PPT - Els estadis PowerPoint Presentation - ID:4241687\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/4241687" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nEls estadis - PowerPoint PPT Presentation\nEls estadis. Un nou concepte retributiu FECC, APECC, 2006. Antecedents:. Com a conseqüència de l’acord per a l’analogia retributiva. Com un afegit als pactes de maig del 2001 (de reestructuració dels centres privats concertats) i prorrogats al maig del 2005.\nPowerPoint Slideshow about 'Els estadis' - helmut\nUn nou concepte retributiu\nFECC, APECC, 2006\nCom a conseqüència de l’acord per a l’analogia retributiva.\nCom un afegit als pactes de maig del 2001 (de reestructuració dels centres privats concertats) i prorrogats al maig del 2005.\n.... S’arriba a l’acord per a l’analogia, del qual els estadis en són un element.\nÉs un complement específic ...\n... que retribueix l’experiència en l’exercici de la funció docent ...\n... en els nivells concertats ...\n... condicionat a la promoció i especialització de la trajectòria professional ...\n... per a la millora qualitativa de l’educació i estímul del professorat.\nEs concreta en 5 estadis (que comporten diferents nivells retributius) que el professor podrà anar assolint al llarg de la seva carrera professional.\n1. Definició. 2. Com s’assoleix?. 3. Meritació. 4. Procediment de reconeixement. 5. Import. 6. Calendari. 7. Barem. 8. Casuística. 9. Càlculs. 10. Compromisos de la titularitat. 11. Els desacords.\n2. Com s’assoleix cada estadi?\nS’estableixen uns elements definidors del sistema de promoció docent ...\nEn funció dels quals es podrà assolir un estadi i la conseqüent promoció retributiva.\nEls elements definidors són:\nLa permanència en servei actiu impartint ensenyaments concertats en el mateix centre.\nLa formació docent i la seva projecció en la millora docent (formació permanent).\nL’exercici de la funció docent en àmbits d’especial responsabilitato representativitat ...\n3. La meritació:\nA l’assoliment d’unes condicions que li fan merèixer un estadi li diem meritació.\nHaver exercit la docència* almenys durant 6 cursos complerts (però no necessàriament el 100 % del temps) i ...\n... haver obtingut 110 punts durant aquest període, dels quals:\nserveis prestats (docència)\n50 punts de\n* Encara que sempre es parla de docència, en realitat s’està parlant de temps dedicat a les diverses tasques reconegudes a pagament delegat.\n1. Definició. 2. Com s’assoleix?.3. Meritació. 4. Procediment de reconeixement. 5. Import. 6. Calendari. 7. Barem. 8. Casuística. 9. Càlculs. 10. Compromisos de la titularitat. 11. Els desacords.\n3. La meritació: entre setembre 2007 i agost 2011:\nDocència a l’ed. Infantil i Primària*\nDocència a l’Ed. Secundària*\nEn els darrers 6 anys una mitjana del 40 % del temps de dedicació docent o\n... o bé, en els darrers 3 anys, del 100%\nen ensenyament concertat\nEn els darrers 6 anys una mitjana del 50 % del temps de dedicació docent o\n3. La meritació: a partir del setembre del 2011:\nEn els darrers 6 anys una mitjana del 60 % del temps de dedicació docent,\n... o bé, en els darrers 4 anys, del 100%*\n... en ensenyament concertat.\nEn els darrers 6 anys una mitjana del 80 % del temps de dedicació docent,\n... o bé, en els darrers 4 anys, del 100%\n... en ensenyament concertat\n* En el cas dels professors de formació professional podrà haver-hi correccions tècniques\nCaldrà vetllar, en la mesura del possible, perquè els professors no tinguin una dedicació inferior.\n3. La meritació\nD’acord amb la Programació general del centre i en funció de les seves línies estratègiques.