PROPIETATS DE LA LLET DE SOJA | Mutualitat Catalana de Futbolistes\nPROPIETATS DE LA LLET DE SOJA\nPer MCF · 11 març, 2021\nLa llet de soja és el producte perfecte per aquells que tinguin intolerància a la lactosa. És apreciada pel seu contingut ric en aminoàcids, elements fonamentals pel creixement i el desenvolupament, sobretot per als petits de la casa i fins i tot per la gent més gran. S’obté fàcilment a partir de la seva llavor. Només es posa a remullar al voltant de 20 minuts en aigua calenta a foc baix. En refredar-se es mol, a continuació es cola i estarà llesta pel seu consum. És una espectacular beguda d’origen vegetal, amb una gran aportació d’àcids greixos com omega 3 i omega 6. Així com ferro, calci fòsfor, potassi i zinc. A més de proteïnes i vitamines B i E. Producte de molt ús pels vegetarians i els vegans, en temps on cada vegada són més els que prefereixen els aliments totalment naturals, sense cap mena de procés químic.\nGràcies als components de la soja, són moltes les propietats beneficioses per la salut que s’aconsegueixen en aquest tipus de begudes. És important assenyalar que més enllà de la denominació ‘comercial’, no és pròpiament una llet, sinó més bé una espècie de suc, ja que s’obté de la mescla de la llavor amb l’aigua. És el millor substitut per la llet de vaca, a més de la més consumida dintre de la tendència naturista.\nLes proteïnes que contenen la soja són capaces de reduir al mínim tant els triglicèrids com el colesterol. Mentre que la lecitina que té manté les artèries netes, per la qual cosa és recomanat el seu consum per evitar problemes cardíacs. Tanmateix, el seu consum és idoni per evitar l’osteoporosi. Això es produeix gràcies al fet que ajuda a conservar el calci en l’organisme.\nUn got de llet de soja conté quatre grams de greix, de les quals són saturades només el 0,5. Proporciona al cos set grams de proteïnes, 100 calories i vuit grams de carbohidrats, per la qual cosa és molt bona opció per una dieta nutritiva.\nBeneficis de la llet de soja\nLa llet de soja és un dels millors aliats per una alimentació sana i balancejada. Redueix els símptomes propis de la menopausa, a més d’estar lliure de colesterol, per la qual cosa beneficia substancialment el perfil lípid. Ajuda a controlar els nivells de sucre en sang i la pressió arterial alta.\nÉs una font baixa en calories de proteïnes i reforça el sistema immune. En conclusió, és l’opció ideal pels tractaments d’obesitat perquè promou la pèrdua de pes, gràcies al seu baix contingut en sucres i calories. Tanmateix, el seu consum afavoreix a la recuperació i reconstrucció muscular. Encara el seu major secret recau en el fet que no conté hormones que poguessin ser perjudicials per a l’organisme.\nLa soja conté greixos mono insaturats que no permetin l’absorció de greixos per part de l’intestí. Al costat d’això, a causa de l’alta quantitat de fibra que posseeix, permet una sensació de sacietat durant un temps més perllongat, per la qual cosa a l’hora de fer dietes és altament recomanat el seu consum.\nLa llet de soja sol ser bastant insípida, per la qual cosa es recomana consumir-la sempre acompanyada d’una fruita, sigui en batuts, pures o cremes. Per més enllà de la beguda, es tracta d’una lleguminosa molt versàtil. Es pot utilitzar també per preparar deliciosos plats amb ella. Són molts els que la utilitzen com un substitut de la carn de bestiar boví.\nEn qualsevol cas, sigui per gust o per curiositat, abans de consumir-la amb regularitat convé l’assessorament d’un professional en l’ària com un nutricionista. Sempre de la mà amb hàbits alimentaris saludables i sobretot enfocats al natural. Tampoc pots deixar de costat l’activitat física constant. El sedentarisme és tan perillós per la salut com una dolenta alimentació.


