Gran Recapte 2015 Gran Recapte 2015\nUn any més, a THE CORNER col·laborem amb el Banc d'Aliments i la Creu Roja per ajudar a aquells que més ho necessiten. Des del dia 25 de novembre i fins el 10 de desembre podeu portar aliments i joguines a qualsevol dels nostres tres centres! I per explicar-vos com funciona aquesta iniciativa, hem entrevistat a Amadeu Sales,voluntari de la Fundació Banc d'Aliments de Barcelona.\nHola!! Ens expliques qui ets?\nEm dic Amadeu Sales, tinc 60 anys, soc veí de Santa Coloma de Gramenet i fa quatre anys que treballo com a voluntari en la Fundació del Banc d'Aliments de Barcelona; concretament, en el Departament d'Escoles.\nParla'ns del gran recapte d'aliments. En que consisteix? A qui ajuda?\nDes de fa un quants anys el darrer cap de setmana de novembre (enguany el 27 i 28), es duu a terme una acció solidaria, anomenada el Gran Recapte d'Aliments, que es planteja amb dos objectius: sensibilitzar a la població envers les persones que no disposen de recursos per alimentar-se com cal, i nodrir el magatzem d'aliments per la seva posterior distribució. Gracies al suport dels mitjans, pel que fa al ressò mediàtic, i la col·laboració de supermercats, mercats municipals i botigues de queviures aconseguim, gairebé, una tercera part dels aliments que es distribueixen cada any.\nQuins són els aliments que més falta fan?\nFeta l'excepció dels que tinguin una caducitat a molt curt termini i dels que requereixen una conservació en fred, tots són benvinguts i necessaris. Conserves, arròs, pasta, llet, oli, etc...\nCom es distribueixen després aquets aliments?\nL'ajut dels 25.000 voluntaris que necessitem no es limita a les dates del recapte ja que, per a poder distribuir-los, s'han de classificar. És per això que a partir del 30 de novembre, en torns de quatre hores, ens cal que els voluntaris també ajudin a fer la classificació de les més de 5.000 tones que esperem rebre. La previsió és que el 20 de desembre ja es puguin començar a distribuir entre les gairebé 400 entitats beneficiaries que té el Banc d'aliments.\nImagino que amb la crisi el número de persones que necessiten recursos ha augmentat. Com ho heu notat vosaltres? Per altra banda, cada cop és recull més quantitat d'aliments. Som cada vegada més conscients i solidaris?\nCom bé dius, el nombre de persones necessitades augmenta any rere any. Actualment, i només a la província de Barcelona, es calcula que unes 900.000 persones sobreviuen en una situació de pobresa i és per això que la demanda d'aliments també està en continua progressió. El que ens diu que cada cop es recullen més aliments són dues coses: que mica a mica som més solidaris... i que encara podem ser-ho més.\nLes xifres ens ho diuen tot: l'any 2014 el Banc d'Aliments va distribuir 16.191 tones que van permetre que 152.489 persones rebessin aliments. El Gran Recapte suposa una tercera part del total.\nQue t'aporta personalment aquesta experiència?\nA mesura que un es fa gran s'adona de que tot el que fem i aconseguim a títol individual és efímer. L'egoisme, que malauradament està implícit en l'ADN de la condició humana, és una trituradora que mai en té prou. No som importants pel que fem; en tot cas, ho serem pel profit del que fem. I ser un més dels 220 voluntaris que treballen, de forma permanent, per la Fundació del Banc d'Aliments, em permet sentir-me útil.\nPer últim... crec que és molt important que tots els ciutadans dediquem una part del nostre temps i ens impliquem en projectes com aquest. Que haig de fer per ser voluntari?\nNomés cal entrar en la web www.granrecapte.com/ca/voluntariat i escollir el dia, lloc i torn que més convingui. I recordeu que també ens cal l'ajut de tothom per a classificar els aliments a partir del 30 de novembre.\nMoltes gràcies Amadeu per la teva feina i temps!!!!\nTags: gran recapte Banc dels Aliments Creu Roja solidaritat


Proper desplegament d’un nou servei de recollida de residus i de neteja viària | Noticias Baix Llobregat\nInicio Actualidad Proper desplegament d’un nou servei de recollida de residus i de neteja...\nL’Ajuntament de Cornellà està començant a desplegar un nou servei de recollida de residus, neteja viària i clavegueram, amb la incorporació de nous equips i serveis i la substitució dels actuals contenidors per uns de majors prestacions. Tot això suposarà una millora significativa i un canvi d’hàbits en la gestió dels residus urbans.\nLa finalitat és assolir el repte europeu de reciclar el 55 % de tots els residus municipals el 2025 i el 60 % el 2030. Per aconseguir-ho, és imprescindible el compromís de tota la ciutadania, ja que el seu incompliment suposaria una multa de 2,5 milions a l’municipi per part de la Unió Europea.\nEl servei de neteja i de recollida de residus és el contracte més important del consistori i la seva renovació suposa un cost mitjà anual de 11,1 milions d’euros, amb un augment de 2,3 milions respecte el contracte anterior. I és que, a més de renovar els vehicles i maquinària, una de les millores més importants serà la col·locació de 154 bases de nous contenidors intel·ligents amb un sistema de tancament electrònic individualitzat. Aquests començaran a introduir-se, previsiblement, a finals d’aquest any i de forma progressiva durant 2022 i, amb posterioritat, s’activarà tot el procés de tancament electrònic.\nEl servei de neteja viària i de recollida de residus introduirà força novetats. Una dels més significatives serà el canvi d’horari en la recollida de residus, que passarà a ser diürn (de 07 a 24h) i no nocturn com fins ara, amb l’objectiu d’evitar molèsties als veïns. Pel que fa a el servei de neteja, es realitzarà de dilluns a diumenge, i no de dilluns a dissabte com fins ara.\nA l’equip humà, de més d’un centenar de persones, se sumaran nous vehicles i s’ampliaran els serveis de neteja viària amb aigua, serveis d’escombrat els diumenges, neteja especial de grafits, així com el manteniment dels pipicans. En aquests últims, també es preveu canviar la terra un cop a l’any. Tot això suposarà millorar i optimitzar el servei de neteja a la ciutat els 365 dies de l’any i tots els dies de la setmana.\nTotes aquestes millores s’aniran realitzant de forma progressiva des de finals d’aquest any i fins a 2023, donada l’envergadura de tots els procediments.\nCornellà treballa des de fa anys en una estratègia municipal per reduir la generació de residus i a el mateix temps augmentar el reciclatge. Actualment, la recollida selectiva a la ciutat es troba estancada al voltant del 32 % i l’objectiu és incrementar aquest percentatge fins al 60 % el 2030, tal com estableixen les normatives autonòmiques, metropolitanes i l’Estratègia Residu Zero.\nEls nous contenidors són de producció italiana i compten amb un dels sistemes intel·ligents més moderns de el moment. Estan tancats de manera electrònica i per usar-los, serà necessària una targeta unifamiliar a través de la qual es tindrà registrada la modalitat d’usos. D’aquesta manera es podrà assegurar un bon ús d’ells, controlar els residus dipositats i optimitzar el servei de recollida en funció d’aquestes dades.\nArtículo anteriorEs posa en funcionament un nou aparcament d’intercanvi de 100 places a dins del Llobregat Centre\nArtículo siguienteDesenes de milers de persones van concentrar-se ahir contra l’ampliació de l’aeroport, entre elles una àmplia representació del Prat\nEsplugues s’adhereix al ‘Mulla’t per l’esclerosi’, aquest diumenge 11 a la piscina del parc...\nComença un nou curs ple d’activitats a la Biblioteca Antonio Martín


Anul·len la multa de 4.500 euros als organitzadors de la manifestació antifeixista - Diari de Girona\nAnul·len la multa de 4.500 euros als organitzadors de la manifestació antifeixista\nEl Govern va sancionar els activistes per organitzar la mobilització de l'agost del 2011 sense demanar autorització\n11·06·13 | 14:32\nEls dos activistes multats | ACN\nLa titular del Jutjat Contenciós Administratiu número 2 de Girona ha anul·lat la multa de 4.500 que el Departament d'Interior va imposar als suposats organitzadors de la manifestació antifeixista que va recórrer els carrers de Salt (Gironès) el 27 d'agost del 2011. La jutgessa ha dictat sentència de viva veu al final de la vista, que s'ha fet aquest dimarts al Palau de Justícia de Girona. Interior va sancionar Mostafà Shaimi i Sílvia Rispau perquè creia que eren els responsables d'organitzar, sense demanar permís, la manifestació antiracista en un moment de tensió veïnal a Salt. Una quinzena de persones s'han concentrat a l'entrada de la sala de vistes per donar suport al multats.\nEl Departament d'Interior, llavors encapçalat per Felip Puig, va imposar una sanció global de 4.500 euros als suposats organitzadors de la manifestació antifeixista que es va fer a Salt l'agost del 2011. En aquell moment, Puig va justificar l'import de la sanció per l'actitud "hostil i agressiva" dels maniestants i perquè assegurava que la mobilització no es va comunicar "en els termes i terminis que fixa la llei".\nAquesta manifestació es va convocar com a resposta a la concentració que el partit de caire racista Plataforma per Catalunya (PxC) havia convocat a la població. Salt havia viscut en els darrers mesos episodis de tensió i conflicte entre veïns i la manifestació volia mostrar el rebuig frontal a les actituds feixistes i racistes. Interior va prohibir la concentració de PxC, que finalment va suspendre la convocatòria, però el col·lectiu antifeixista va decidir mantenir la seva manifestació tot i que no havien demanar cap autorització prèvia.\nEl lletrat dels dos multats, Benet Salellas, ha recordat que a Girona es fan moltes concentracions i mobilitzacions sense demanar permís ni a la policia ni al Departament d'Interior. A més, creu que Interior va multar dos reconeguts activistes de la zona sense identificar-los 'in situ' i sense saber si realment eren els organitzadors de la concentració.\nEls dos multats van decidir recórrer la multa i, de la mà del lletrat Benet Salellas, han arribat al jutjat Contenciós Administratiu número 2 on aquest dimarts el cas ha arribat a judici. Durant la vista, l'instructor de l'atestat que van redactar els Mossos d'Esquadra durant la manifestació ha explicat que va anar plasmant al document el que veien els agents que seguien la mobilització.\nTot i això, la jutgessa ha ressaltat que l'atestat està redactat sempre de forma "impersonal" sense identificar qui són els agents testimonis de cada fet. Per això, com que es podria tractar d'una denúncia "anònima", sense denunciant darrere, ha avançat que anul·la la sanció. "Volem creure que s'ha agafat a una qüestió tècnica per donar la raó al fons de la qüestió", ha conclòs Salellas.\nA les portes del Palau de Justícia s'hi han concentrat una quinzena de persones que han donat suport als dos multats, que finalment no hauran de pagar solidàriament els 4.500 euros que els havia imposat Interior.\nUna empresa de Barcelona s’ofereix per subministrar les flors de Temps de Flors\nLa Càtedra d’Estudis del Suro de la UdG inicia la seva activitat\nElisabet Nolla, del restaurant Normal, candidata a xef revelació