\nLa titularitat proposarà les activitats de formació que prioritàriament hagi de realitzar el professorat (d’acord amb el que disposa el conveni).\nEn el cas que el titular no proposi el professor podrà notificar la formació.\nFora de la jornada el professor podrà fer formació relacionada amb la seva activitat que podrà ser al·legada si és notificada i justficada.\nLes activitats seran les que estiguin incloses o reconegudes pel departament, o d’altres reconegudes per qualsevol de les entitats signants que estaran concretades en el pla de formació a l’inici del curs.\nLa formació ha de haver estat realitzada a partir del darrer estadi.\nEn relació a l’exercici de la funció docent en àmbits d’especial responsabilitat o representativitat, en tractar-se d’activitats realitzades en el si del centre educatiu, cada titularitat arbitrarà el mecanisme de justificació adient.\nSi arribat el període de sis anys el professor no ha assolit els punts necessaris pels servies prestats i/o per la formació realitzada i/o per les funcions, el període s’allargarà fins que els assoleixi.\nFormació i funcions es poden “compensar” mútuament però no amb els serveis prestats.\nUn cop assolit un estadi, comença a comptar els punts per al següent estadi.\n3. La meritació: peculiaritats:\nEncara que l’educació infantil no ha estat concertada fins els darrers anys, el departament d’Educació es farà càrrec dels estadis vençuts des de la data d’antiguitat del treballador.\nCom si haguessin estat concertats des de sempre.\nPel que fa als estadis ja meritats, el departament d’Educació es farà càrrec de tots els estadis meritats de tots els treballadors que hagin tingut com a mínim 1 hora a pagament delegat, en la proporció que en l’actualitat tinguin a pagament delegat.\nReconeixerà els estadis vençuts de la part concertada i de la part no concertada. El titular s’haurà de fer càrrec de les hores no curriculars dels nivells concertats.\nPel que fa als estadis futurs, el titular s’haurà de fer càrrec del pagament de la part d’ensenyaments no concertats en els nivells concertats.\nAixò incrementarà el cost de les activitats complementàries.\n4. Procediment per al reconeixement d’un estadi:\nÉs competència del titular.\nQuan un professor consideri que reuneix les condicions, ho sol·licitarà per escrit, tot aportant els justificants. La titularitat resoldrà, prèvia informació als representants dels treballadors.\nEl titular comunicarà al servei de pagament delegat el professorat al qual hagi reconegut un estadi. Aquesta comunicació es farà mitjançant una relació del professorat i una certificació en la qual es detallin les activitats valorades.\n5. Import dels estadis:\nEl que es fixi per al professorat del sector públic.\nL’import es determinarà en funció de la dedicació horària que consti en el moment de confeccionar la nòmina de pagament delegat.\nL’import dels estadis (segons ens ha comunicat el departament d’Educació) és de:\nLa posada en marxa d’aquest complement retributiu es farà en dues fases:\nEstadis “vençuts” (que el professor pot haver meritat fins a l’actualitat): aquest reconeixement es farà per un sistema de criteri únic: 1 estadi cada 9 anys.\nEstadis “futurs”: estadis que el professor pugui aconseguir en funció dels sistema descrit.\n6.1. Els estadis “vençuts”\nEls estadis vençuts s’abonaran en dos períodes:\nEl titular haurà de seguir el mateix calendari dels professors que imparteixen hores no curriculars en els nivells concertats.\nAixò implica que els “estadis vençuts” només es reconeixen l’1 de setembre.\nEls estadis vençuts es pagaran “a poc a poc” segons un calendari:\nEls titular haurà de segui el mateix calendari dels professors que imparteixen hores no curriculars en els nivells concertats.