Poeta, assagista, traductor i professor de secundària tortosí.\nHa publicat els poemaris Córrer la taronja, 1979-2001 (2002), que conté els seus primers sis reculls publicats. Després vengueren A l'encesa (2007) i La tempesta (2011, premi Jocs Florals de Barcelona), versionada al francès (2013).\nFigura a moltes antologies: Ser del segle: antologia dels nous poetes catalans (1989), Sense contemplacions: nous poetes per al nou segle (2001), Terres d'aigua. Poemari de les Terres de l'Ebre (2004), Paraula encesa. Antologia de poesia catalana delsúltims cent anys (2012), L'Ebre, un riu literari (2017), entre d'altres.\nD'entre els seus assaigs més reconeguts, destacam L'estiu de les papaerres (1992), El gos del poeta (1994), La creació del poema (1999), I pelava la taronja amb les dents (Ars amandi) (2004) i Gos: vida de Rainer Maria Rilke (2016), entre d'altres.\nS'ha atrevit amb la performativitat teatral amb espectacles com Lleons al jardí, Verges i gossos, Salvatge cor i l'òpera Roses gos. També ha adaptat La mort i la primavera de Rodoreda.\nHa traduït poetes de la talla de W.B. Yeats, el brasiler Manoel de Barros i el turc Bejan Matur.\nHa col·laborat amb els músics Carles Santos, Krishoo Monthieux i Marc Egea.\n''I em descordo, li dixo els pantalons. A cos de camisa i cotó de calçotets jo.''\n''Bell veure d'aigües verdes, corbs marins al bat d'esculls ja ponents, dol tendre acabat de ploure, cala. Si no encerta a ser el vent que em prometia, una nit, per al meu desfici.''\n''Com resplendeix tot amb tu a la vora adormida, nets verds, de vidre, la flor més neta, fosca adolescent de sal.''\n''...alta que acaricies les coloracions del temps -la fosca cella que el vent acotxa, cels s’escata de moll.''\n''Al març encara espera. I a la més tendra mà la nit que hi vessa. I la desclosa. La passió dels suïcides que es maten sense explicar-se.''\n''Ja la mar trau color de fondària. Sentir-la amoïnada a dins, llum rabiant, fondo dol, queixa.''\n''¿Quins crits que esglaien, nits que habites, per quins desvaris, de quin mal passat ara tornes a ser?''\n''Surten dels aiguals núvols d'efímeres, de la vida adventícia. Són les taronges de la sang rostre en desmemòria verda i polsim, blanca a la mà.''\n''De llisa escorça i de sol, d’aspres mans, hi vesses llavis, mel, plàcids cels. La flor d’escarabat al ventre de la figa.''


DISSABTE SANT 10 victor | Pfw2020\nESPAI INFANTIL PF21\nCONNECTA'T AMB EL VÍCTOR\nEl video del Víctor està pensat per a tota la família,\ni el text posterior a partir d'uns 16 anys.\nVetlla de Pasqua\nJesús ha estat sepultat. Amb la foscor del divendres s'inicia el sabat, amb el seu repòs prescriptiu. Però, com és possible celebrar i agrair la creació, com és possible guardar el repòs que ens recordi que, tots els éssers, hem estat fets per a la llibertat i no per a l'esclavatge, si Jesús ja no hi és, si ha estat executat com un malfactor pels poders religiós i polític? No podem creure el que ha passat. El desconcert es barreja amb la por.\nEsperem la primera llum del diumenge. El sabat és finit. Ens apressem per arribar al sepulcre. Sí, ens aferrem a les despulles del qui hem estimat, perquè no podem comprendre ni acceptar que ja no estigui entre nosaltres. No hem pogut dormir. La foscor de la nit es fonia amb la foscor del nostre cor. A trenc d'alba, la primera llum a l'horitzó ens ha portat un bri de consol, com si el nou dia ens anunciés que tot ha estat un malson. Hem sortit de casa amb el cor adolorit, acomboiades per una llum amable que semblava acaronar-nos.