNA supressor de tumors.\nÉs cert, però, que aquests miRNA tenen també un paper fisiològic durant el desenvolupament normal del cor, el pulmó o el sistema immunitari.\n83 5. ESQUEMA FINAL DE LA REGULACIÓ DE L ’EXPRESSIÓ GÈNICA EN EUCARIOTES La descompactació de la cromatina i la unió del mRNA a factors de transcripció permet l’actuació de RNAP II. El missatger format és modificat i transportat al citosol, on pot realitzar la traducció o pot ser bloquejat per miRNAs.


Zona Zero. Desposseir el zona_zero - Quadern de les idees, les arts i les lletres\nZona Zero. Desposseir el zona_zero\nTancar capítols forma part del procés natural de la vida. Obrim i tanquem etapes que van afegint experiències al camí que tracem. Començar un projecte pot ser igual de motivador que finalitzar-lo. Quan el comences no saps exactament on et portarà i quan el conclous no saps què vindrà després. T’ho miris com t’ho miris, el principi i el final són incerts però alhora ambdós són també molt esperançadors i motivadors.\nDesprés de cinc anys, el zona_zero arriba al seu final. Per la doble pàgina central d’aquesta revista han passat un total de 22 artistes de diferents disciplines a qui hem demanat de realitzar un projecte específic sense cap altra limitació que la que presenta el mitjà mateix (format, b/n, paper…). Tots ells han acceptat a la primera i ens han enviat propostes fantàstiques. Alguns els hem pogut conèixer personalment però amb altres hem mantingut un intercanvi més virtual.\nAquesta invisibilització accidental ens ha portat a pensar que la millor manera de tancar la sèrie era realitzant nosaltres mateixos l’última intervenció artística. I ho fem despullant-nos, mostrant-nos des de tots els angles. Aquesta acció ens permet, d’una banda, dotar el zona_zero de corporeïtat i, de l’altra, convertir l’esdeveniment en un acte de despossessió del lloc.


Vaga de trens - Pau Mora - Disfresses - Els blogs d'e-noticies\nQuin morro el maquinistes de Rodalíes Renfe. No diuen que fan vaga pero 40 maquinistes a Catalunya han passat olímpicament dels seus horaris amb les excuses més diverses. La més acollonant la de que el seient del conductor no és prou còmode, quina barra. Les seves pretensions son treballar 4,5 hores enlloc de les 5 que fan ara i un augment de sou; això que ja cobren 60.000 euros bruts l'any, una fotesa. Pretendre aquestes millores en plena època de crisi em sembla... M'ho callo perquè tinc un amic que és maquinista i no voldria faltar-li al respecte. No va voler anar a la universitat, tenia molt clar que seria maqinista de tren. -Que t'agraden molt els trens? -Vaig preguntar-li ara ja deu fer ben bé 30 anys. -No, però guanyen molta pasta. -En aquella època no vaig fer-li massa cas en relació a aqest tema però el que sí recordo és que era un putu crack amb les noies. -Fas cara de bon minyò, tracta-la bé. -Li deien les mares. I ell responia. -Sí senyora. -ja fa temps que li perdut el rastre, feia vatges llargs i ja no sé on para. El més curiós del cas d'aquesta vaga, és que només passa a Catalunya. O sigui, la Generalitat porta la gestió i haurà d'intervenir l'exèrcit també com en el cas dels controladors aèris?\nEls blogs d'e-noticies - Pau Mora - Disfresses - Vaga de trens


DietaiSalut: de març 2015\nESPAGUETTIS DE CARABASSÓ AMB FALSA SALSA ROSA\nun carabassó grandet (verd)\nuna cullerada de formatge per a untar lleuger (vermell)\ntres nous (marró)\nnota: racions per a la dieta dels colors: com que és per a tres persones, penseu que tant el marró com el vermell tan sols és 1/3 de ració per plat. Es a dir, en aquest cas són més condiment que no pas ració)\nPer a fer aquesta salsa simplement coem al foc el tomaca natural com fem sempre en una paella antiadherent i quan ja la tenim reduïda, en posem un parell de cullerades soperes i una cullerada del formatge ( uns 75 gr) al pot de la batedora de mà i ho triturem tot com si féssim una maionesa.\nServim els espaguetis posant a sobre la salsa i una nou esmicolada.