\n6.2. Els estadis futurs:\nLa meritació s’iniciarà a partir de l’1 de setembre del 2007.\nS’aplicaran els criteris de meritació descrits en l’apartat 3.\nPer a la primera aplicació del procediment definitiu, els anys de docència restants després del període inicial, computaran als efectes de completar els 6 cursos exigits amb caràcter general. Es tindran en compte també els altres mèrits al·legats.\nInici de la meritació:\nAlta en l’escola:\n1 estadi cada 9 anys\npel 2n estadi\n6.3 Calendari: resum\nL’1 de setembre del 2011 s’arribarà al 100 % de l’import del complement dels estadis vençuts\nGener 2006-Setembre 2011:\nPeríode d’abonament dels estadis vençuts (diverses proporcions)\nPeríode inicial: reconeixement d’ofici per un procediment automàtic.\nCriteri únic: 1 estadi cada 9 anys\nPer cada curs complert exercint la docència en ensenyaments concertats amb una dedicació horària d’acord amb l’apartat 3: 10 punts.\nPer cada curs complert exercint la docència en ensenyaments concertats amb una dedicació horària inferior a la requerida però superior al 25 %: 5 punts. (això podria passar a alguns professors amb dedicacions molt baixes, per exemple els professors de música a l’ESO).\n1. Definició. 2. Com s’assoleix?.3. Meritació. 4. Procediment de reconeixement. 5. Import. 6. Calendari.7. Barem. 8. Casuística. 9. Càlculs. 10. Compromisos de la titularitat. 11. Els desacords.\nActivitats valorades en funció de la durada: per cada 15 hores 5 punts.\nEncara que no es diu explícitament, l’esperit d’aquest punt és que, en fer el càlcul de la formació per a la meritació, es sumin totes les hores fetes i es divideixi entre 15. Així, finalment es tindria en compte tota la formació rebuda o impartida.\nPostgrau i màsters; 50 punts.\nTitulacions universitàries de 1r i 2n cicle: 50 punts.\nTitulacions universitàries de 3r cicle: 50 punts.\nLlengües estrangeres (EOI): 20 punts.\nDesenvolupament de funcions d’especial responsabilitat o representativitat:\nPer cada curs complert i per cadascuna de les activitats següents, s’obtindran 5 punts.\nTasques de representativitat sindical.\nDelegats de personal i membres del comitè d’empresa.\nTasques de coordinació en el centre (direcció, etc.).\nCoordinació d’intercanvi d’alumnes, viatges colònies, ...\nParticipació en l’elaboració de plans estratègics, projectes i materials de desenvolupament curricular ...\nEncara que no es diu explícitament, l’esperit d’aquest punt és que el titular pugui fer una interpretació àmplia de les diverses responsabilitats i projectes que compten a efectes de meritació, encara que no estiguin citades explícitament en l’acord.\n7. Barem: algunes proves:\nServeis prestats: només es pot accedir a l’estadi si el professor pot sumar els 60 punts. Si no els suma, caldrà esperar més temps a que sumi els punts.\nPer a que tothom pugui sumar els 60 punts cap professor hauria de ...:\nFormació (15 hores = 5 punts):\nSi el professor fa “només” un curset de 15 hores cada un dels 6 anys, tindrà ja 30 punts.\nÉs possible que els primers anys tots els professors vulguin fer formació.\nFuncions de responsabilitat:\nDirector, sotsdirector, coordinador de cicle, tutor, etc. en un període de 3 anys = 15 punts.\nParticipació cada 2 anys en les colònies: 15 punts.\nParticipació en un projecte de FEAC ... durant 3 cursos = 15 punts.\nN’hi ha molta. Probablement alguns casos caldrà resoldre’ls a partir del que es plantegin.\n8.1 Cas 1: el cas més senzill\nVa ser alta en l’escola al setembre de 1998. Al setembre de 2007 tindrà el primer estadi vençut pel procediment inicial i començaran a comptar els mèrits pel 2n estadi pel procediment definiu.