\nTal volta podrien haver estat aquests els pensaments i sentiments de les dones que van a anar al sepulcre en clarejar el diumenge. Són les vivències pròpies de qui li ha estat arrabassat quelcom o algú que estimava: negació, desconcert, desesperació, desconsol... La pèrdua d'algú estimat o un fracàs important en són un exemple.\nHi ha alguns elements en l'evangeli (Mt 28,1-10) d'aquesta Vetlla que criden l'atenció: un missatger, un anunci, un signe, una missió, uns sentiments, una trobada i una promesa. Estirem el fil de cadascun d'ells.\nUn missatger. Apareix sobtadament, com quelcom imprevisible. Fa rodolar la pedra pesada que segellava el sepulcre, que, com una metàfora, representava una frontera infranquejable entre la vida i la mort. La seva presència s'acompanya d'una llum difícil de descriure.\nUn anunci: «No hi és aquí. Ha ressuscitat tal com ho havia predit». Viu! On és? Com és possible? Preguntes sense resposta, però la lluminositat del missatger fa que l'anunci arribi al cor; dona validesa al que no es podia esperar: Ell viu!\nUn signe. Tot comprenent la dificultat per acollir un anunci impensable, el missatger convida a posar l'atenció en un signe: el sepulcre és buit. La petjada de la mort ha desaparegut.\nUna missió: «aneu de seguida a dir als deixebles: Ha ressuscitat d'entre els morts». Les qui han rebut l'anunci són cridades a fer de missatgeres. Però, com serà possible? Com podran elles irradiar una llum que faci creïble el missatge?\nUns sentiments: la por i l'alegria. El primer és el ressò interior de qui es troba davant d'una realitat que el depassa absolutament, una realitat inabastable, incontrolable. El segon és expressió de l'harmonia interior, fruit d'un do que pacifica, que dona resposta a tots el neguits.\nUna trobada: «Jesús els sortí al pas i les saludà dient: Déu vós guard». És Ell! El nostre cor s'havia escalfat amb l'anunci del missatger i el signe del sepulcre buit, però, ara, ens hem trobat amb Ell. Ens ha sortit a l'encontre. Una trobada breu, que hauríem desitjat eterna. Però ens enviat als germans. Ara, el nostre anunci està sostingut per l'experiència d'un encontre. Som testimonis. Qui sap si el nostre ésser resplendeix, ara, una mica d'aquella mateixa llum.\nUna promesa: «que vagin a Galilea... allà em veuran». Galilea? Allí és on va començar tot. Allí el vam conèixer. Allí ens va cridar, quan feinejàvem en el nostre treball quotidià. Allí el vam començar a seguir. Vam veure com actuava. Allí ens va començar a parlar del Regne. Allí vam ser testimonis de les seves trobades amb els malalts, els endimoniats. Allí vam escoltar el seu «Feliços els pobres...». Allí ens va dir que havíem de ser sal i llum. Allí ens va donar una mirada nova i profunda de la Llei: «Ja sabeu que es va dir... Doncs jo us dic...». Retornar a Galilea és retornar a la primera crida, enmig de la quotidianitat. És recordar les seves paraules i els seus gestos. L'anunci del Regne. Som-hi! Diu que allí el veurem.