I Andorra va treure el cap al món\nLa Constitució ha servit per posicionar el Principat entre els altres països del planeta\nActualitzada 17/03/2018 a les 06:49\nVa ser un pas de gegant i per copsar la veritable dimensió del procés constituent i l’aprovació de la Constitució andorrana de 1993, encara falten uns quants anys. Bo és celebrar-ne el 25è aniversari, un quart de segle que ha servit per posicionar el Principat d’Andorra entre els altres països del món. I no va ser una singladura senzilla la que va portar a tancar i signar el redactat constitucional, més quan a la taula hi havia tres parts implicades sabedores de la importància del seu treball per al futur del Principat.\nLa part andorrana era la que posava la taula, però el menú es decidia amb les altres parts, la del Copríncep episcopal i la del Copríncep francès. Les tres sabien que no podien adoptar un posicionament inflexible des dels seus respectius racons del triangle, malgrat que hi hagués temes delicats que per part de la mitra no podien desenvolupar-se d’una manera clara i directa, com ara l’avortament, contraposat al dret a la vida.\nEl Copríncep Martí fins i tot estava disposat a fer un pas al costat, “si els andorrans m’ho demanen”, per no entorpir en el procés de redacció d’una Constitució andorrana que no podia esperar ni quedar encallada en un carreró sense sortida. Però la bona disposició per part de la mitra a acceptar allò que els andorrans volguessin, no era pas una feblesa ni un desvincular-se de cop de la funció que durant segles els Coprínceps representaven.\nAl contrari, era un punt de generositat cercant el millor dels escenaris polítics per tal que Andorra pogués afrontar els reptes associats al seu creixement econòmic i social, un creixement notable i conformador d’una nova Andorra, amb una posició forta, més que forta, diguem ben travada, de relació amb els seus veïns del nord i del sud, però també més enllà, en l’àmbit internacional europeu i d’arreu del món.\nEs va fer la Constitució i el 14 de març de 1993, el sí majoritari del poble andorrà al seu redactat la va fer autèntica i real. I, com quan despunta el nou dia i surt el sol, Andorra va treure el cap al món, que ja hi era, però amb la Constitució sota el braç, podia ser escoltada i sobretot respectada, per petit que fos el país, per pocs milers d’habitants que els fos aplicable l’empara de la Constitució.\nHo vam veure i poder escoltar ben aviat, quan el dia 28 de juliol de 1993, al faristol de l’Assemblea General de les Nacions Unides, a Nova York, el cap de govern, Òscar Ribas Reig, va pronunciar el parlament en representació d’Andorra per primera vegada en l’anomenat concert de les nacions. Un discurs recordat per haver estat la primera intervenció oficial en llengua catalana a l’ONU, però que hauria de ser recordat precisament pel fet de ser la primera aparició, amb llum i taquígrafs, davant tot el món. Aquell dia, l’Òscar Ribas va notar en la pròpia pell alhora la petitesa i la grandesa d’Andorra i, darrere d’ell, tot el poble andorrà, hagués votat sí o no a la Constitució. Era l’assoliment, la culminació d’una fita col·lectiva, la materialització reconeguda del camí que Andorra havia fet durant segles tot i preservant la seva identitat. I ho va sentir, en paraules d’Òscar Ribas, tot el món: “Hem vingut aquí a Nova York per hissar la nostra bandera junta amb les dels altres Estats. Culminem així moltes de les aspiracions del nostre poble i tot un procés de serena i tenaç transformació.”\nLa “serena i tenaç transformació” d’Andorra portava implícita la voluntat d’esdevenir un Estat en concòrdia amb els altres Estats, enfortint els llaços d’acord i d’amistat i minimitzant les dissonàncies en la mesura de les possibilitats. S’havia encetat un nou trajecte en el llarg camí de la història d’Andorra i calia fer mans i mànigues per saber encarrilar la reforma amb l’eina constitucional adoptant les mesures necessàries, resumides en els drets i obligacions universals referides al poble andorrà.\nAndorra s’havia de refer, d’endreçar de portes endins si volia sobreviure de manera digna i de forma sòlida. I, d’acord amb la Constitució, calia adoptar uns postulats polítics durs de rosegar pels sectors conservadors en aquells moments, amb posicions manifestament inamovibles, com ara la fiscalitat, que el mateix Òscar Ribas va haver d’afrontar, costant-li fins i tot el càrrec de cap de Govern i deixant gravada per a la història aquella frase que era sàvia i premonitòria: “Tot allò que no paguem ara, ho pagarem amb escreix anys a venir.”\nxinxin-Txarango va dir..En la meva opinió, és un gran greu error de concepte bàsic i fonamental. La nostra Constitució, no només és una joia sociopolítica pel país, és el document legal que ens obre les portes a estar o no a Europa i/o al tot món sencer. Sense aquesta Carta Magna democràtica escrita no tindríem l'oportunitat de negociar com volem que sigui el nostre encaix amb altres democràcies.\n¿Hem oblidat sota quin principi del dret internacional sine- qua-non es constitueixen i es reconeixen els països democràtics? Potser, per ignorància molt gran es pot entendre que avui, 25 anys després, encara hagi qui celebra i honora amb la boca petita aquest PAS DE GEGANT!. O pitjor encara, que hagi algú que no balli i aplaudeix la seva excepcional e irrepetible grandmajestuositat històrica.\n... Davant la comparació entre la Constitució i l'acord o negociacions amb l'UE sento tristesa. Les comparacions s'ha d'emplaçar entre elements de la seva mateixa naturalesa. No tot és pot comparar.\nEn la meva opinió, és un gran greu error de concepte bàsic i fonamental. La nostra Constitució, no només és una joia sociopolítica pel país, és el document legal que ens obre les portes a estar o no a Europa i/o al tot món sencer. Sense aquesta Carta Magna democràtica escrita no tindríem l'oportunitat de negociar com volem que sigui el nostre encaix amb altres democràcies.\ns'ha rebut el primer comentari enviat aquest matí\na Andorra la Vella, aquell 28 de juliol de 1993, al Bar de la plaça del poble tots els presents van poder seguir també en directe el discurs del nostre cap de govern davant l'assemblea de l'ONU gràcies a la gran pantalla de televisió penjada sobre el mostrador. La màquina de moldre cafè va deixar també de fer soroll. Només s'escoltava la veu d'Òscar Ribas Reig qui cal que sigui rebatejat com el pare de la nostra Constitució tot reconeixent, com no podria ser d'altra manera, que el text va ser possible gràcies a la suma de multiesforços entre polítics, institucions i ciutadans que la van votar o no en referèndum.\nAquella tarda, com passa durant la darrera nit de festa major davant els sempre espectaculars castells de focs, al Bar de la plaça del poble tots miraven en una solacomuna-unidirecció. No recordo quants érem però si recordo que tots els sentiments gravats a la pell: Admiració, alegria, orgull, respecte, gratitud ...\nAquella tarda, com passa durant la darrera nit de festa major davant els sempre espectaculars castells de focs, al Bar de la plaça del poble tots miraven en una solacomuna-unidirecció. No recordo quants érem però si recordo que tots els sentiments gravats a la pell: Admiració, alegria, orgull, enveja, respecte, gratitud ...


Inici > Betel, la construcció d'un somni\n“Jacob es llevà de bon matí, va prendre la pedra que s'havia posat per capçal, la va plantar com un pilar i la consagrà ungint-la amb oli. I donà a aquell lloc el nom de Betel, que vol dir «casa de Déu».” (Gn 28, 18-19. El somni de Jacob )\nHe somiat un espai on-line on l’art i la religió s’hi trobin com a casa, un lloc de trobada d’arquitectes, dissenyadors i artistes oberts al fet religiós. He somiat, també, que aquest espai pugui oferir un servei pràctic a les comunitats que volen viure la seva fe, que creï opinió sobre l’espai de la religió en l’àgora pública com és el cas de la llei de centres de culte  de la Generalitat, que presenti els nous espais de pregària , que doni a conèixer els espais expositius  de Catalunya, així com les publicacions i els documents  que hi reflexionen.\nNo és aquest un somni gratuït, i encarnar-lo no serà una tasca fàcil, però espero poder comptar amb vosaltres per a que el somni de Betel es fonamenti en la pedra de la feina ben feta i el treball en equip. Vagi per endavant el meu agraïment al portal de Catalunya Religió  que ha volgut donar cabuda a aquest projecte. “Venim a passar-nos-ho bé ”, deia el seu director en els inicis del portal, aquest ha de ser també el tarannà d’aquest nou espai que avui inaugurem.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/blog/betel-la-construcci%C3%B3-dun-somni


Espinelves prepara una Fira de l'Avet amb menys exposicions per evitar aglomeracions - El Gerió Digital\nEspinelves prepara una Fira de l'Avet amb menys exposicions per evitar aglomeracions\nEsperen vendre entre 6.000 i 7.000 avets\nDivendres, 26 de novembre de 2021 11:45h\nACN, Lourdes Casademont / La Selva / Espinelves\nEspinelves es prepara per recuperar la tradicional Fira de l'Avet, que enguany arriba a la 40a edició. Cada any aplega centenars de visitants i l'any passat es va haver de suspendre per les restriccions de la covid-19.\nEl seu alcalde explica que, per als restaurants i botigues del poble, són uns ingressos "molt importants" i per a la resta de veïns és també "un orgull" per convertir-se en un punt d'atracció de visitants de diferents punts del territori.\nL'edició d'aquest any serà gairebé igual que abans de la pandèmia. La xifra de parades rondarà el centenar, similar a altres edicions, sobretot productes alimentaris. La majoria són de negocis de la comarca o entorns. Una desena vendran el producte estrella, l'avet. El seu alcalde, Joan Manuel Claveria, remarca que "no es van a buscar al bosc i es tallen amb la destral" sinó que estan plantats expressament per vendre's per Nadal.\nLa varietat autòctona de l'avet d'Espinelves tarda entre 7 i 8 anys per assolir la mida idònia per comercialitzar-lo. Els preus per cada unitat seran similars a altres anys.\nEl que sí que han reduït són les exposicions que es podien veure a interior d'edificis. Enguany només n'hi haurà una de pintura a l'església per evitar aglomeracions. Si bé la fira es fa a l'aire lliure, recomanaran que els visitants portin mascareta. "Els nostres carrers són estrets i la gent passa per on vol o pot", remarca el batlle.\nAquest any confien arribar a xifres similars a altres edicions i vendre entre 6.000 i 7.000 avets. ""Creiem que serà un any molt bo perquè la gent té moltes ganes de sortir", afirma Claveria.\nFira de lAvet\nMor el conductor d'un turisme després de xocar contra un camió a Sant Feliu de Buixalleu\nEnxampen un home amb una metralladora amagada en una bodega soterrada a Cassà de la Selva\nProtestes a Sarrià de Ter on s'han quedat amb només un metge dels sis que els pertocarien\nDetingut a Banyoles un lladre reincident per robar en un cotxe després de trencar el vidre\nBlanes molesta amb l'ACA per permetre abocaments tòxics d'una empresa de Palafolls\nBellcaire d'Empordà recupera l'església del castell, immatriculada el 2014\nVeïns de Figueres protesten contra la instal·lació d'una antena de telefonia mòbil a l'Olivar Gran\nClou a Blanes el cicle de xerrades sobre la violència de gènere organitzades per ERC