\nAMANIDA D’ESCAROLA I KIWI\n· 1/4 de Fonoll fresc (verd)\n· Dos Raves (verd)\n· Mig Kiwi (1/4 de ració de groc)\n· 65 gr. Formatge de burgos 0%m.g. (1/2 ració de vermell)\n· 2 anxoves ( 1/4 de ració de vermell)\n· 6 festucs ( mitja ració de marró)\n· un raig petit oli d’oliva ( mitja ració de marró)\n· sal i vinagre ( segons gustos personals)\nNetegem i tallem l’escarola que disposarem al centre del plat. Per sobre hi posem el fonoll, tallat amb al mandolina a 1 o 2 mm. Al seu voltant hi ho posem els raves, tallats amb la mandolina a 2mm.\nTallem el formatge i el kiwi a taus petits i ho posem per sobre.\nTant les anxoves com els festucs els tallem petits i també els escampem, de tal manera que quedin ben repartits. Noteu ho fem ben petit ja ha ho utilitzem quasi com a condiment més que no pas com a porció. Així aconseguim molt de sabor però controlant l’aport calòric.\nJo en aquest plat no hi afegeixo sal, ja que l’anxova te un gust molt fort. En quan al vinagre, el que hi queda més bé pel seu contrast agredolç és el de Mòdena, però recordeu que porta sucre, per la qual cosa posar-ho amb esprai és la millor opció.\nPublicat per Dietaisalut a 1:39 Cap comentari:\n· rèmol (vermell)\n· patates (groc)\n· oli (marró)\n· bròculi (verd)\nPelem i tallem les patates en rodanxes d’un 5mm. (jo ho faig amb la mandolina).\nEn una safata de forn hi posem paper encerat (mai paper d’alumini). I disposem les patates per sobre la safata i les salem lleugerament.\nHo posem al forn a temperatura alta, amb posició de foc alt i baix. Quan comencin a estar una mica cuites, hi posem el peix, que ja ens hauran deixat net a la peixateria, a sobre i una mica de sal i un petit raig d’oli.\nHo deixem una mitja hora al forn, amb un altre paper per sobre per tal que no es cremin les patates. Els darrers tres minuts ho gratinem per a que es daurin les patates.\nPer altra banda posem a fer el bròquil al vapor.\nServim el plat amb el tall de peix, unes patates, una mica de bròquil i un raig d’oli d’oliva extra verge per sobre.\nNota: aquest és un plat complert en que hi ha tots els grups d’aliments i per tant tots els nutrients necessaris.\nNo obstant hi va molt be acompanyar-ho d’un entrant a base d’amanida del grup del verd ( enciam, tomaca, ceba, espàrrecs, pebrot...) i així tenim un àpat molt complert i saciant.\nPublicat per Dietaisalut a 0:49 Cap comentari:\nARRÒS GUSTÓS DE POBRE\nAquesta és una idea d'aprofitament a la cuina. No és una recepta en sí pròpiament dita, sinó com aprofitar les restes d’una altre plat.\nEn aquest cas aprofitem l’oli del rostit d’un pollastre que vaig fer per a fer croquetes.\n· Les restes del rostit o de qualsevol cosa gustosa (marró)\n· Mitja ceba (verd)\n· Mig tomaca (verd)\n· Dos dents d’all (verd)\n· Una carxofa o altre vegetal (verd)\n· Arròs (groc)\nAprofitant la cassola on havíem rostit el pollastre, hi posem la ceba talladeta, la fem una mica rossa, després hi afegim la carxofa talladeta i les dents d’all, quan ja hagi agafat color hi posem el tomaca ratllat i ho acabem de sofregir tot.\nHi posem l’arròs, li donem un parell de tombs, afegim el pebre roig i ja hi podem posar l’aigua amb una mica de sal que tindrem calenta.\nJo afegeixo l’aigua de mica en mica, sense ofegar l’arròs. El temps de cocció és de 18 minuts i dos de repòs tapat amb un drap.\nVeureu quin resultat més espectacular. Un arròs de pobre, ja que no hi ha tall, però amb tot el sabor del rostit del dia abans.\nPublicat per Dietaisalut a 9:41 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arròs, Carn i pollastre, Plats fora dieta, Receptes\nCABDELLS AMB VENTRESCA DE TONYINA\nun cabdell d'enciam (verd)\nun quart de rodanxa pinya natural ( un quart de ració de groc)\nmitja ceba tendre (verd)\n2 talls de ventresca de tonyina en conserva ( mitja ració de vermell)\noli d'oliva ( marró)\ntallem els cabdells a quarts o en sis parts, fent-ho de dalt a abaix per a que ens quedin unes peces boniques.\nTallem el tomaca de la mateixa manera.\nPiquel la ceba tendra.\nTallem la pinya natura a daus.