\nHeus aquí algunes de les «pinzellades» amb les quals l'Evangeli ens vol anunciar la resurrecció de Jesús. Els evangelistes i llurs comunitats són, per a nosaltres, els missatgers lluminosos. També ho són la munió de generacions que ens han fet arribar aquest anunci. Aquesta és l'Església: comunitat de testimonis del Ressuscitat. Per a cadascú, aquesta Església ha pres noms i rostres concrets, homes i dones que, com el missatger de l'evangeli, van aparèixer a la nostra vida. És cert: potser no tenien la lluminositat de l'àngel, però, tal volta, en vam descobrir algun raig. De la mà dels evangelis, amb l'acompanyament d'alguna comunitat, vam iniciar el camí d'amistat amb Jesús. Com els deixebles, el seguim per Galilea, escoltem la seva paraula i contemplem el seu actuar. L'escoltem parlar del Regne, del Pare, que no vol que es perdi ningú. El veiem seure a taula amb els menyspreats; tocar els leprosos; guarir en dissabte... Experimentem que l'evangeli es fica en la nostra vida quotidiana: a casa, a l'escola, a la universitat, al treball, en la nostra vida social i comunitària. Ens interpel·la. És com si Jesús ens parlés avui. El cor se'ns escalfa. També, la vida es cola en l'evangeli: en el rostre del leprós, del cec, de la dona sirofenícia, hi descobrim el rostre de persones amb qui tractem en el nostre quotidià. Acompanyem Jesús cap a Jerusalem. En aquest camí, l'ombra de la creu es fa cada vegada més intensa i més gran. Novament, la vida se'ns barreja amb l'evangeli. La passió de tantes persones (la de qui ha perdut l'espòs o l'esposa massa aviat; la de qui ha perdut un fill o una filla; la de qui malviu pel carrer; la de qui fuig de la guerra i de la misèria; la de qui espera saltar un tanca amb concertines per trobar un futur...), potser també la d'un mateix, se'ns barreja amb la passió de Jesús. L'aliança de poders (religiós i polític) que porta Jesús a la creu, ens recorda aliances d'avui que provoquen el patiment i la mort de tants innocents. El fracàs expressat en la creu ens sembla imatge del fracàs del nostre món per construir una civilització fraterna. A nivell personal, també hi ha una participació en aquest fracàs col·lectiu, en la mesura que l'Amor no acaba de regnar en el nostre cor. I, davant d'això, un anunci: Ell és Viu! Si és així, vol dir que la limitació i el mal no tenen la darrera paraula. Si això és així, vol dir que el silenci absurd del sepulcre, no té la darrera paraula, sinó que el darrer mot el pronuncia el Pare i aquest mot és «Vida». Si això és així, vol dir que l'amor, malgrat la seva aparent feblesa, s'obre camí enmig de tantes forces contràries. Si això és així, la por que ens fa cercar d'assegurar la vida, no la governarà, sinó que podem arriscar-la en nom del bé. Si això és així, la vida no és una casualitat o un absurd, sinó que té un fil d'or que li dona sentit: venim de l'Amor i ens caminem vers l'Amor. Si això és així, podem assumir les nostres limitacions i pecats, tot confiant que, als ulls de Déu, som més que tot això i que la nostra vida és útil per a la construcció del Regne. Si això és així, els brots de vida, esdevenen signes de resurrecció. Si això és així, hi ha espai per a la l'esperança.\nCom a les dones que van rebre l'anunci en el sepulcre, se'ns escalfa el cor. Però què vindrà a sostenir la nostra confiança? Només l'encontre personal i comunitari amb Ell ens confirma en la fe. Senyor, surt al nostre encontre! Deixa'ns abraçar-te, per uns instants, el peus! Després correrem inflamats a anunciar que ets viu. I retornarem a Galilea per reviure les teves paraules, els teus gestos i el teu camí.