El do de la Llei\n1 »I ara, Israel, escolta els decrets i les prescripcions que jo us ensenyo a complir. Així us mantindreu amb vida i entrareu a prendre possessió del país que us dona el Senyor, Déu dels vostres pares.\n2 No afegiu res als manaments que jo us dono, ni en tragueu res: guardeu tot allò que jo us prescric de part del Senyor, el vostre Déu.\n3 Amb els vostres propis ulls heu vist el que el Senyor ha fet a Baal-Peor: ha exterminat del vostre poble tots aquells qui seguien el déu Baal de Peor.\n4 Però vosaltres, tots els qui us heu mantingut fidels al Senyor, el vostre Déu, avui encara viviu. 5 Mireu: el Senyor, el meu Déu, m’ha manat que us ensenyi aquests decrets i aquestes prescripcions perquè els compliu quan sereu al país on entrareu per prendre’n possessió. 6 Guardeu-los i compliu-los. Si ho feu així, tots els pobles us tindran per savis i assenyats. Quan sentiran parlar de tots aquests decrets, diran: “Quina saviesa i quin seny té aquesta gran nació!”\n7 »I realment, quina nació, per gran que sigui, té els seus déus tan a prop d’ella com el Senyor, el nostre Déu, és a prop nostre sempre que l’invoquem?\n8 I quina nació, per gran que sigui, té uns decrets i unes prescripcions tan justos com els d’aquest codi de la Llei que avui us proposo?\nLa revelació a l’Horeb\n9 »Tanmateix, estigues atent i mira bé de no oblidar mai els fets que els teus ulls han contemplat. Que durant tota la vida no se t’esborrin de la memòria: fes-los conèixer als teus fills i als fills dels teus fills.\n10 »Recorda el dia que vas comparèixer davant el Senyor, el teu Déu, a l’Horeb. El Senyor m’havia dit: “Convoca’m el poble i els comunicaré els meus manaments. Així aprendran a reverenciar-me mentre visquin sobre la terra i ho ensenyaran als seus fills.”\n11 Llavors us vau acostar al peu de la muntanya. El foc abrusava la muntanya amb flames que pujaven fins al cel, enmig de la foscor i d’espessa nuvolada. 12 El Senyor us va parlar des del mig del foc: vosaltres sentíeu una veu que parlava, però no vèieu cap figura; només sentíeu una veu. 13 Us va fer conèixer la seva aliança, us va manar que complíssiu els deu manaments que havia escrit sobre dues taules de pedra.\n14 I a mi, el Senyor em va manar en aquella ocasió que us ensenyés els decrets i les prescripcions que heu de complir en el país on entrareu per prendre’n possessió.\nEl perill de la idolatria\n15 »I ara fixeu bé la vostra atenció: el dia que el Senyor us va parlar a l’Horeb, des del mig del foc, no vau veure cap figura. 16 No us pervertiu, doncs, fent-vos estàtues amb la figura de qualsevol ídol: imatges d’home o de dona, 17 imatges d’animals terrestres o d’ocells que volen pel cel, 18 imatges de bestioles que s’arrosseguen per terra o de peixos que viuen a les aigües d’aquí baix.\n19 Quan aixequis els ulls al cel i contemplis el sol, la lluna i les estrelles, tot l’estol dels astres, no et deixis seduir fins al punt d’adorar-los i donar-los culte. El Senyor, el teu Déu, els ha assignat a tots els altres pobles que hi ha sota el cel.\n20 A vosaltres, en canvi, el Senyor us ha pres\ni us ha fet sortir d’Egipte, d’aquella fornal de ferro,\nperquè volia que fóssiu el seu poble, la seva possessió, com ja ho sou avui.\n21 »I, tanmateix, el Senyor es va irritar contra mi per culpa vostra i va jurar que jo no passaria el Jordà ni entraria en aquell fèrtil país que el Senyor, el teu Déu, et dona en possessió.\n22 Cert, jo moriré aquí, no passaré el Jordà; però vosaltres el travessareu i prendreu possessió d’aquell fèrtil país. 23 Guardeu-vos d’oblidar mai l’aliança que el Senyor, el vostre Déu, va fer amb vosaltres.\nNo us fabriqueu cap estàtua amb la figura d’allò que el Senyor, el teu Déu, t’ha prohibit, 24 ja que el Senyor, el vostre Déu, és un foc que devora,\nés un Déu gelós.\n25 »Quan hauràs tingut fills i nets i haureu viscut anys i més anys en aquell país, si us pervertiu fabricant-vos qualsevol mena d’ídols, cosa que ofèn el Senyor i l’indigna, 26 jo prenc avui el cel i la terra com a testimonis contra vosaltres:\nno trigareu a desaparèixer del país que aneu a prendre en possessió, a l’altra banda del Jordà; no hi viureu gaires anys, sereu destruïts completament. 27 El Senyor us dispersarà entre els altres pobles,\ni en quedareu ben pocs enmig de les nacions on ell us haurà deportat. 28 Allà haureu de donar culte a déus fabricats per mans d’home, estàtues de fusta i de pedra, que no hi veuen ni hi senten, que no mengen ni oloren.\n29 Llavors, allà mateix, cercaràs el Senyor, el teu Déu. I si el cerques amb tot el cor i amb tota l’ànima, el trobaràs.\n30 Quan estaràs aclaparat, enmig de totes aquestes desgràcies, retornaràs finalment al Senyor, el teu Déu, i l’obeiràs. 31 El Senyor, el teu Déu, és un Déu misericordiós\nque no t’abandonarà ni et destruirà, ni s’oblidarà de l’aliança que va fer amb els teus pares.\nDéu ha escollit el seu poble\n32 »Investiga el passat, les èpoques que t’han precedit, d’ençà que Déu va crear la humanitat sobre la terra. Demana d’un cap a l’altre del món, a veure si mai ha succeït un fet tan gran, si s’ha sentit mai res de semblant. 33 ¿Hi ha cap poble que hagi sentit la veu de Déu que li parlava des del mig del foc, com tu l’has sentida, i hagi continuat amb vida?\n34 ¿O cap altre déu que hagi gosat arrencar un poble que vivia en poder d’un altre per fer-se’l seu? Vosaltres mateixos heu vist tot el que ha fet a Egipte el Senyor, el vostre Déu, valent-se de proves, senyals i prodigis, combatent amb mà forta i braç poderós, amb gestes esglaiadores.\n35 El Senyor t’ha concedit de presenciar-ho perquè reconeguis que ell, i ningú més, és Déu.\n36 Per instruir-te, t’ha fet sentir des del cel la seva veu, aquí a la terra t’ha fet contemplar el seu foc immens, i tu l’has escoltat quan et parlava des del mig del foc.\n37 Ell estimava els teus pares, ha escollit els seus descendents\ni, mostrant la seva presència,\nt’ha fet sortir d’Egipte amb el seu poder irresistible. 38 Al teu pas desposseirà nacions més grans i poderoses que tu, per introduir-te al seu país i donar-te’l en possessió, tal com veieu avui. 39 Reconeix, doncs, avui, que el Senyor és l’únic Déu: ni dalt al cel ni aquí baix a la terra no n’hi ha d’altre; recorda-ho sempre en el teu cor. 40 Observa els seus decrets i els seus manaments que avui et dono, perquè tu i els teus descendents sigueu feliços, i tingueu llarga vida en el país que el Senyor, el vostre Déu, us dona per sempre.\nCiutats de refugi a la Transjordània\n41 Llavors Moisès va escollir tres ciutats a l’est del Jordà 42 com a ciutats de refugi per al qui hagués mort algú involuntàriament, sense estar-hi enemistat. En aquest cas podria refugiar-se en una d’aquestes ciutats i salvaria la vida. 43 Per a la tribu de Rubèn, la ciutat de Bèsser, a l’estepa, a la regió de l’altiplà; per a la tribu de Gad, Ramot, a Galaad; per a la tribu de Manassès, Golan, a la regió de Basan.\nSegona al·locució de Moisès (4,44-11,32)\n44 Aquesta és la Llei que Moisès va presentar als israelites:\n45 les clàusules, els decrets i les prescripcions que els comunicà després de la sortida d’Egipte. 46 Es trobaven a l’est del Jordà, a la vall que hi ha prop de Betpeor, al territori de Sehon, el rei amorreu que residia a Heixbon, que va ser derrotat per Moisès i els israelites després de la sortida d’Egipte.\n47 Van conquerir el seu territori i també el d’Og, rei de Basan: aquests dos reis amorreus regnaven a l’est del Jordà. 48 Els israelites ocuparen així la regió que anava des d’Aroer, que és a la vora del torrent d’Arnon, fins al mont Sirion,\nque és l’Hermon, 49 i tot l’Arabà, de la riba oriental del Jordà fins al Mar Mort, al peu dels vessants del mont Pisgà.


Un Barça cinc estrelles (5-1)\nEls gols de Lenglet, Vidal, Suárez i el doblet de Messi atorguen als blaugranes el setè triomf consecutiu aquesta temporada\n23 dies després, la pilota ha tornat a rodar per la gespa del Camp Nou. Amb l’aturada de seleccions, el partit a Ipurua contra l’Eibar (0-3), el partit ajornat contra el Reial Madrid i del duel a la Champions contra l’Slavia de Praga (1-2); els blaugranes no trepitjaven el seu estadi des del 6 d’octubre. I ho han fet amb una nova victòria, contra el Valladolid per 5-1. Els gols de Lenglet, Vidal i Messi en el primer temps; novament, Messi en la segona part i Suárez han certificat el setè triomf a la Lliga i, també, el setè de manera consecutiva comptant els partits de Champions. D’aquesta manera, el Barça torna a liderar la classificació amb 22 punts, dos més que el Granada i l’Atlètic de Madrid, amb un partit més.\nTot just començar el partit, Lenglet ha obert la llauna aprofitant el refús d’un córner des de l’interior de l’àrea. El francès ha connectat de voleia la pilota i, després de tocar al travesser, ha acabat travessant la línia de gol per anotar la seva tercera diana com a blaugrana, el segon a la Lliga. Al quart d’hora de partit, el Valladolid ha col·locat l’1-1 en una acció afortunada. Míchel ha servit una falta lateral, Ter Stegen ha fet una grandíssima aturada a una mà, però Kiko Olivas ha caçat la pilota a l’interior de l’àrea petita i ha situat la igualtat al marcador.\nPoc abans d’arribar a la mitja hora, Messi ha penjat una pilota a l’àrea i Arturo Vidal, arribant des de la segona línia, ha rematat a l’aire la pilota servida per l’argentí per enviar-la al fons de la xarxa. Amb aquest gol, el xilè ja en suma tres aquesta temporada.\nMessi anota el seu 50è gol de falta\nMenció especial pel gol de Messi. Després d’intentar-lo amb menys fortuna en els primers compassos de partit, l’argentí ha tornat a intentar el llançament de falta. Amb un xut teledirigit a l’escaire esquerre de l’exblaugrana Masip, el ‘10’ del Barça ha anotat el seu 50è gol de falta directa com a professional: 44 amb la samarreta blaugrana i sis amb la de la selecció argentina.\nEl Barça ha mantingut el domini de la pilota en la represa, però les ocasions de gol s’han resistit. Messi, però, s’ha encarregat de revifar els ànims de l’equip amb un autèntic golàs. Rakitic, que ha entrat en la segona part substituint Vidal, ha enviat una passada entre línies a l’argentí i no ha perdonat davant Masip amb un xut potent i creuat.\nLuis Suárez engrandeix la seva llegenda\nL’uruguaià tenia un repte pendent en aquest partit: el Valladolid era l’únic equip de la Lliga al qual s’havia enfrontat i no havia aconseguit marcar gol. Si bé ho ha fet en l’inici del segon temps, però en fora de joc, el ‘9’ del Barça ha mantingut el gol entre cella i cella. Messi ha vist el seu desmarcatge i li ha filtrat una passada a l’interior de l’àrea, des d’on Suárez és letal i, amb una gran definició, ha batut Masip en l’un contra un. A més, amb aquest gol se situa com a quart màxim golejador de la història del Barça amb 185 gols, superant Josep Samitier. Amb tot, el Barça continua comptant els partits al Camp Nou com a victòries, on ja en porta sis aquesta temporada. El pròxim partit a la Lliga serà dissabte 2 al Ciutat de València, contra el Llevant (16.00 hores).


Les Pungoles opina i viu: Vilamajor se'n va de tapes\nVilamajor se'n va de tapes\nDies 12,13,14,15 i 16 d'Octubre\n1r. Festival de La Tapa a Sant Antoni, Vilamajor se'n va de tapes, vol ser l'inici de l'estímul per donar a conèixer el nostre municipi en el pla gastronòmic. La innovació i la tradició culinària es donen la mà, catorze establiments entre bars i restaurants ens oferiran exquisides tapes, en què els comensals, es converteixen en jurat i podran valorar quines són les millors, convertint aquest festival en un veritable concurs gastronòmic. Tots els participants que hagin segellat correctament les seves butlletes, entraran en un sorteig d'un àpat que oferirà l'establiment guanyador de la millor tapa del Festival.\nNo perdeu l'oportunitat de descobrir els establiments que desconeixeu. Aquest festival ofereix la possibilitat de gaudir de la nostra gastronomia, les tapes es converteixen en veritables ambaixadores de les cartes dels nostres establiments.\nBenvinguts al Festival, benvinguts a Vilamajor.\nRegidoria de Comerç, Indústria i Turisme\nExtret de la web de l'Ajuntament de Sant Antoni de Vilamajor


dijous, 2 de novembre de 2017 12:38\nÁlvarez (a dalt), amb la resta de l'equip de Mugendo\nLa gavanenca Elisabeth Álvarez, campiona del món de Kick Boxing y Light Contact\nEls títols han estat assolits al Mundial d’Arts Marcials que s’ha celebrat la passada setmana a Itàlia\nLa gavanenca Elisabeth Álvarez ha aconseguit el títol de campiona del món a les disciplines de Kick Boxing y Light Contact. Els títols han estat assolits al Mundial d’Arts Marcials y Esports de Contacte que s’ha celebrat entre el 25 i el 29 d’octubre a la localitat italiana de Carrara.\nÁlvarez competia dins l’equip Mugendo España, alguns dels integrants del qual han aconseguit tanmateix excel·lents resultats: Albert Campos va acabar campió de Kick Boxing; Paula Bujella va assolir la medalla de bronze en Light Contact; i Marc Serrano va aconseguir altra medalla de bronze en Semi Contact.\nAls mundials han participat més de 30 països entre els quals en destaquen alguns dels més potents en aquestes disciplines esportives com ara Polònia, Rússia, Itàlia, Anglaterra, Escòcia, Austràlia, Estats Units, Bèlgica o Alemanya.\nDarrera actualització de dijous, 2 de novembre de 2017 14:29\nPàgina 3 de 567


L’herència medieval del nucli de Santa Eulàlia de Vilapicina - Línia Nou Barris\nLa Barcelona desconeguda|2020-11-27T13:21:02+01:001 desembre 2020|Nou Barris|Línia Nou Barris\nEls orígens medievals i rurals d’una Barcelona anciana surten a la llum enmig de la ciutat nova de manera sorprenent. Amagat al districte de Nou Barris, al petit carrer de Pere d’Artés, el nucli de Santa Eulàlia de Vilapicina, amb un santuari i dues masies, és un fragment de passat històric que convida a fer un viatge fascinant a l’indret que va donar origen al districte.\nEl nucli de Santa Eulàlia de Vilapicina era un antic llogaret que data dels segles X i XI i que pertanyia a l’antic municipi independent de Sant Andreu, abans de ser annexionat a Barcelona a finals del segle XIX. Avui dia forma part del districte de Nou Barris i, tot i el temps que ha passat, encara es conserven vestigis d’aquesta antiga població rural que es va assentar al voltant de l’església que encara perdura.\nL’històric carrer de Pere Artés recorre el mil·lenari conjunt, que sobreviu després de més de mil anys d’història. El seu element central és l’església de Santa Eulàlia de Vilapicina, que el 1782 va ser construïda sobre uns vestigis anteriors, tot i que encara conserva la capella original del temple romànic i també un dels murs exteriors.\nL’antic camí de Vilapicina que unia Sant Andreu amb Horta també es va respectar i, a més, es va construir el pont que uneix el recinte amb la masia de Can Basté, un altre dels elements que encara es poden observar d’aquest antic nucli. Aquesta masia del segle XVII, antiga propietat de masovers, ha estat remodelada diversos cops al llarg de la seva història fins que el 1980 va passar a ser propietat de l’Ajuntament i es va transformar en el Centre Cívic Can Basté. Una altra masia d’interès és avui la seu del centre cívic la Torre Llobeta. Antiga casa senyorial del segle XV, és un dels masos més remarcables del pla de Barcelona.\nUn altre element del nucli històric de Vilapicina és la masia Ca n’Artés, que durant els segles XIV i XV va ser un hostal de viatgers propietat del monjo Pere d’Artés, aficionat a l’art. Actualment la casa es troba en un estat precari, però encara conserva elements originals medievals.