\nInici de la meritació\n1 estadi vençut:\n8.2 Cas 2:\nVa ser alta en l’escola al setembre de 1996. Al setembre del 2005 tindrà el primer estadi vençut pel procediment inicial i començaran a comptar els mèrits pel 2n estadi pel procediment definitiu.\nPeríode que es\nsumarà al 2n estadi\n8.3 Cas 3: recol·locat:\nVa ser alta en l’escola antiga al setembre del 1993.\nAl setembre del 2002 va ser recol·locat.\nTenen un procediment especial de reconeixement dels estadis a l’escola antiga en el que s’aplica una fórmula.\nAl setembre del 2006 començarà la meritació del 1r estadi pel procediment general.\npel 1r estadi\nServeis prestats a\nDins del “complement ad personam.” Nombre d’anys\n(superior a 9) en el centre anterior (9 en aquest cas)\ndividit per 9 i multiplicat per l’import del 1r estadi\n8.4 Cas 4:\nVa ser alta en l’escola al setembre de 1990.\nAl setembre de 1999 tindrà el primer estadi vençut pel procediment inicial i començarà a comptar els mèrits pel 2n estadi pel procediment definitiu.\nCom que no suma un altre període de 9 any per al procediment inicial, els 8 anys restants computaran per al 2 estadi.\nIniciarà el còmput per al 3r estadi al setembre del 2007.\n1 estadi vençut\nal setembre del 1999\npel 3r estadi\n2 estadi vençut:\n9. Alguns càlculs econòmics:\nDurant l’any 2006 cobrarà el 10% del 1r estadi\nAproximadament, 10,16 € cada mes.\nDurant l’any 2007 cobrarà el 25% del 1r estadi.\nAproximadament, 25,40 € cada mes.\nSi en l’actualitat (2006) està a pagament delegat en un 80% de la jornada, l’import serà també del 80 % del que li correspongui.\nAproximadament, 8,13 € cada mes (el primer mes -abril?- pagaran les quantitats corresponents a setembre-desembre del 2005 i gener-abril del 2006).\n3 estadis vençuts:\nDurant l’any 2006 cobrarà el 10% del 1r i 2n estadi.\nAproximadament, 20,80 € cada mes.\nDurant l’any 2007 cobrarà el 25% del 1r, 2n i 3r estadi.\nAproximadament, 82,21 € cada mes.\nImaginem un professor que té 1 estadi vençut.\nCom s’incrementarà la seva nòmina els propers anys?\nEn la mensualitat de l’abril del 2006 l’Administració pagarà les quantitats corresponents a setembre-desembre del 2005 i a gener-abril del 2006. En aquest cas es tracta de 60,97 €.\nL’Administració pagarà la proporció que correspongui segons la proporció de la jornada que tingui aquest professor a pagament delegat en aquest curs.\nPer 12 pagues !\n10. Els compromisos del titular:\nEls estadis afecten només als professors que imparteixen la docència en els nivells concertats.\nRes no impedeix, però, aplicar-lo també a altres etapes no concertades o a altres tasques no docents.\nL'Administració es fa càrrec dels estadis vençuts però només en la proporció que en l’actualitat tingui el professor en pagament delegat.\nEl titular s’haurà de fer càrrec de l’altra proporció del professor que, estant en un nivell concertat, dedica hores a fer tasques lectives no curriculars.\nS’hauran de fer les previsions econòmiques oportunes.\nUn exemple: un professor d’EP que al llarg dels 9 anys anteriors (1 estadi vençut) ha tingut una diferent proporció d’hores diferent a pagament delegat (PD)i pagament directe.\nPD es farà càrrec d’aquest estadi però només en la proporció que en l’actualitat tingui a PD.\nPD es farà càrrec d’aquesta part de l’estadi ja meritat\nLa titularitat s’haurà de fer càrrec de l’altra part\nL’Administració i el titular hauran de seguir el calendari de pagament pactat. I si, en el futur, canvia la proporció d’hores la titularitat i PD hauran d’assumir els estadis ja meritats.\nQuins seran aquests compromisos?