L'Ajuntament d'Alcoi organitza un curs d'Educació Canina | ARA Multimèdia\nL'Ajuntament d'Alcoi organitza un curs d'Educació Canina\nVanessa Carbonell i Miguel Juan Reig\nPer poder inscriure's s'ha de cridar al Departament de Sanitat (965537160) de 9 a 14h, des d'aques dilluns 14 de setembre fins el 24 del mateix mes.\nEl curs tindrà sessions teòriques i pràctiques a més d'una sessió de proves\nL'Ajuntament d'Alcoi ha organitzat un curs d'Educació Canina, que serà la primera edició i es realitzarà en quatre diumenges; el 27 de setembre, i el 4, 18 i 25 d'octubre. El dia 27 i el 4 es farà en l'Àgora la part teòrica i, el 18 i 25 es celebrarà al camp 3 del Francisco Laporta la pràctica amb mascotes. Per últim, el 15 de novembre, també al camp 3 del Francisco Laporta, es realitzaran les proves de superació del curs impartit.\nAquest curs serà impartit per Vanessa Carbonell, de Diéresi d'animals, que és l'empresa encarregada de dur a terme aquest curs. "Estem molt il·lusionats i molt agraïts, perquè ens posa a l'altura d'altres grans ciutats europees i tenim moltes ganes de començar", afirma Vanessa.\nPel que fa les inscripcions, podran participar 30 persones i es realitzaran del 14 al 24 de setembre. Per poder inscriure's s'ha de cridar al Departament de Sanitat de 9 a 14h, al 965537160. Els requisits per poder participar són els següents: identificació i tractament sanitàri obligatori, registrat en el cens municipal d'animals de companyia, no tindre simptomes de malaltia, major de 5 mesos i no presentar problemes d'agressitivat.\nL'Ajuntament d'Alcoi, d'acord amb uns Moros i Cristians de 4 dies


La contrareforma lingüística de TrenTo - AVCalpe.net\nPosted on 29 de October de 2018 30 de October de 2018\nLa contrareforma lingüística de TrenTo\nmodel de llengua, política lingüística, ús del valencià, valencià\nArticle publicat en l’edició electrònica de La Vanguardia el 29/10/2018. El text que seguix pot presentar alguna xicoteta variació amb la publicació original, a més d’incloure hiperenllaços.\nEl llançament al públic abans de l’estiu de la plataforma de traducció i correcció Salt.usu [consulta el 29/10/2018 07:00] consolida i evidencia una vegada més la contrareforma lingüística que, passet a passet, ha mamprés la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme (DGPLGM) contra el pacte lingüístic materialitzat en l’Acadèmia Valenciana de la Llengua i, en concret, contra el model de llengua que promou esta institució. El primer pas conegut fon la publicació d’uns Criteris lingüístics (2016) que en la pràctica prohibixen l’ús en l’administració autonòmica de certes formes lingüístiques recomanades per l’AVL, maniobra que denuncià el meu company d’Acadèmia, el professor Saragossà, en el diari Levante-EMV (2017) [1, 2 i 3], i que ha sigut l’origen del seu llibre El valencianisme lingüístic (2018).\nPolítica Lingüística ha tractat de guardar les formes davant dels mitjans de comunicació i no dubta en fingir estar al costat de l’AVL. Això no obstant, els actes administratius que desplega van en la línia de deixar sense efecte pràctic el paper normatiu de la institució, fent pròpia una estratègia massa ben coneguda pels valencians: “que se consiga el efecto sin que se note el cuydado”.\nConvé recordar que l’AVL creà un marc normatiu, basat en les Normes de Castelló, intencionalment ampli per a facilitar que siga acceptable per al màxim de les sensibilitats lingüístiques que malconviuen en la nostra societat. Així, ha recuperat paraules, formes i estructures defeses, entre altres, per lingüistes valencians d’escola fabrista com Sanchis Guarner, Valor, Giner o Ferrer Pastor, les quals foren relegades a finals del segle XX a l’àmbit informal de la col·loquialitat fins a l’aparició de l’AVL. Paraules, formes i estructures que, fora de l’ortografia, coincidixen amb bona part de les reivindicades per la Real Acadèmia de Cultura Valenciana. L’AVL no prohibix, sinó que amplia. I com amplia, ha d’orientar i establir quines són les formes que considera preferents. Les preferències establides en les obres normatives i l’ús que se’n fa en la comunicació institucional constituïxen el model lingüístic de l’AVL, que és el que la institució considera més apropiat per als usos generals, públics i administratius.