Els consistoris de Sant Feliu de Guíxols, Platja d'Aro, Calonge i Sant Antoni i Santa Cristina d'Aro també reclamen gestionar directament les ajudes europees\nper Arnau Borràs / ACN 22/01/2021 16:06h\nPlatja d'Aro reclama ser considerat una àrea metropolitana juntament amb Sant Feliu de Guíxols, Calonge i Sant Antoni i Santa Cristina d'Aro | cedida\nUna part de les restriccions per combatre la pandèmia de coronavirus no estan sent del gust de tothom. Algunes de les mesures s'han pres, sigui des del Govern o bé des de Madrid, no han acabat de fer el pes a algunes administracions locals. Un exemple és cas d'Ada Colau, alcaldessa de Barcelona, que fa uns dies va demanar a la Generalitat canviar el confinament municipal per un de metropolità, en el cas de la capital catalana. Ara, s'hi suma un altre cas similar. En aquesta ocasió, quatre Ajuntaments han reclamat que se'ls consideri com una sola població a l'hora d'aplicar algunes de les mesures restrictives, com ara el confinament municipal. Es tracta de les localitats Sant Feliu de Guíxols, Platja d'Aro, Calonge i Sant Antoni i Santa Cristina d'Aro, al Baix Empordà.\nEn una carta dirigida a diferents departaments i ministeris de la Generalitat i de l'Estat, els quatre batlles reclamen ser tractats com un sol perímetre, ja que formen «una àrea metropolitana» amb una mateixa realitat econòmica, enfocada sobretot amb el turisme, el comerç i l'hostaleria. «Més enllà de la separació administrativa, els quatre municipis conformem una sola unitat que s'estén al llarg d'uns 20 quilòmetres», remarca l'alcalde de Calonge i Sant Antoni, Jordi Soler. A més, també recorda que durant anys hi ha hagut «una interrelació social i humana importantíssima» entre els seus habitants.\nEn la mateixa línia s'expressa l'alcalde de Sant Feliu de Guíxols, Cartes Motas. «Urbanísticament i socioeconòmicament som una realitat contínua: compartim treballadors, ciutadans i famílies», afirma el batlle guixolenc. «Catalunya és diversa i plural i també ho són els territoris, però la normativa s'aplica de manera generalista i perd aquest enfocament», sentencia. En l'actualitat, les quatre poblacions que reclamen aquest canvi sumen uns 50.000 habitants.\nA la carta signada conjuntament pels quatre alcaldes d'aquestes localitats també reivindiquen ser escoltats i tenir capacitat de decisió. Reclamen aportar una «mirada de territori» a l'hora de prendre algunes mesures. La seva voluntat, afirmen, és «avançar cap a un model de cogovernança i codecisió» i, més enllà de ser «receptors» de la normativa que fixi el Procicat i vigilar-ne l'aplicació. Carles Motas ho exemplifica amb el seu següent cas: «Als municipis de la Costa Brava Centre, la restricció que obliga a tancar l'hostaleria a dos quarts de deu del matí no té cap sentit. Això s'entén a l'àrea de Barcelona, però aquí, en ple mes de gener, no hi ha aglomeracions per fer un cafè».\nCompetències en la gestió de les ajudes europees\nEl reclam de les quatre poblacions gironines no acaba aquí. Els alcaldes de Sant Feliu de Guíxols, Platja d'Aro, Calonge i Sant Antoni i Santa Cristina d'Aro també volen tenir veu i vot a l'hora de gestionar part de les ajudes europees. D'aquesta manera, s'afegeixen a la demanda feta per diferents entitats municipalistes perquè un 30% de les ajudes de la UE es canalitzin directament des dels ajuntaments. «Som conscients que l'esperada arribada dels fons europeus han de ser part de la solució; però aquests fons, així com d'altres ajudes, també han de ser gestionats directament des de les administracions locals per poder encertar de ple amb les necessitats, accions i dinàmiques del mateix territori», diu l'escrit.\nEn aquesta ocasió, els quatre alcaldes signants han prioritat el sentit de territori, deixant de banda qualsevol possible diferència ideològica, ja que es tracta de batlles de quatre partits polítics diferents: Tots per Sant Feliu (Carles Motas), Junts per Calonge i Sant Antoni (Jordi Soler), el PSC (Maurici Jiménez) i ERC (Lourdes Fuentes). Tots ells també s'obren a què Palamós, amb qui Platja d'Aro i Calonge comparteixen badia, se sumi a la demanda.


Whatever: El senyor Trololó\nFa un parell de setmanes, un amic em va enviar un correu electrònic que contenia un enllaç a aquest vídeo:\nLa veritat és que mentre el mirava no sabia si el cantant era un friki d’aquests que surten de tant en tant a l’APM, si es tractava d’una animació informàtica, d’un home amb una màscara, o potser d’un autòmat amb la cara de cera, o si estava contemplant la versió humana del ninot d’un ventríloc. La solució, com passa sovint, la vaig trobar a Sant Google Gloriós.\nPer començar, el personatge en qüestió és humà (cosa que al vídeo no queda gens clara), com a tal té noms i cognoms (Eduard Anatolievitx Khil) i va néixer a Rússia fa 77 anys. Al seu país va ser tota una celebritat com a intèrpret de cançons populars (el públic el coneixia com “el símbol de Leningrad”) i va guanyar nombrosos premis, però després de retirar-se el seu nom de mica en mica va anar passant a l’anonimat... fins l’any 2010, quan algú va penjar a YouTube el vídeo que hem vist abans.\nGràcies a la propagació que permet Internet, en pocs dies es va convertir en un fenomen internacional: samarretes, melodies pel mòbil i fins i tot pàgina web pròpia, que va rebre més de 3 milions de visites el primer mes. La cançó va començar a ser coneguda popularment com “Trololololololololololo” o “Trololó”, onomatopeia de la peculiar vocalització del cantant (que des de llavors també va passar a ser “el senyor Trololó”). En realitat, el tema és de l’any 1976 i es tracta d’una versió sense lletra d’una cançó popular russa, que parla d’un genet que expressa la seva alegria per tornar a la seva granja.\nCom em passa sovint, vaig tenir la sensació d’estar una mica aïllat del món perquè quan vaig parlar-ne amb un parell de companys de feina tots dos sabien de la seva existència. Pel que sembla, en el programa de l’Andreu Buenafuente (fa anys que no el segueixo i per tant no me’n vaig assabentar) la conya amb el senyor Trololó va durar força dies. Fins i tot en Berto Romero va fer la seva versió del tema:\nEl fenomen provocat per la cançó va fer que ressorgís l’interès per la carrera musical d’Eduard Khil, i durant un temps a la web va aparèixer una petició per tal que fes una gira mundial, tot i estar retirat del món de l’espectacle. Pel que sembla, el fill de l’artista ha manifestat que el seu pare es pregunta contínuament on eren tots aquests periodistes fa 40 anys. I és que qui li havia de dir al senyor Khil que després de tant temps li arribaria la fama a nivell mundial! Coses d’Internet...


Detenen un home per intentar matar la seva parella amb una catana\nL'home, considerat "molt perillós", va atrinxerar-se a casa seva després que uns veïns poguessin auxiliar la víctima\nRedacció 05/03/2015 - 11.51 Actualitzat 05/03/2015 - 13.15\nLes armes blanques intervingudes a l'agressor (ACN)\nDetingut un home al districte de Sant Martí de Barcelona que hauria intentat matar la seva parella amb una espasa del tipus catana. L'agressor, que els Mossos d'Esquadra consideren molt perillós, tenia al pis un ganivet de lluita corbat, un punyal i un matxet.\nEls veïns de l'immoble, situat a la Vila Olímpica, van avisar els agents al voltant de les 8 del vespre d'aquest dimecres perquè van sentir molts crits i cops forts. Quan els agents hi van arribar, la dona agredida s'havia refugiat a casa d'uns veïns, era incapaç de parlar, estava plena de sang i li faltaven part dels cabells perquè els veïns li van haver de tallar perquè l'agressor l'aguantava amb força perquè no marxés.\nL'home es va atrinxerar al seu pis i els agents van haver de rebentar la porta per detenir-lo. Quan van accedir al pis el van trobar nu al sofà, ple de sang de la seva dona, després d'haver llençat diversos objectes pel balcó. L'home, que no té antecedents policials, passarà a disposició del jutge en les pròximes hores.