\nI ara ho disposem tot al pla posant-ho d'una manera agradable a la vista, amb la ceba tallada al mig i la ventresca per sobre, tal i com mostra la fotografia.\nHo podem amanir al gust amb sal , oli, i vinagre. Una mica de pebre també qui queda molt be, sobretot sobre el tomaca.\nPublicat per Dietaisalut a 0:34 Cap comentari:\nESPAGUETIS MEDITERRANIS DE CARABASSÓ\nun carabassó gran (verd)\nun pot de tomaca natural a daus (verd)\ntres anxoves (vermell, però insignificant, és condiment, no ració)\nun rajolí d'oli (marró)\nEn una paella antiadherent posem el tomaca amb l'orenga i un rajoló d'oli d'oliva, i ho coem primer a foc una mica alt i després el baixem vigilant que no es cremi redueixi bé.\nMuntem el plat posant els espaguetis de carabassó, la salsa de tomaca i una anxova tallada a sobre, que li donarà molt de sabor quan ho barregem tot per menjar-ho.\nPublicat per Dietaisalut a 1:57 Cap comentari:\nCABDELLS AMB CEBA TENDRE\n2 cabdells (verd)\n1 ceba tendre (verd)\nllavors de carabassa (1/2 ració de marró)\n5 o 6 anxoves (1/2 ració de vermell)\noli d'oliva extra verge (1/2 ració de marró)\nTallem els cabdells al llarg, en quatre parts i les posem al plat. Per sobre hi posem la ceba tendra tallada a 1mm. amb la mandolina. És molt important que estigui tallada prima, ja que amb això aconseguim una textura molt agradable al paladar.\nPosem les anxoves per sobre per sobre i finalment passem les llavors de carabassa per una paella antiadherent, les torrem una mica i les posem pre sobre.\nUn cop amanit amb l'oli i vinagre ja ho podem servir i gaudir d'una primer plat lleuger i saborós.\nESPAGUETTISDE CARABASSÓ AMB FALSA SALSA ROSA Ing...\nAMANIDA D’ESCAROLAI KIWI Ingredients: <!--[if !...\nRÈMOL AL FORN Ingredients: <!--[if !supportList...\nARRÒS GUSTÓS DEPOBRE Aquesta és una idea d'aprof...\nCABDELLSAMB VENTRESCA DE TONYINA Ingredients: un...\nESPAGUETISMEDITERRANIS DE CARABASSÓ Ingredients:...\nCABDELLSAMB CEBA TENDRE Ingredients: 2 cabdells ...\nESPAGUETISDE CARABASSÓ AMB BOLETS I PINYONS Ing...\nMOZZARELLADE BÚFALA AMB TOMACA I ALBERGÍNIA Ing...


Un derivat del te verd funciona per tractar el trastorn alcohòlic fetal | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nUn derivat del te verd funciona per tractar el trastorn alcohòlic fetal\nUn estudi del Clínic prova que l'administració d'aquest compost millora les funcions cognitives i conductuals dels menors afectats\nBarcelona 11 JUN 2017 - 15:12\tCEST\nEl doctor García Algar, a la seu de la Maternitat de Barcelona. Albert Garcia\nL'hospital Clínic ha trobat una alternativa terapèutica per tractar els menors amb trastorns d'espectre alcohòlic fetal (TEAF), un conjunt de dolències vinculades al consum d'alcohol de la mare durant l'embaràs i que es manifesten en forma de danys neurològics en els menors. Un grup d'investigació de l'hospital barceloní ha provat que, amb un tractament derivat d'un compost del te verd, els nens milloren la funció cognitiva i conductual.\nDe tot el paraigua de dolències que aglutinen els TEAF, la més greu és la síndrome d'alcoholisme fetal, una patologia que presenta trets físics molt característics —microcefàlia, poc pes i alçada, solc nasofacial (entre el nas i el llavi superior) llis, llavi superior molt fi— i danys neurològics marcats.\nEl nombre d'adopcions, tant nacionals com a internacionals, segueix caient en picat a Catalunya, amb un descens de més del 50% des de 2012, segons dades del Departament de Treball, Benestar Social i Famílies, que preveu aixecar aquest any la suspensió transitòria dictada en 2011 per valorar a noves famílies sol·licitants.\nEls nens adoptats per famílies catalanes mitjançant adopció internacional l'any passat van ser un total de 139, gairebé la meitat dels 251 que es van adoptar en 2013, any en el qual va començar a descendir la xifra.\nDe la mateixa manera, les sol·licituds per adoptar nens de Catalunya va baixar fins a les 165 l'any passat. Quant a les peticions per a adopcions internacionals, la Generalitat va registrar 320 sol·licituds l'any passat, la meitat de les 650 que va haver-hi en 2012.