\nAixò no obstant, la DGPLGM s’ha marcat com a objectiu evitar que s’usen en l’àmbit de l’administració autonòmica aquelles formes que l’AVL considera preferents però que l’Institut d’Estudis Catalans no considera (encara) apropiades per al usos formals.\nDit clar i ras, si l’AVL haguera de seguir els Criteris lingüístics de la conselleria de Marzà, no hauria pogut publicar ni el Diccionari normatiu valencià, ni la Gramàtica normativa valenciana, ni la Gramàtica valenciana bàsica.\nDes de la DGPLGM, el Sr. Trenzano, director general, i la Sra. Torres, subdirectora general, no han estalviat esforços per a estendre el que consideren la llengua “correcta”, cosa que per a ells implica desincentivar l’ús del model de llengua de l’AVL. Així, el fullet dels Criteris es va distribuir imprés no sols en la administració autonòmica, sinó també als ajuntaments valencians, fora del seu àmbit competencial. El fet és coherent amb el poc interés que han mostrat per difondre una obra de l’AVL molt més completa i útil per al funcionariat que vullga usar el valencià en la seua faena: la Gramàtica valenciana bàsica. El director general anà a fer-se la foto quan la presentà l’AVL, i prou. Del Manual de documentació administrativa (AVL, 2011), no cal ni parlar.\nTampoc han escapat els exàmens de valencià. La publicació de l’Orde 7/2017, de la CEICE, que regula el pas dels quatre nivells anteriors als sis actuals s’ha aprofitat per a rebaixar la normativa de l’AVL a font secundària i per a incorporar els esmentats Criteris com a matèria d’examen [article 3]. Tenint en compte que les proves de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià no són específiques del personal que treballa per al Consell i a elles es pot presentar qualsevol ciutadà, això ve a ser com si per a fer un examen d’anglés exigiren conéixer el llibre d’estil de la BBC.\nL’obsessió per dissuadir de l’ús de paraules normatives generals entre els valencians s’estengué també a la nova À punt. La DGPLGM tractà d’imposar la seua visió sobre la llengua formal al nou llibre d’estil de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació. Considerava que ni l’experiència de l’antic Canal 9 ni el Llibre d’estil per als mitjans audiovisuals en valencià de l’AVL (2011) s’havien d’aprofitar. Això no obstant, els responsables de la corporació no els han fet massa cas i el resultat ha sigut molt acceptable, almenys quant a la llengua oral. El que no s’ha pogut evitar és l’empremta de la mentalitat diglòssica trentina: les paraules més pròpiament valencianes, limitades a la llengua parlada, i les convergents, presumptament les úniques “bones”, per a l’escrit.\nEls canvis que s’han aplicat al Salt, mencionat adés, van en el mateix sentit. Calia actualitzar la vella ferramenta informàtica que durant anys ha ajudat a traduir texts al valencià. Ara bé, l’antiga utilitat permetia triar el model de valencià a què es feia la traducció. Donava llibertat d’elecció. Però la DGPLGM ha decidit que en la nova versió, que és per a tots els ciutadans, no siga possible fer traduccions al model de valencià de l’AVL. És a dir, impedix que els usuaris puguen modular quin valencià normatiu volen usar. Per a acabar-ho d’adobar, han retirat l’accés al diccionari bilingüe castellà-valencià que es podia consultar en la pàgina web de la Conselleria d’Educació. És cert que calia actualitzar eixe diccionari amb les novetats normatives de l’AVL, però era l’únic de seues característiques accessible al públic valencià, que ara haurà de triar entre el Diccionari multilingüe de la llengua catalana de l’Enciclopèdia Catalana o el Diccionari bilingüe valencià-castellà de la RACV. Difícilment això contribuirà a promoure un ús normal i no conflictiu del valencià.