La fe en la terra de Francesc\nEl Papa intenta amb la seva encíclica denunciar la relació entre agressions ambientals i injustícies\nDimarts, 30/06/2015 | Actualitzada 01/07/2015 - 01:23\nEl Papa té el rar privilegi de donar-se un nom i, si és veritat que el nom propi és la firma d'un (amb el que firma), s'ha de dir que Francesc ha sigut fidel, en la seva primera encíclica, a l'esperit franciscà que va inspirar el seu nom. Laudato Si' són les primeres paraules en toscà d'un cèlebre poema amb què Francesc d'Assís va cantar la fraternitat de l'home amb l'aigua, l'aire i la terra, exemple «del que és feble i d'una ecologia integral, viscuda amb alegria i autenticitat».\nEl poder del cristianisme potser està en una fecunda contradicció. Per un costat, defensa la idea que l'home i el món són finits, i per això tot el que passi en aquest temps limitat és important. Ho va entendre bé el Kafka de La Muralla Xinesa quan deia que la Torre de Babel va fracassar però no perquè hi hagués una confusió de llengües, com diu la Bíblia, sinó perquè els constructors, pensant que tenien temps de sobres, mai en van posar la primera pedra. Per un altre costat, la idea que el món tendeix cap a la seva plenitud, motiu pel qual se l'ha d'acompanyar en l'assoliment de l'objectiu previst. La primera idea ha creat la cultura revolucionària, la d'interrompre el temps i anticipar-ne el final; la segona, al contrari, ha animat una cultura més aviat conservadora, la d'anar fins al final, ajudant la naturalesa a desplegar totes les seves virtualitats. Al que tant una cultura com l'altra s'oposen és a la mansa evolució que ens porta al desastre perquè l'home no sap dir prou. El Papa ha comprès que no hi ha ningú a la sala de màquines i reacciona amb un text que no és divinal sinó molt terrenal, encara que invoca lògicament tota la cort celestial.\nFrancesc no es posa al capdavant de la manifestació. Respecta la veterania de veus crítiques prèvies, i tampoc crida l'atenció per les seves estridències, encara que la gravetat de l'assumpte admeti un punt d'exageració. Hauríem de recordar que ja el 1972 el famós Club de Roma va publicar un demolidor informe titulat Els límits del creixement, en què un grup de científics avisaven que si seguíem amb aquell ritme portaríem al desastre el planeta Terra. Ningú els va fer cas. Quaranta anys més tard un altre nou informe del club esmentat sobre recursos disponibles, augment de la població i deteriorament del planeta, arribava a la conclusió que ja no es podia parlar de creixement disponible, sinó simplement de decreixement (vegeu Ugo Bardi, 2014, Los límites del crecimiento retomados. Epíleg de Jorge Riechmann).\nL'autor de l'encíclica no arriba a tant. No defensa el decreixement sinó el creixement sostenible. Ni tan sols el seu escrit té el to alarmista de recents declaracions que vénen de les Nacions Unides, fins i tot de la NASA, alertant d'un «col·lapse de la civilització». Encara que el seu llarg escrit està ple d'anàlisis sobre les causes i les conseqüències del deteriorament del planeta, no pretén omplir un buit teòric, sinó aconseguir un canvi de polítiques a través d'un canvi de mentalitat. Vol guanyar-se l'opinió pública per a la causa i per això fa constants gestos als que pateixen la pol·lució de l'aigua i no poden comprar-se'n una ampolla; o als que han perdut el seu hàbitat secular a l'Amazònia per la voracitat de la indústria de la fusta.\nA aquestes altures el negacionisme jo no és vàlid. Queda lluny el gest despectiu d'un Aznar, amb una copa de Ribera de Duero a la mà, mofant-se de l'ecologia. Els informes científics avalen sòlidament la tesi d'un planeta malalt. Però no s'hi fa res o es prenen mesures manifestament millorables. Els polítics no s'arrisquen perquè es jugarien les pròximes eleccions amb mesures impopulars i amb beneficiaris que encara no són amb nosaltres. Els poders econòmics tampoc hi estan disposats perquè necessiten el mite dels recursos inesgotables per seguir esperonant el consum.\nNoMÉS queda la gent, i el que pretén l'encíclica Laudato Si' és guanyar-se-la. Intenta convèncer-la mostrant la relació entre l'agressió a la Terra i la injustícia als homes, perquè «tant l'experiència comuna de la vida ordinària com la recerca científica demostren que els efectes més greus de totes les agressions ambientals els pateix la gent més pobra»; desmunta sense truculències un model de progrés i desenvolupament que destrueix més del que crea; advoca per un sobri estil de vida, a contracorrent del que s'estila, i «per un diàleg obert i amable» entre els mateixos ecologistes, captius a vegades d'ideologies visionàries; desmunta interpretacions teològiques que han servit per devastar la Terra (s'hauria d'entendre el «dominar la Terra» del Gènesi com un «llaurar i cuidar el jardí del món»)... Tota una estratègia disposada a enfrontar-se al destí de Cassandra, que tenint el do de la profecia estava condemnada a no ser creguda per ningú.


Bartomeu: "Lamentem i critiquem que hi hagi persones empresonades per les seves idees"\nBartomeu: “Lamentem i critiquem que hi hagi persones empresonades per les seves idees”\nEl president del Barça va voler deixar clara la postura del club i va recordar que les pancartes les aprova o rebutja la UEFA\nJosep Maria Bartomeu, durant el Congrés Mundial de Penyes.\nRedacció Octubre 19, 2017 12:35 pm\nJosep Maria Bartomeu va ser més explícit, un cop acabat el partit davant l’Olympiacos, que la pancarta exhibida i consensuada entre el Barça i la UEFA abans de l’enfrontament de Lliga de Campions davant el conjunt grec. L’empresonament de Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, presidents de l’ANC i Òmnium Cultural, respectivament, no només ha entristit el president del club, sinó que l’ha fet pronunciar-se -de nou- en termes polítics contundents: “Lamentem i critiquem que hi hagi persones empresonades per les seves idees. No és normal que passi això i donem el màxim suport”, va manifestar en entrevistes a beIN Sports i Barça TV.\nBartomeu va insistir en la necessitat que els governs de Catalunya i Espanya s’asseguin, parlin, negociin i arribin a acords que permetin tornar a la tranquil·litat del dia a dia: “Catalunya viu una situació extraordinària i difícil. El nostre posicionament és clar: demanem diàleg, perquè parlant la gent s’entén, i respecte, a les majories i les minories.” Això sí, sense cap estridència. Essent prudent, el president va reiterar el “més que un club” i el posicionament de l’entitat en aquest moment històric: “Sempre trobaran al Barça per a qualsevol reivindicació, però sempre amb diàleg. El club es posiciona clarament pel diàleg, el respecte i esport i així seguirem treballant.”\nPel què fa les pancartes i la crítica emesa per l’Assemblea Nacional Catalana per la prohibició d’introduir lones de suport a Sánchez i Cuixart, Bartomeu va insistir en el poc marge d’acció del Barça en partits europeus, on l’estadi passa a mans de la UEFA. “En dies de Champions, el control el porta la UEFA i és l’organisme qui té l’última paraula”, va concloure.


5 resolucions de màrqueting en línia per al 2014 | Martech Zone\n5 resolucions de màrqueting en línia per al 2014\nDilluns, gener 27, 2014 Diumenge, gener 26, 2014 Brian Hoffman\nEl començament d’un nou any sempre comporta nous plans de màrqueting, pressupostos i una il·lusió revitalitzada per les oportunitats que esperen qualsevol negoci. Si teniu el càrrec de màrqueting a la vostra empresa, el potencial podria ser aclaparador. Per sort, tenim alguns suggeriments per ajudar-vos a fer créixer la vostra marca i el seguiment en línia el 2014. A continuació, us presentem 5 resolucions de màrqueting en línia:\n1. Amplifiqueu el vostre contingut Marketing\nCerqueu que el 2014 sigui un any més per a les empreses que amplifiquin el seu màrqueting. L’objectiu d’aquesta afirmació és que els professionals del màrqueting necessiten temps i eines per produir contingut únic per explicar una història que personifiqui l’empresa. Per a totes les petites empreses que han de guanyar-se el camí cap a les notícies dels consumidors, és essencial que el contingut tingui un so captivador. Les grans corporacions tenen els recursos per aconseguir un ritme constant produint sempre contingut diverses vegades al dia. Dit això, no és important mantenir-se al dia amb Jones només en aquesta mètrica perquè només el 9% de les empreses B2B i el 7% de les empreses B2C creuen que la seva estratègia de contingut és "molt eficaç". Augmentar la singularitat del contingut garantirà un creixement constant de les xarxes socials.\n2. Feu que el mòbil sigui una prioritat\nL’optimització del contingut per a ús mòbil és més important que mai. Si observem la tendència constant dels dispositius mòbils el 2017, el 87% de tots els dispositius connectats seran telèfons intel·ligents i tauletes. El primer que cal tenir en compte és un disseny de llocs web sensibles de manera que la pàgina web estigui optimitzada per veure-la a tots els dispositius. A continuació, hi ha una interfície d’usuari senzilla i neta per ajudar a mantenir la gent a la vostra pàgina. Els usuaris de mòbils esperen trobar respostes de manera ràpida i senzilla perquè sempre estan en moviment. Si faciliteu la navegació a la seva resposta, tornaran.\n3. Escampeu les vostres ales de xarxes socials\nL’experimentació amb les xarxes socials serà fonamental el 2014, ara que els dos gegants socials, Twitter i Facebook, “paguen per jugar” i que una publicació només es mantindrà en feeds de notícies durant uns quants minuts, si no segons. Preneu-vos el temps per experimentar amb altres xarxes com Pinterest, Instagram i Tumbler. Tots aquests llocs creixen a gran velocitat i teniu la possibilitat de connectar-vos amb els seguidors mitjançant campanyes creatives i atractives. Google Plus és una altra xarxa que està prevista per millorar la seva classificació en el món de les xarxes socials aquest any. Trobar el nínxol adequat a Google Plus pot ser difícil, però els avantatges de resultats més elevats en motors de cerca sempre ajudaran.\n4. Digueu-ho amb imatges\nEl poder de les imatges i els vídeos és sorprenent per als venedors en línia. De fet, la xarxa està canviant tota l'atenció cap a un paisatge visual. Per exemple, les imatges de Facebook reben més "m'agrada", comentaris i "recursos compartits" que qualsevol altra forma de comunicació. A més, Google ha canviat els resultats de la cerca per promocionar imatges per sobre dels resultats basats en text. De fet, és probable que l'amor que els consumidors tinguin per als ulls visuals és per què heu fet clic per veure aquesta infografia.\n5. Fes-ho simple\nSi hi ha alguna cosa que cridarà l’atenció de la gent aquest any, és un missatge senzill. No compliqueu massa el contingut. Les empreses que van simplificar la decisió de compra (és a dir, van retirar l'argot de la indústria) eren un 86% més propenses a convertir clients.\netiquetes: Content MàrquetinginfografiaMàrqueting per a mòbils i tauletesSocial Media Màrqueting\nBrian és coordinador de màrqueting a Killer Infographics, una startup amb seu a Seattle especialitzada en disseny d’infografies, gràfics en moviment i gràfics interactius. Killer Infographics s’enorgulleix d’atraure millors talents capaços d’oferir còpies completes, dades úniques, il·lustració personalitzada i promoció estratègica. Brian va créixer a les muntanyes de Pennsilvània i Vermont, i ara passa cada dia practicant surf de neu i excursions a les muntanyes del nord-oest del Pacífic.


El Diccionari de la RAE defineix col·lusió com “acuerdo restrictivo de la competencia”.\nPer tant és una pràctica en la qual diverses empreses (dues o més) actuen de manera coordinada realitzant accions que van en perjudici d'altres empreses de la competència o dels consumidors.\nAquesta actuació coordinada pot produir-se perquè han arribat a un acord exprés entre elles o sense que existeixi tal acord, simplement s'adonen del que estan fent i ho fan.\nÉs una pràctica que limita o anul·la la competència. Les empreses que ho fan en lloc que concórrer al mercat lliure fixant la seva producció, els seus preus i venent els seus productes segons la Llei de l'oferta i la demanda fan aquest tipus de parany per a expulsar del mercat als seus possibles competidors o obligar els consumidors a adquirir la seva producció en les condicions que es fixen unilateralment.\nLa normativa, tant europea com espanyola, defensa el bé jurídic de la lliure competència ja que l'article 38 de la Constitució consagra la llibertat d'empresa en l'àmbit de l'economia de mercat.\nEl Tractat Fundacional de l'UE reconeix, en el seu preàmbul, “que la eliminación de los obstáculos existentes exige una acción concertada para garantizar un desarrollo económico estable, un intercambio comercial equilibrado y una competencia leal”, regulando el asunto en sus artículos 101 y ss.\nA Espanya han estat ja traslladades les diverses directives europees sobre aquest assumpte, entre les quals cal destacar la Directiva 2014/104/UE de 26 de novembre de 2014.\nL'article 1 de la Llei de Defensa de la Competència defineix el que són conductes col·lusòries quan de comú acord:\nEs fixen preus o condicions de venda (de manera directa o indirecta).\nEs limita o controla la producció, la distribució, la inversió o els procediments tècnics.\nEs reparteix el mercat o les fonts de subministraments.\nS'apliquen condicions desiguals en la relació comercial o de servei, provocant una situació de desavantatge d'uns competidors respecte d'uns altres.\nS'obliga, per a la signatura de contractes, a acceptar altres prestacions suplementàries que no tinguin res a veure amb aquests contractes.\nLa Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència\nD'ara endavant ens referirem a aquest organisme com CNC.\nEstà creat i regulat per la Llei 3/2013, de 4 de juny,\nÉs un organisme públic autònom, amb personalitat jurídica pròpia i independent del govern, que té com a missió supervisar les condicions de la lliure competència. A més de ser responsable de l'aplicació de les normes sobre competència i supervisar el funcionament de l'economia en aquest sentit també ha de defensar la unitat de mercat i resoldre conflictes entre empreses.\nAquesta activitat es complementa amb la de la Direcció General de la Competència de la UE i amb els òrgans equivalents creats per les Comunitats Autònomes.\nEs dóna quan per fusió, adquisició o integració en un grup d'empreses es produeixi una posició dominant del mercat.\nAquestes concentracions econòmiques han de notificar-se, abans de produir-se, a la CNC que haurà d'autoritzar-les, no podent fer-se sense aquesta autorització.\nPer a decidir això la CNC ha de realitzar un estudi en el qual tindrà en compte aspectes com la configuració del mercat, la possibilitat de competir altres empreses, el lliure accés dels compradors al mercat i els beneficis que vagi a reportar la concentració (seguint els passos procedimentals prevists en els articles 55 i següents de la Llei).\nLa CNC pot revisar, per pròpia iniciativa o per denúncia, les subvencions i ajudes que rebi un negoci per si poguessin afectar la lliure competència en el seu àmbit.\nA més la mateixa CNC ha d'elaborar anualment un informe sobre les ajudes públiques que es donen a Espanya i com puguin afectar la lliure competència: aquest informe ha de ser remès a les Corts.\nInfraccions i responsabiliats\nEl Tribunal de Justicia de l'UE en la seva Sentència de 10 d'abril de 2014 estableix: "Cuando una entidad económica de este tipo infringe las normas sobre competencia, le incumbe, conforme al principio de responsabilidad personal, responder de esa infracción" (ap. 44); i "en este contexto procede recordar que, en determinadas circunstancias, una persona jurídica que no es el autor de una infracción del Derecho de la competencia puede, sin embargo, ser sancionada por el comportamiento infractor de otra persona jurídica si estas dos personas forman parte de la misma entidad económica y constituyen, en consecuencia, la empresa que ha infringido el artículo 81 CE" (ap. 45).\nQui realitza actuacions prohibides per la normativa no només està subjecte a les possibles sancions per elles, també ha d'assumir la seva responsabilitat patrimonial si l'o els perjudicats demostren que se'ls ha produït una lesió econòmica, en aquest cas haurà d'assumir les indemnitzacions corresponents que hauran de ser reconegudes per l'autoritat judicial corresponent.\nAquesta responsabilitat pot ser reclamada, en tot cas, davant els Tribunals de Justícia.\nA més existeix un procediment sancionador a càrrec de la CNC que està previst en els articles 49 i següents de la Llei. Les infraccions que poden ser objecte d'aquest procediment està tipificades per l'article 62 de la mateixa Llei.\nIPC (Índex preus al consum)