\nActualment hi ha 115 famílies en llista d'espera per adoptar a un nen de Catalunya —en 2012 eren 782—, algunes esperant des de 2009. També ha caigut en picat el nombre de famílies que esperen a Catalunya un nen en adopció internacional: de les 2.315 que hi havia en 2012 s'ha passat a 804 en 2016.\nEl Departament ha informat que el perfil de nen que les famílies demanen en els processos d'adopció a Catalunya és, en un 88% dels casos, d'un menor de fins a 6 anys, sense problemàtiques físiques o psíquiques. Un 12% s'ofereixen per a nens amb necessitats educatives especials.\nEncara que les característiques físiques no tenen per què ser visibles, el dany neurològic sempre està present i pot ser de diversa consideració. Els menors afectats per TEAF poden tenir problemes en les relacions socials, doncs no entenen els dobles sentits, les bromes o el pensament abstracte (els diners, el temps...). Quan creixen, augmenten els problemes conductuals i la impulsivitat, i alguns experts sostenen que tenen més predisposició a patir una addicció en la vida adulta. El tractament, fins avui, passava per combinacions de farmacoteràpia i atenció psicològica.\nNo obstant això, els resultats preeliminars d'un estudi del Grup d'Investigació Infància i Entorn (GRIE) del Clínic han obert una porta a noves formes de tractament. El doctor Óscar García Algar, cap del Servei de Neonatologia de l'hospital barceloní i autor de l'estudi, ha comprovat que l'administració del flavonoide epigalocatequina galato —un antioxidant derivat del te verd— millora la funció cognitiva i conductual dels nens amb TEAF. Després d'un any de tractament amb aquest compost, que és un modulador de la plasticitat cerebral ja utilitzat per a altres dolències neurològiques com la síndrome de Down i l'alzheimer, els metges han demostrat “una millora significativa” en diverses funcions cerebrals.\n“S'observa una millora estadísticament significativa en el domini cognitiu verbal, com l'habilitat de formació de conceptes verbals, l'expressió de relacions entre conceptes i la riquesa i precisió en la definició de les paraules”, va explicar aquest dissabte García Algar, que va presentar els primers resultats durant les II Jornades sobre TEAF al recinte de la Maternitat de Barcelona.\nEl compost es comercialitza com un complement nutricional. Es tracta d'un sobre que, quan es dissol en un got amb aigua, es converteix en una espècie de batut de cacau. L'estudi va arrencar amb 80 pacients d'entre set i 11 anys però només 40 van complir el cicle d'un any de tractament. “Hi ha hagut bastants abandons per qüestions de palatabilitat [l'apetència en funció del sabor]”, va reconèixer el pediatre.\nEn qualsevol cas, i a falta que conclogui l'estudi dels resultats bioquímics, al final de l'any de tractament, els experts ja han observat efectes positius no només a l'àrea cognitiva verbal (raonament, comprensió i expressió verbal), sinó també en la conducta exterioritzada (disminució de l'agressivitat) i en les seves habilitats socials.\nLa borsa de pacients amb TEAF està íntimament relacionada amb les adopcions a països de l'Est d'Europa. La majoria dels afectats són nens acollits en la dècada dels 2000 procedents d'aquests països, on el consum d'alcohol durant l'embaràs és més prevalent que a Espanya. Amb tot, alerten des de Salut Pública, també hi ha casos de mares autòctones.\nL'Institut Català de l'Adopció i Acolliment (ICAA) i l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT) ultimen un estudi per quantificar la dimensió d'aquests trastorns. Des del 1998, van ser adoptats més de 5.000 nens procedents de països europeus, la immensa majoria de Rússia i Ucraïna. Però la Generalitat desconeix quants d'aquests menors pateixen TEAF. La complexitat del diagnòstic, que de vegades es confon amb algun trastorn autista o de dèficit d'atenció o hiperactivitat, dificulta disposar de xifres clares.