\nLa DGPLGM reclama el seu dret a fer política lingüística. Ningú li’l pot negar. Té l’obligació de fomentar i promoure l’ús del valencià. Però censurar paraules o estructures gramaticals normatives no hauria d’estar entre els seus objectius. És discutible que la normalització lingüística haja d’estar en mans dels polítics. Per això les Corts Valencianes arribaren a un pacte lingüístic, cristal·litzat en l’AVL, per a tractar d’evitar que cada partit que arribara al poder volguera imposar la seua visió particular de la normalització del valencià.\nAdherir-se al pacte lingüístic és, òbviament, voluntari. Hi ha actors socials que s’hi oposen i n’hi ha associacions consagrades a derogar-lo, com ara “Junts front a l’AVL”. Forma part de les regles de la democràcia, però la transparència també n’hauria de formar part. Soscavar la tasca d’una institució autonòmica mentres es fingix fer-li costat és passar-se d’astut, i mostra la fal·làcia tantes vegades repetida des del trentisme: que el model de llengua no importa, que és només una excusa per a no fomentar l’ús del valencià. Alguna importància tindrà quan s’encaboten tant en imposar el seu. En tot cas, no pareix una bona manera d’actuar si es pretén de veres que els valencians anem “tots a una veu”.\nSobre els qui s’oposen a l’Acadèmia Valenciana de la Llengua


Canvis en el protocol de rastreig de la Covid-19 i reforç als st\nCanvis en el protocol de rastreig de la Covid-19 i reforç als stop-lab\nEl ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha anunciat aquest divendres un canvi en els protocols de rastreig de contactes de positius de la Covid-19 davant l'escalada de casos dels darrers dies.\nI és que només respecte a dijous, s'han detectat 352 nous contagis. Una situació que, segons el titular de Salut, necessitaria d'una Oficina Covid amb fins a 500 persones per traçar tots els contactes.\nÉs per aquest motiu que s'ha decidit, ha dit, "empoderar la població" i fer-la responsable d'avisar els contactes en cas de donar positiu. Per tant, a partir d'ara, si algú és positiu en la TMA s'haurà d'aïllar i avisar el metge referent, que en farà el seguiment. Es demana als positius avisar els contactes, que també s'hauran de fer una TMA. Es quedaran a casa fins a tenir resultat i, si estan vacunats i la prova és negativa, es mantindrà en vigilància passiva. En canvi, si algú és contacte de positiu i no està vacunat, s'ha de confinar encara que doni negatiu en la primera TMA. Podrà enviar un correu a baixescovid@govern.ad per a la baixa laboral i l'Oficina covid s'hi posarà en contacte per a la realització d'una segona prova.\nAmb aquest canvi de protocol, diu el ministre de Salut, s'allibera l'Oficina Covid de fer una part del rastreig i la responsabilitat serà de la ciutadania. Assegura que "empoderar" el ciutadà amb la responsabilitat d'avisar els contactes en cas de positiu, millorarà la gestió. "Ens hem d'adaptar per no tenir retards", ha remarcat.\nTambé ha insistit que s'estan fent "més de 1.000 TMA al dia"." Diagnostiquem molt i això fa elevar la xifra d'incidència. Tenim molta capacitat de control, estem cribrant un 10% de la població setmanalment amb TMA, sense comptar els test ràpids. No crec que ningú digui que a Andorra no es pot venir".\nReforç als stoplabs i vacunació centralitzada\nEl ministre ha anunciat que el centre de vacunació de l'hospital deixarà de funcionar i se centralitza tot a la plaça de Braus a partir de dilluns 6 de desembre. S'amplien les taules disponibles per vacunar i es doblen efectius. Paral·lelament es reforcen els stoplabs. Se n'obre un de nou a Escaldes-Engordany al Prat Gran des d'aquest divendres a les 15h i no es descarta obrir-ne més a d'altres parròquies.