L’horticultura com a teràpia per a l’Alzheimer – AFAM\nA l’AFAM hem engegat un nou projecte terapèutic basat en l’ús de l’horticultura i la jardineria com a teràpia no farmacològica que, a través d’un treball de reminiscències, ajuda a les persones amb Alzheimer a experimentar vivències passades associades al contacte amb les plantes.\nPer fer-ho possible, hem comptat amb la col·laboració de l’Associación Española de Horticultura y Jardineria Social y Terapéutica (AEHJST) una entitat dedicada a promoure i divulgar els beneficis de l’horticultura i la jardineria com a eina social i terapèutica (HJST), especialment en els països on l’espanyol és l’idioma oficial.\nOfereixen formació a través d’una àmplia oferta de cursos, tallers i altres activitats dissenyades i organitzades. A més d’impulsar l’oferta de formació reglada sobre la HJST a través de la col·laboració d’Instituts i Centres d’investigació nacionals.\nEls nostres usuaris han començat aquest projecte amb molta il·lusió. Esperem que ben aviat doni els seus fruits!


El bosc de Can Deu dos anys després de la ventada | Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859\nEntrada creada 1 Desembre 2016 - Actualitat i premsa, Sala de Premsa, Premsa Espai Natura.\nEl proper 9 de desembre es compleixen dos any de la ventada que va arrasar el bosc de Can Deu, afectant el 80% de la seva massa forestal.\nLa Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 presenta les actuacions que s’han portat a terme per a la recuperació del bosc durant el darrer any, seguint les indicacions de la Comissió Tècnica per a la Recuperació del bosc de Can Deu que aposta per un model de bosc mixt prioritzant la regeneració natural, més fiable i ràpida.\nAmb la voluntat de fer pedagogia a ran d’aquesta situació extraordinària, s’han ampliat significativament les parcel·les de seguiment i estudi de la reacció del bosc davant episodis de vent o foc.\nLa Fundació, propietària i gestora del bosc, valora positivament com s’està desenvolupant la seva regeneració.\nDes del primer moment en Joan Carles Sunyer, director de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 va expressar el compromís de l’entitat “com a propietaris farem el possible per recuperar l’ús que sempre ha tingut la finca, tant des de la vessant natural com educativa i social”.\nLes feines a realitzar a continuació eren les de retirar les restes vegetals del bosc. Aquesta tasca es desenvoluparia en un període de mesos donat el volum d’arbres caiguts i a la dificultat de la feina. Tanmateix es feia imprescindible que aquestes tasques les realitzessin operaris professionals d’empreses forestals per garantir-ne la seguretat. A més, calia emprendre-les el més aviat possible per tal de poder netejar la màxima superfície de bosc abans de la campanya de prevenció d’incendis del proper estiu. La finca de Can Deu pràcticament va quedar enllestida al mes de juliol.\nLa voluntat de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, propietària de la finca, ha estat que Can Deu pugui recuperar la seva massa forestal el més aviat possible i continuï essent un espai per al gaudi dels ciutadans. Ara bé, aquesta recuperació s’ha de fer amb les màximes garanties i és un procés molt lent i fràgil.\nDe cara a la recuperació del bosc des d’un principi es va parlar de crear una comissió tècnica que avalués les diferents opcions a triar en funció de l’estat dels diferents rodals del bosc un cop retirada la fusta. Aquesta comissió s’encarregaria de fer unes recomanacions d’actuació que la Fundació valoraria i, en la mesura de les seves possibilitats i recursos, aplicaria.\nPer tal que la comissió abastés diferents sensibilitats i maneres d’entendre el bosc, aquesta està formada per representants de diferents entitats i administracions relacionades amb el món forestal:\n– El Centre de la Propietat Forestal (CPF), entitat de la Generalitat de Catalunya que vetlla per la gestió forestal sostenible\n– El Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF), entitat de l’àmbit científic\n– L’Agrupació de Defensa Forestal (ADF Sabadell), de l’àmbit de la prevenció d’incendis forestals\n– La Unió Excursionista de Sabadell (UES), com a representant de la societat civil vallesana\n– El Consorci Forestal de Catalunya (CFC), la primera organització de propietaris forestals de Catalunya que promou la gestió i millora dels boscos.\n– La Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, com a propietària de la finca de Can Deu\nEstà molt arrelada la idea que quan un bosc ha quedat malmès per un incendi o per una ventada cal repoblar-lo. Tots els tècnics de la Comissió estaven d’acord en què la millor estratègia per a la recuperació del bosc és la regeneració natural, què és molt més fiable i ràpida; dels arbrets repoblats se’n sol perdre un 20-30% i tenen un creixement lent. En aquest aspecte, també recomanaven no treure les soques del bosc, ja que aquestes en descompondre’s aportaran nutrients als plançons i al mateix temps serviran per facilitar la infiltració de les aigües de pluja i reduir al màxim l’erosió del sòl.\nPrecisament del debat sobre repoblar o no es treu la conclusió que el desastre causat per la ventada és una ocasió immillorable per a fer pedagogia del bosc. Així, es proposava fer repoblacions puntuals per comparar-les amb la dinàmica natural dels arbrets que estan regenerant de manera espontània les mateixes parcel·les de seguiment. L’objectiu és que el bosc esdevingui un gran laboratori on poder comprovar quina és la millor estratègia a seguir en futurs episodis de vent o de foc.\nPer a l’execució de totes aquestes tasques de seguiment de l’evolució de la vegetació i de possibles actuacions de repoblació, com d’altres que puguin concretar-se, la Fundació demanarà la participació del món associatiu i empresarial. Fins ara són molts els ciutadans que s’han interessat pel bosc i s’han ofert en col·laborar. El bosc de Can Deu és un espai molt estimat i valorat pels ciutadans.\nDe les deliberacions de la comissió finalment en va sortir un document base i un calendari d’actuacions.\nConclusions de la comissió tècnica sobre com dur a terme la regeneració del bosc\nEl tipus de bosc que es considera més apropiat per assolir els diferents usos previstos és el d’un bosc mixt d’alzines i pi blanc amb presència de roures i de totes aquelles espècies acompanyants enriquidores de la biodiversitat.\nActuacions per afavorir el model de bosc desitjat\nPer tal d’assolir el bosc mixt que es pretén l’opció triada és la de deixar actuar la regeneració natural. La reforestació només s’ha contemplat en aquells indrets en què l’alta freqüentació hagi deixat el sòl molt compactat (com és el cas de l’entorn de les esglésies de Sant Julià o de Sant Vicenç de Verders).\nS’han establert una sèrie d’àrees de seguiment de la vegetació que serviran com a punts de control de la regeneració del bosc a partir del desenvolupament dels exemplars d’arbres que hi siguin presents i del seu entorn. Anualment es valorarà si caldrà intervenir en algun rodal en cas que la dinàmica del regenerat no sigui tal i com es pretén. A cadascuna d’aquestes zones es marcaran aproximadament 50 exemplars per al seu seguiment amb controls anuals en finalitzar els períodes de creixement de la primavera i de la tardor.\nLa major part de les soques s’ha deixat al bosc per a servir com a font de nutrients i per a què contribueixin a la infiltració de l’aigua de pluja i per a retenir el sòl en zones de pendent.\nRecuperació de la xarxa de camins i senyalització\nEl bosc de Can Deu tenia una xarxa de camins molt extensa que permetia combinar diferents itineraris. Un cop s’han restaurat les pistes utilitzades per les feines forestals es mantindrà la xarxa de camins preexistent, però es demana als usuaris que no surtin dels camins per evitar crear-ne de nous i malmetre la regeneració de la vegetació.\nLes àrees de seguiment es marcaran amb estaques i cordills i es posaran rètols informant de què són i per a què serveixen i demanant als usuaris que ho respectin.\nAl llarg del primer semestre de 2016 la Fundació ha realitzat una sèrie d’actuacions per la regeneració del Bosc de Can Deu desprès de la ventada de desembre de 2014 tot seguint l’esquema de les conclusions de la Comissió tècnica de setembre de 2015.\nLa selecció dels plançons es va fer tenint en compte l’objectiu d’assolir un bosc mixt i la constatació que, un cop desemboscat el terreny, a la major part del bosc hi havia un regenerat d’alzina i, en un grau menor, de roure. La plantació es va fer amb pi blanc (un 60% dels exemplars), amb alzines (35%) i pi pinyer (5%). Per a cadascuna d’aquestes espècies el 70% eren exemplars d’una saba i el 30% de contenidor forestal de 3,5l. Tots als plançons utilitzats es van adquirir mitjançant el Consorci Forestal de Catalunya.\nReg de manteniment de les àrees reforestades (juliol de 2016)\nFins ara el finançament de les actuacions s’ha realitzat amb els diners provinents de la venda de la fusta i de l’assegurança forestal que tenia la finca.\nPer al desenvolupament d’aquest projecte de recuperació del bosc de Can Deu ha estat essencial el suport de BBVA CX, entitat financera molt compromesa amb l’activitat mediambiental i pedagògica que es realitza a l’Espai Natura. També cal esmentar les aportacions d’empreses com Quadpack Foundation i la Corredoria d’Assegurances Blat, SL\nPer últim, cal destacar que la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859 ha arribat a un acord amb la Diputació de Barcelona per al qual es compromet a realitzar una aportació extraordinària de 50.000 euros que estarà vehiculada a través de l’Ajuntament de Sabadell.\nLa segona quinzena de novembre de 2016 s’ha realitzat una estassada de l’herbassar a les zones reforestades, que serà manual als closells de plantació per a reduir la competència i per a poder fer un recompte de les fallades.\nA l’estiu de 2017 es faran regs de manteniment per a què els plançons reforestats es vagin aclimatant paulatinament al nou entorn.