El bloc d'animació 3D en llibertat: Sintel\n4 anys després de l'aparició del primer metratge animat mitjanament professional creat fent servir únicament programari lliure (Elephants Dream), la "Blender Foundation" ha decidit encetar un nou projecte, anomenat projecte Durian, seguint la tònica d'anomenar els seus projectes amb noms de fruita (apricot, orange etc.).\nEl projecte pretén ser un nou metratge animat en 3D mitjançant només programari lliure anomenat "Sintel". Per la informació que ens han anat donant els desenvolupadors a través del seu bloc podem deduir que el film tindrà com a protagonista una noia anomenada Sintel i que tindrà una ambientació èpica.\nSegons ha comentat l'equip de producció del projecte Durian, volen que aquest projecte els ajudi a desenvolupar noves tecnologies per la nova release de "Blender", la 2.5. Per aconseguir això, l'equip s'ha marcat una serie d'objectius tècnics que han d'intentar aconseguir integrar en la pel·lícula que són les següents:\n- Aconseguir uns models en mode escultura fent servir multires amb molt detall.\n- Fer us de explosions/fum/foc i tot aquest tipus d'efectes de partícules.\n- Composició en diferents nivells.\n- Millorar el servei de llibreries del programa.\n- Aconseguir que el Blender 2.5 sigui totalment operatiu.\nPel que fa al programari que es farà servir, ja hem comentat que serà absolutament lliure. Es faran servir els programes Blender (per suposat), GIMP, Inkscape, Mypaint, Krita, OpenExr, Python i SVN entre d'altres.\nPer anar fent una mica de gana podeu visitar el seu bloc on trobareu molts vídeos i molta informació sobre com s'està desenvolupant el projecte. I també podeu fer una ullada al tràiler de "Sintel".\nPublicat per Miki a 20:46\nenPipes 20 d’octubre de 2011, a les 11:16\nUs convido humilment a visitar la tot just ahir inaugurada web d'en Pipes (jo, Antoni Villacreces):\nencara per acabar de formar.se. Podeu descarregar lliurement tot d'arxius d'escenes Blender, d'un magatzem que anirá creixent.\nNo sé si es prou tema per un blog, aixi que afegiré que (us ho juro!) la casualitat ha fet coincidir amb aquesta estrena la aparició de la esperada versió 2.60 de Blender, gran esforç al món del software lliure, que us aconsello encaridament que tasteu.\nRespecte a la web, agraïré qüalsevol comentari, critica ó proposta. Si ho voleu fer via e-mail:


El PP acaba oficialment amb la immersió lingüística a les Illes. I aquesta gent diuen voler negociar amb Catalunya\npor Portalcat el Dc Set 25, 2013 6:25 am\nEl Parlament balear ha aprovat aquest dimarts el decret del Tractament Integral de Llengües ( TIL)que acaba amb la immersió lingüística a les Illes limita, amb els vots a favor del PP i amb el vot en contra de l’oposició. La vaga indefinida de la comunitat educativa balear, tant a l’escola pública com a la concertada, per protestar contra aquesta política d’anorreament del català, ja ha entrat en la seva segona setmana\nAvui el PSOE i els econacionalistes de MÉS han exigit la retirada una de les mesures polítiques més polèmiques d’aquesta legislatura , però l’executiu popular ha reafirmat la seva intenció de desenvolupar -la.\nEl president de les Balears , José Ramón Bauzá , ha afirmat sense embuts que amb el TIL s’ha acabat amb la immersió lingüística en català, com succeïa fins ara. Bauzá ho ha volgut justificar dient que és “ molt important” que els estudiants dominin les tres de cara a la seva preparació i futur professional, i es millorin les xifres de fracàs escolar de les Balears, el més alt de l’estat.\nLa portaveu del PSOE , Francina Armengol, ha demanat a Bauzá que “deixi de fer de piròman i faci de president” , i l’ha acusat d’aplicar aquest projecte per la seva “ fòbia “ al català i per “ fer punts davant els seus amics de Madrid” . El portaveu de MÉS , Biel Barceló , ha qualificat el president de les Balears de “ il·luminat “ per aplicar el TIL, i l’ha acusat de dur a terme una guerra contra tota la comunitat educativa\nMentrestant , a les portes del parlament, milers de persones s’ han concentrat per protestar contra la política educativa de l’executiu de Bauzá. Docents, pares , mares i estudiants han xiulat i han cridat durant diverses hores lemes com “ Dimissió “ o “ No tenim por”.\nRe: El PP acaba oficialment amb la immersió lingüística a les Illes. I aquesta gent diuen voler negociar amb Catalunya\npor Portalcat el Dc Set 25, 2013 6:30 am\nEspanya, tot per decret