\nEn la compareixença d'aquest divendres Martínez Benazet també ha dit que "no està previst tancar les escoles en cap moment" ni tampoc es planteja la vacunació obligatòria.\nRespecte a Òmicron, encara que no s'hagi detectat encara a Andorra, assumeix que "està a tot arreu i un dia o altre apareixerà". "Sabem que va més de pressa, però s'està veient que no incrementa la letalitat ni els casos greus".\nSalut ha registrat 352 nous contagis de coronavirus SARS-CoV-2 en el darreres hores.\nEls casos actius, que ja arribaven dijous al rècord, s'enfilen encara més fins als 1.716.\nA l'hospital hi ha hagut quatre nous ingressos, tres persones no vacunades i una vacunada, que eleven la xifra de pacients amb la Covid-19 fins a 19, 14 es troben a planta i cinc més a l'UCI, totes amb ventilació mecànica. A la planta Covid del Cedre hi ha 7 persones més.\nLa situació a les escoles continua a l'alça, amb 117 aules en vigilància activa (45 total i 72 parcial) i 45 en vigilància passiva.\nPel que fa a la vacunació, el 78,6% de la població de més de 16 anys té la pauta completa. Entre els 12 i els 15 anys, el 56,4% estan vacunats amb dues dosis.\nLes defuncions es mantenen en 132 després de la pèrdua aquesta setmana d'una dona de 88 anys que ja es trobava molt greu.\nRoda de premsa completa amb l'actualització sanitària d'aquest divendres 3 de desembre:\n352 nous positius, 4 nous ingressos i més de 1.700 casos actius amb la Covid-19


Transmissor FM FM FM 1000W amb codificador RDS per a una transmissió de direcció adient intel·ligent amb antena dipòlica FU-DV2 i KIT per cable complet -\nTotal: USD 3869\nArticle: 3869 USD Enviament: 0 USD\n5. He de pagar el vostre programari RDS a un cost addicional?\n6. Quina diferència hi ha entre l'estació de ràdio fm RDS i la ràdio general a la ràdio?\nLes tres imatges següents il·lustren com es pot utilitzar el RDS en una emissora de ràdio FM; els dos últims van ser agafats quan la ràdio va estar ajustada Nottingham estació de ràdio Trent FM. Totes les imatges són de la pantalla que hi ha a la pantalla FM de ràdio.\n1pc 30meters 1 / 2 Cable coaxial amb connectors\n<< Transmissor FMUSER 350W FM amb codificador RDS per a una transmissió de direcció adient intel·ligent amb antena dipol FU-DV2 i KIT de cable completTransmissor FMUSER 150W FM amb codificador RDS per a una transmissió de direcció adient intel·ligent amb antena dipolica DP100 i KIT per cable complet >>


Biosca, darrer municipi de la Segarra, que acull la xerrada La Marinada de la Campanya Tracta'm bé del Consell Comarcal de la Segarra. — Ajuntament de Biosca\nBiosca, darrer municipi de la Segarra, que acull la xerrada La Marinada de la Campanya Tracta'm bé del Consell Comarcal de la Segarra.\nBiosca, darrer municipi de la Segarra, que acull la xerrada La Marinada de la Campanya Tracta'm bé del Consell Comarcal de la Segarra. D’aquesta manera, els 21 municipis de la Segarra són municipis amb bon tracte de la Campanya per promoure el bon tracte a les persones grans del Consell Comarcal. https://biosca.ddl.net/actualitat/noticies/biosca-darrer-municipi-de-la-segarra-que-acull-la-xerrada-la-marinada-de-la-campanya-tractam-be-del-consell-comarcal-de-la-segarra https://biosca.ddl.net/actualitat/noticies/biosca-darrer-municipi-de-la-segarra-que-acull-la-xerrada-la-marinada-de-la-campanya-tractam-be-del-consell-comarcal-de-la-segarra/@@download/image/IMG-20190405-WA0003.jpg\nD’aquesta manera, els 21 municipis de la Segarra són municipis amb bon tracte de la Campanya per promoure el bon tracte a les persones grans del Consell Comarcal.\nImatge de la xerrada a Cal Borres (Biosca)\nLa xerrada la Marinada de la Campanya Tracta’m bé del Consell Comarcal va anar molt bé a Biosca. Van assistir-hi unes 40 persones i es va realitzar a Cal Borres.\nLa xerrada anar a càrrec de la treballadora social al Consell, Pilar Vilajoana, i tot seguit va tenir lloc el vídeo fòrum i el posterior debat. Acte gratuït i obert a tothom.\nImatges de la xerrada a Biosca.