La fugida del segle del 'Chapo' Guzmán - VilaWeb\nDilluns 13.07.2015 15:15\nLa fugida del segle del 'Chapo' Guzmán\nEl líder del càrtel de Sinaloa va escapar-se a través d'un túnel de 1.500 metres que disposava de llum i ventilació\nCom si fos un film, Joaquín 'Chapo' Guzmán, un dels principals líders del narcotràfic mexicà, s'ha escapat de la presó de màxima seguretat de Mèxic per un túnel. Però no un túnel qualsevol, sinó un d'un quilòmetre i mig de llargada i equipat amb rails, llum i ventilació. Una autèntica obra d'enginyeria que feia 1,7 metres d'altura i més de vuitanta centímetres d'amplada.\nGuzmán, líder de l'organització Aliança de Sang del càrtel de Sinaloa, va fugir dissabte a la nit i va posar en evidència el govern mexicà després de saber-se'n els detalls. 'En el recorregut del túnel es van trobar instruments de construcció, tancs d'oxigen, recipients amb combustible i canonades, entre més objectes', segons el comissionat de Seguretat mexicà, Monte Alejandro Rubido.\nTot s'havia preparat fins a l'últim detall. Sota una trapa, a la dutxa de la seva cel·la, hi havia un conducte vertical de deu metres de fondària amb una escala que conduïa fins al túnel. Després de baixar-la, Guzmán va poder disposar d'una motocicleta. Va recórrer 1.500 metres entre dos rails i va arribar a una casa de la colònia Santa Juanita. Una vegada fora del túnel va desaparèixer. No se sap si amb cotxe o amb helicòpter.\nSegons el diari La Jornada de Mèxic, el personal de la presó no es va assabentar de la fugida fins al cap de dues hores i no la van notificar als militars fins tres hores més tard. Ja hi ha 31 funcionaris de la presó que treballen per esclarir els fets i les responsabilitats.\nNo és la primera vegada\nDesprés d'haver estat capturat el 1993 a Guatemala, el 'Chapo' ja es va escapar d'una presó mexicana el 2001. Aleshores, suposadament, es va amagar en un carretó de bugaderia i, gràcies a la complicitat dels agents de seguretat, va poder passar per sis punts de vigilància fins a sortir del complex de seguretat. Després de tretze anys sense poder ser capturat per la policia mexicana, el 2014 va ser detingut, però la seva reclusió només ha durat un any.\nVegeu les primeres imatges que s'han difós del túnel per on s'ha fet escàpol Guzmán:\nVegeu el gràfic elaborat pel diari espanyol El País, que detalla, pas per pas, la fugida del 'Chapo'.\nUna imatge de la sortida del túnel, situada en una casa propera a la presó.\nEl 'Chapo' Guzmán, en el moment de ser detingut el 2014.\nGràfic il•lustratiu de la fugida (www.pijamasurf.com).


Venedor: plataforma, informes i serveis de SEO de marca blanca per a agències | Martech Zone\nVenedor: plataforma de SEO de marca blanca, informes i serveis per a agències\nDiumenge, febrer 14, 2021 Diumenge, febrer 14, 2021 Douglas Karr\nTot i que moltes agències de màrqueting digital se centren únicament en la marca, el disseny i l’experiència del client, de vegades en falten optimització de motors de cerca (SEO). Això no vol dir que no puguin tenir èxit per als seus clients; sovint ho són. Però sí que vol dir que el seu retorn no sol satisfer tot el seu potencial per adquirir nous negocis.\nLa cerca no s’assembla pràcticament a cap altre canal perquè l’usuari sol mostrar la intenció real de compra. Altres canals de publicitat i xarxes socials sovint esperen augmentar la consciència fent arribar el vostre missatge davant d’un client potencial, els motors de cerca solen aportar-lo voluntàriament.\nEl SEO és un focus principal amb els serveis que ofereixo als meus clients i ho he fet força bé a la indústria. Tot i això, mai no em classifico com a consultor de SEO perquè encara crec que és secundari a la majoria dels esforços de màrqueting. Heu de tenir una marca increïble, missatgeria forta, un disseny increïble i una experiència de client optimitzada ... i després apareixeran els usuaris de cerca. Moltes empreses de SEO ho fan al revés ... optimitzant i aconseguint un munt de trànsit, i després no poden convertir aquest trànsit perquè no tenen experiència de màrqueting.\nServeis SEO de marca blanca per a la vostra agència\nVENDEDOR ofereix una solució per a això: SEO de marca blanca, Informes de SEO i Serveis de SEO per a la vostra agència. Els vostres clients obtenen la mà d'obra que necessiteu sense afegir nous empleats interns i els proporcionareu enllaços en curs, difusió de blocs, serveis locals de creació de cites, SEO a la pàgina, optimització de llocs web tècnics i informes de SEO de marca.\nLes ofertes de serveis SEO amb etiqueta privada inclouen:\nAnàlisis i auditories SEO - Descobriu oportunitats de classificació immediates, recomanacions de paraules clau i la capacitat de classificació dels llocs web dels vostres clients.\nAnàlisis i auditories SEO locals - Descobriu oportunitats de classificació localitzades, recomanacions de paraules clau i la capacitat de classificació dels llocs web dels vostres clients.\nAnàlisis i auditories de SEO de comerç electrònic - Obteniu més conversions i obteniu una classificació millor dels vostres productes en els resultats de cerca rellevants.\nKeyword Research - Anàlisi i recerca completa de paraules clau, amb recomanacions dissenyades per augmentar el trànsit.\nCreació de continguts - Animeu la gent a compartir publicacions de blocs i còpies atractives quan externalitzeu el contingut dels vostres clients al nostre equip.\nOptimització a la pàgina - Optimitzeu els elements i el contingut de la pàgina per maximitzar la seva capacitat de trobar-los i indexar-los correctament.\nTaulers de control de marca blanca - Tauler d'informes de SEO en temps real per obtenir una visibilitat completa sobre el rendiment de la campanya.\nInformes de marca blanca - Google Analytics, Google My Business i Google Search Console, amb eines integrades de seguiment de classificació i d’informes de SEO per facilitar la comunicació amb els clients.\nCreador de propostes - Creeu propostes personalitzades per als vostres clients potencials de SEO, disseny web, xarxes socials i PPC. Feu un seguiment de totes les propostes en un sol lloc.\nGestió de Projectes - SEOReseller només contracta el millor personal que estima el que fa. Deixeu que s’encarreguin de reclutar i formar a tothom del vostre equip.\nConsultoria d'agències - El vostre cap de projecte i el nostre personal treballaran amb vosaltres perquè els projectes dels vostres clients siguin un èxit. Armat amb recursos i la seva plataforma, podreu centrar-vos en la innovació i l’experiència del client.\nAmplieu les vostres operacions amb serveis de SEO pre-empaquetats que podeu afegir a les ofertes de la vostra agència i cobrir la feina que necessiteu per als clients. No cal contractar talent propi ni preocupar-se per equilibrar la capacitat operativa: els programes SEO de marca blanca de SEOReseller us proporcionaran els recursos necessaris per obtenir resultats entre els clients.\nEls paquets de SEO de marca privada comencen a només 250 dòlars EUA i augmenten segons les vostres necessitats. SEOReseller també ofereix disseny de llocs web, gestió de pagament per clic, xarxes socials, gestió de reputació i altres serveis.\nMés informació sobre SEOReseller\nDivulgació: sóc afiliat de VENDEDOR.\netiquetes: agènciaserveis de continguts SEOSEO de comerç electrònicinvestigació de paraules clauoptimització de la pàginagestió de PPCseo de marca privadagestió de la reputaciódistribuïdor SEOseoagència de SEOplataforma SEOserveis de SEOeines de SEOvenedor venedormitjans de comunicació socialetiqueta blanca seo


El president d'Estats Units arriba a Cuba - Diari de Girona\nEl president d'Estats Units arriba a Cuba\nObama ha estat el primer dirigent nord-americà a trepitjar sòl cubà en 88 anys d'intensos frecs entre els dos països\nla habana | efe / ddg 21.03.2016 | 08:27\nObama i la seva família, baixant de l´avió presidencial, en arribar a Cuba. CARLOS BARRIA/reuters\nEl president d'Estats Units, Barack Obama, va arribar ahir a Cuba, en una històrica visita de tres dies per segellar el procés d'acostament amb l'illa. L'Air Force One, l'avió presidencial nord-americà on Obama va viatjar acompanyat de la seva esposa Michelle, les seves filles Malia i Sasha i la seva sogra Marian Robinson, va sortir el migdia de la Base Aèria d'Andrews, als afores de Washington a les 13:32 hora local (17:32 GMT) i va arribar a l'Havana en menys de tres hores.\nAl costat d'Obama i la seva família van viatjar la líder de la minoria demòcrata a la Càmera de Representants, Nancy Pelosi, els senadors demòcrates Patrick Leahy i Dick Durbin i el republicà Jeff Flake, mentre que una delegació més àmplia de líders polítics i empresarials va viatjar separadament.\nObama ha estat el primer president nord-americà a trepitjar sòl cubà en 88 anys, en un viatge que pretén impulsar la normalització de les relacions entre ambdues nacions anunciada al desembre de 2014.\nA la seva arribada a la capital cubana, Obama es va dirigir a l'ambaixada nord-americana, reoberta després del restabliment de les relacions diplomàtiques el juliol passat, per reunir-se amb el personal diplomàtic. A continuació, el president i la seva esposa van passejar per l'Habana Vella i van visitar la catedral, on els va rebre el cardenal Jaime Ortega.\nL'agenda oficial d'Obama comença avui amb una visita al monument a José Martí i una reunió amb el president cubà, Raúl Castro. El moment més esperat per molts a Cuba arribarà el dimarts, quan Obama donarà un discurs televisat en el qual parlarà directament al poble cubà.\nMés de 1.500 periodistes d'uns 50 països són a Cuba per informar de la històrica visita del president Obama. Uns 400 mitjans de tot el món es troben a l'Habana per seguir els passos del president. Importants cadenes de televisió i diaris nord-americans que no tenen corresponsals permanents a Cuba, entre ells USA Today, Telemundo i Univisión, també hi són.\nEl ministre de Comerç Exterior i Inversió Estrangera de Cuba, Rodrigo Malmierca, va afirmar ahir que espera que la visita del president Barack Obama a la illa serveixi per impulsar possibles acords entre empreses dels dos països, entre els quals existeix un "gran potencial" per als llaços econòmics.\nMalmierca va indicar en roda de premsa que la visita de la secretària de Comerç d'EUA, Penny Pritzker, dins la comitiva que acompanya el president Obama, és "una ocasió propícia perquè estableixin vincles amb les empreses cubanes".\nEl ministre va informar que avui es celebrarà un fòrum de negocis entre Cuba i EUA, en el qual participaran empreses dels dos països, que per la part cubana no es restringirà a empreses estatals, sinó que també participaran emprenedors i cooperativistes de l'emergent sector privat de la illa.\n"Hi haurà diversos panells sectorials on es debatra sobre les oportunitats de negocis", va assenyalar Malmierca, qui inaugurarà juntament amb la secretària Pritzker el fòrum de negocis, en el qual també participarà el president Obama.\nEl ministre va avançar que hi ha més d'una vintena d'empreses cubanes que "han identificat interessos comercials d'importació al mercat d'EUA" i que esperen "concretar operacions en els propers mesos"; encara que va insistir en els obstacles que persisteixen per la vigència de l'embargament econòmic o "bloqueig".\nMalmierca va assenyalar que van en la "direcció correcta" els quatre paquets de mesures aprovats en l'últim any pel Govern nord-americà per suavitzar l'embargament, encara que va aclarir que algunes han tingut encara un impacte limitat al país.\nEls dies previs a la visita d'Obama es van anunciar diversos acords empresarials com el signat per l'empresa estatal de comunicacions de Cuba, Etecsa, amb Verizon per roaming directe; o amb el grup nord-americà Starwood per operar dos hotels de l'Havana; a més de restablir-se dimecres passat el correu postal directe entre els dos països, després de més de 50 anys.\nA més, l'empresa nord-americana de lloguer d'habitatges particulars Airbnb va anunciar ahir una ampliació de la seva llicència per la qual turistes de tot el món, i no solament d'EUA com fins ara, podran allotjar-se a les 4.000 residències que té a Cuba.\nAldarulls abans de la visita\nUns cinquanta Damas de Blanco -un moviment ciutadà cubà que reuneix esposes de presos cubans i altres opositors al govern de Castro?- van ser arrestats ahir a l'Havana després de l'habitual marxa dominical del grup dissident femení, que va ser contrarestada amb una contra-manifestació de repudi per partidaris del Govern.\nL'incident, que amb diferent intensitat es ve repetint tots els diumenges des de fa unes 46 setmanes, es va produir a poques hores de l'arribada a la illa del president d'EUA, Barack Obama.\nLes Dames de Blanco al costat d'un grup de dissidents i activistes opositores reunits sota la ?plataforma #TodosMarchamos van caminar uns cent metres portant una tela amb la inscripció "Obama, viatjar a Cuba no és divertit. No + violacions de Drets Humans". La marxa es va topar amb una contra-manifestació de diversos centenars de simpatitzants del Govern que cridaven "Fidel, Fidel".


Tipus de patrimoni: Col·legiata\nLes línies de Josep Vallverdú fan referència a la Canònica de Sant Pere d’Àger, un conjunt format pel Castell de la vila d’Àger i la Col·legiata de Sant Pere, a més del seu recinte emmurallat, que envolta tot el recinte i esdevé el nucli central del poble. La vila fou conquerida als sarraïns per Arnau Mir de Tost, que posteriorment fundaria la casa comtal d’Àger i el conjunt de la Canònica cap a mitjans del segle XI. Després d’anys d’esplendor, el conjunt entraria en decadència cap al segle XV i no es recuperà després de ser bombardejat l’any 1829 en el marc de les Guerres Carlistes fins que Puig i Cadafalch inicià la restauració a principis del segle XX.\nAquestes ruïnes mereixen el nom de venerables. Vegeu-ne l’estat actual. Aquesta és l’església de Sant Pere d’Àger, coneguda per Col·legiata. I, de fet, aquest monument del segle XI ha estat absolutament descurat. L’església de Sant Pere, que tenia claustre adjacent i cripta, o sigui església inferior, fou erigida en canonical aquisgranenca, amb independència, i el seu abat tenia jurisdicció quasi episcopal. Més tard fou una canònica agustina i, encara més tard, una col·legiata composta de clergues seculars, arxiprests i canonges. Autèntic senyoriu eclesiàstic, la història del qual ens és coneguda molt perfectament. L’organització antiquíssima dels delmes a percebre, tributs i altres censos, indica la influència que, dins el bisbat d’Urgell i, per al que ara ens interessa, dins de la comarca de la Noguera, tenia aquest centre eclesiàstic. Pensem que dels seus quatre oficialats, dos s’estenien vers terres limítrofes amb la Segarra i vers terres a l’oest de la línia de la Ribagorçana, cap a Camporrells, Baells, Estanya i Valldellou. L’església es conservava intacta encara el 1806, quan la visità el P. Villanueva, que ens l’ha deixada descrita amb la seva lloable minuciositat.\nPer bé que l’església superior s’hagués esfondrat amb el pas dels anys, hauríem pogut conservat la cripta si no fos que un rector benaventurat, al segle passat, va enderrocar-ne les columnes per a la construcció d’un Viacrucis…\nNomés un país tan ric en artistes pot permetre’s el luxe de deixar en el més absolut enderroc una joia com aquesta, sense ni tan sols salvar-ne les pintures murals, ni apuntalar-ne les voltes.\nVALLVERDÚ, Josep [fotografies Ton Sirera] (1968). "Catalunya Visió. La Segarra / el Segrià / la Noguera / la Llitera / el Baix Cinca". Barcelona: Editorial Tàber.\nÀmbits: Àmbit 5: Les ruïnes com a símbol de la terra\nRestes de la col•legiata de Sant Pere d’Àger (la Noguera) 1969. Autor: Camil José Guiu. Memòria Digital de Catalunya, Centre Excursionista de Catalunya.


Els sindicats denuncien que Glovo adjudica les comandes als repartidors que accepten cobrar menys\nLa plataforma ha reformulat el seu sistema coincidint amb la 'llei rider', però nega preferències segons les tarifes\nUna treballadora de Glovo repartint una comanda. EFE\nBarcelonaEl sector del repartiment a domicili continua revoltat. Quatre dies després que entrés en vigor la llei que prohibeix a les plataformes operar amb treballadors autònoms, els riders de Glovo ho continuen sent. L'empresa ja havia explicat que contractaria només el 20% de la gent que treballa amb ells i que la resta continuarien sent autònoms amb un nou model “inèdit”. D'aquest model se'n sap poc: diversos repartidors han explicat a l'ARA que ja no cal tenir molts punts per poder treballar en les hores de més activitat, i que a canvi l'empresa ha baixat la remuneració per cada comanda. Però no és només això: segons han denunciat aquest dilluns els sindicats, el nou modus operandi dins de Glovo adjudica més comandes al repartidor que accepti treballar per menys diners.\nA l'accedir a l'aplicació, ara els repartidors tenen un multiplicador, un sistema que els obliga a triar per quan volen multiplicar la tarifa base de la comanda. El ventall va dels 70 cèntims als 1,3 euros. “La gent que està portant les comandes són els que posen aquest multiplicador a mínims, cosa que vol dir que estan cobrant menys d'un euro per un encàrrec”, resumeix Carmen Juares, secretària de noves realitats de treball de CCOO de Catalunya. “Tenim gent que des del dia 12 d'agost posa el multiplicador a 1,3 euros i no rep cap comanda, només en reben els que accepten treballar cobrant una misèria, i això només ho fa la gent que té una situació molt desesperada”, lamenta.\nPerò la plataforma ho nega. Des de Glovo s'addueix que les dades no els indiquen que hi hagi un ús preferent d'un multiplicador en concret. L'únic que admeten haver detectat és una reducció en la demanda per part dels usuaris, però confien que aquesta tendència es vagi corregint a partir de la setmana que ve, quan s'espera una reactivació de l'activitat per la represa després de les vacances.\nRepartidors autònoms i protesta\nLa qüestió és que els problemes amb els sindicats van molt més enllà del multiplicador. L'empresa –afirma Juares– “està fent quedades amb treballadors dient que aquests canvis els fa per complir amb la llei: trasllada la responsabilitat a una llei que ni tan sols està complint”, acusa. Perquè, en el fons, la queixa prioritària dels sindicats que s'arrossega abans i tot que la llei rider entrés en vigor és que Glovo ni tan sols amagui que pretén seguir treballant amb autònoms.\nAquest dilluns més d'un centenar de riders s'han concentrat davant la seu de Glovo, situada al barri del Poblenou de Barcelona, en contra del nou model que ha posat en marxa l'empresa després d'entrar en vigor de la llei rider.\nLaboral glovo riders


Els Jesuïtes presenten un informe d'avaluació d'impacte sobre els aprenentatges dels seus alumnes tres anys després de posar en marxa el programa d'innovació Horitzó 2020.\nEl model esgotat de Secundària i l’horitzó dels Jesuïtes\n23.02.2017 - 16:48\nNo han millorat els resultats acadèmics, els alumnes treuen unes notes similars a les d’abans, però sí que s’han notat canvis en positiu en el clima que es viu a l’aula, en la capacitat de treball en equip i en la creativitat dels joves que ja estan escolaritzats dins el programa d’innovació Horitzó 2020 que han impulsat els Jesuïtes Educació. Tres anys després de posar en marxa un procés de transformació en la forma de concebre classes, ara més basades –a grans trets– en el treball per projectes i en la cooperació que no pas en la lliçó magistral, aquesta institució ha presentat aquest dijous una avaluació que intenta calibrar l’impacte dels canvis sobre l’aprenentatge dels alumnes i tot el que els envolta.\n“L’avaluació és el motor de la millora educativa”, ha manifestat Enric Masllorens, director dels Jesuïtes des de fa un any, conscient que moltes mirades del món educatiu català estan posades en els resultats d’un procés d’innovació que va aixecar moltes expectatives en el seu dia. L’estudi s’ha centrat en els alumnes de la seva Nova Etapa Intermèdia (NEI) –de Cinquè de Primària a Segon d’ESO–, i tot i que l’ha coordinat el propi centre de recerca de la institució, CETEI, hi han participat grups de recerca d’universitats tan diverses com Blanquerna, FLACSO (Buenos Aires), la UPF o la Northwestern University de Chicago.\nDe tots els àmbits analitzats, els Jesuïtes destaquen com a progrés més evident el de la millora del clima de l’aula. “La conflictivitat s’ha reduït molt”, sosté Masllorens, satisfet perquè precisament un dels seus grans canvis ha estat conformar aules grans, de 60 alumnes (amb tres professors, això sí). “Podríem pensar que hi hauria més soroll, menys concentració… Doncs no”, conclou.\nLes dades així els ho confirmen. En una escala del 0 al 4, els estudiants dins l’etapa NEI valoren per sobre de 3 la seva relació amb el professor, l’estar a gust a classe, l’ambient a l’aula o l’ajuda entre companys; en el cas dels alumnes que no estan en la NEI, les seves respostes són inferiors (en la relació amb el docent hi ha quasi 1 punt de diferència; en la relació entre companys, menys de 0,5). Ítems com aquests els han agrupat després segons si tenen a veure amb la cohesió de grup –relació entre iguals, per exemple– o amb la conducció de grup –relació amb el docent i amb l’organització–. L’estudi els ha mostrat que, en el primer cas, tots dos grups d’anàlisi (els que estan dins la NEI i els que no) obtenen resultats alts, però similars. En el segon cas, hi ha més diferència. “On s’ha implementat la Nova Etapa Intermèdia hi ha una millor percepció dels factors verticals (la relació professor-alumne)”, exposa l’informe. Des de Jesuïtes consideren claus les millores en aquest sentit perquè senten les bases perquè els alumnes aprenguin millor.\nAltres elements que han identificat com una tendència han estat el progrés en competències de cooperació i treball en equip, i també en creativitat. Ha estat un equip de la universitat de Blanquerna el qui s’ha encarregat de mesurar l’impacte sobre aquesta la creativitat, mitjançant el Test de Torrance, que avalua el pensament creatiu a través de proves d’expressió verbal i d’expressió figurada (és a dir, dibuixos). Si el grup d’alumnes dins d’aules innovadores ha obtingut una puntuació mitjana de 79,4 (sobre 100), l’altre obté un 66,4.\nEls resultats acadèmics: “No era la prioritat”\nPel que fa als resultats acadèmics, els Jesuïtes celebren que s’hagin mantingut com fins ara, malgrat que no s’hagi experimentat una millora significativa. “Una de les pors que hi havia era que, tot capgirant la forma de fer a les nostres escoles, caiguessin els resultats”, exposava Xavier Aragay, el qui era director de la institució quan es va posar en marxa Horitzó 2020. No ha passat, d’acord amb les seves avaluacions internes però també amb les proves de competències bàsiques que realitza la Generalitat de Catalunya, en aquest cas als de Sisè de Primària.\nAragay afegia que la raó de ser d’Horitzó 2020 la de millorar les notes de l’alumnat, les quals “ja eren satisfactòries”, sinó millorar en tot el que té a veure amb les seves habilitats socials o emocionals –anomenades no cognitives–, “el creixement integral de la persona”. De fet, per a la recerca han seleccionat fins a 75 ítems que aspiren a potenciar entre l’alumnat, i que van desde les ja mencionades creativitat o cooperació fins al pensament estratègic o la compassió. “Hem d’oblidar l’obessió per la tecnificació i formar persones més humanes, capaces de dirigir el seu propi projecte de vida”, ha afirmat.\nEls Jesuïtes han volgut acompanyar la seva autoavaluació d’un missatge que han dirigit a tots aquells centres i institucions immersos en processos de canvi escolars. “En educació no n’hi ha prou de tenir intuïcions i opinions: hem de quantificar i contrastar els progressos”, ha proclamat Aragay, “en aquesta primavera pedagògica que està vivint el país necessitem contrastar els processos”.\nEl procés innovador dels Jesuïtes és progressiu i aspira a arribar a totes les seves escoles, cursos i alumnes l’any 2020. De moment, l’etapa NEI s’ha implantat en quatre escoles (El Clot, Sant Gervasi i Lleida des del 204 i, des d’enguany, Bellvitge), mentre que la innovació a Infantil es duu a terme en tres altres escoles. Els canvis a l’etapa TQE (Tercer i Quart d’ESO) s’estan implantant des del curs actual a les tres primeres escoles que van adaptar-se a la NEI, i està previst que el nou model pedagògic s’apliqui des del setembre vinent també a la Formació Professional.\nEl professorat: sobrecàrrega vs. convenciment\nNo tot han estat bones notícies en la recerca dels Jesuïtes. En l’informe d’avaluació han aflorat el que han volgut anomenar “alertes”, que es proposen solucionar per dotar de sostenibilitat en el temps el seu projecte. El més evident l’han manifestat els docents. “Aquest model és molt exigent per als docents”, constata la part de l’informe on s’ha enquestat el professorat. La “implicació emocional que suposa el seu paper”, així com “l’exigència que demana aquesta metodologia tan contínua” –més basada en projectes que en classes magistrals tradicionals–, fa que hagin de suportar “un alt volum de feina”.\nAquesta percepció de desgast, tanmateix, va de la mà d’un major convenciment de mestres i professors en la seva tasca diària. “Tots afirmen que no tornarien enrere”, sentencia la recerca, que observa que una docència més compartida amb altres col·legues, i que deixa més autonomia a l’alumne, “connecta més amb la seva vocació”. +\nMés enllà de com ho veu el professorat, altres elements en què l’Horitzó 2020 necessita millorar, segons els seus propis impulsors, és en la participació de les famílies –“no ha estat tan intensa com esperàvem”, afirma Aragay–, i en garantir la sostenibilitat del model a nivell de recursos. En aquest últim cas, reconeixen que el procés de canvi ha generat algunes tensions en el si de les escoles que tenen cursos dins el programa d’innovació i d’altres que encara no ho estan.\nLa geometria i l’expressió en anglès es resisteixen… Més d'un de cada tres escolars acaba l'ESO sense tenir…