\nA l’educació infantil i primària la proporció mitjana d’hores curriculars i d’hores d’activitats complementàries és de 80 –20. A l’educació secundària (amb algunes diferències), és de 94 – 6. Podem suposar que, en general, el titular s’haurà de fer-se càrrec d’aquesta proporció dels estadis vençuts ...\n... en el calendari i en les proporcions pactades.\nUn exemple: una escola de 2 línies, que té 24 mestres a l’educació infantil i primària i 15 a l‘ESO.\nQuè suposaria gratificar els estadis en la proporció acordada (escola de dues línies)?\n11. I en cas de desacord què?\nL’acord pels estadis és complex. Probablement hi ha casos no contemplats que caldrà resoldre sobre la marxa.\nEn primera instància és el titular el que ha de reconèixer els estadis i resoldre les sol·licituds que facin els professors. Per tant, en principi, serà ell el que interpretarà l’acord en allò que no quedi prou clar.\nEl titular informarà de la seva resolució als representants dels treballadors.\nSi no hagués acord en el centre, probablement es podrà recórrer a una comissió que es constituirà. Estarà formada per representants de l’Administració, de les organitzacions dels treballadors (sindicats) i dels representants dels titular. Aquesta comissió haurà de solucionar els problemes d’interpretació i aquells no recollits en l’acord.\nIV conveni col·lectiu\nArticle 39.2 del conveni:\nEs podran utilitzar un màxim de 30 hores no lectives durant els primers 6 dies hàbils del mes de juliol per realitzar la formació especificada a l’article 57 de la LOCE i el seu desplegament. Aquests cursos de formació es podran realitzar dins la primera quinzena, sempre i quan existeixi la possibilitat de dos torns consecutiu de sis dies com a màxim cadascun, que els docents podran realitzar de forma alternativa si la programació dels cursos ho permet.\nArticle 51 del conveni:\nLa titularitat dels centres, escoltada la direcció pedagògica i el claustre (...), dintre del còmput anual, contemplarà, en la programació (...) les hores per activitats de formació (...) entre l’1 de setembre i el 30 de juny (centres amb algun nivell concertat) i entre l’1 de setembre i la 1a. setmana de juliol (altres centres).\nEn l'elaboració d'aquest programa la titularitat tindrà en consideració la capacitat actual, les possibilitats i el desig d'especialització, els recursos humans i materials que l'Administració posi a disposició (...)\nLa formació es podrà dur a terme tant en el propi centre com fora d'aquest, utilitzant tant recursos propis com procedents del Departament (...) o de terceres institucions.\nLes despeses de matrícula, desplaçament, residència i manutenció, si s'escau, derivades de l'assistència a activitats englobades dins el projecte de formació del centre, seran assumides per aquest.\nEls centres facilitaran l'accés a cursos al personal contractat que desitgin l'aprenentatge de la llengua catalana (...).\nImport dels estadis que es pagarà segons la proporció pactada en cada període:


Agenda – Adults – Xarxa de Biblioteques de Cornellà\nRuta Literària: La Barcelona de "Nada" - Centenari Carmen Laforet (Octubre)\nACTIVITAT PRESENCIAL. La Xarxa de Biblioteques de Cornellà us convida a celebrar els 100 anys del naixement de l’escriptora Carmen Laforet amb una sortida literària per Barcelona.\nIniciació a Internet i ordinador (1/4)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Quatre sessions per iniciar-se en el món dels ordinadors i els usos d’Internet.\nTaller: Arduino (Novembre)\nEnglish Speaking Club (Novembre)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aprén a treballar amb documents digitals, quins tipus hi han i com organitzar-los.\nBooklife: Biblioteràpia i Prescripció Literària - El Dol\nBibliolab: Imagina, Dissenya i Imprimeix el teu Clauer\nACTIVITAT PRESENCIAL. En aquesta activitat dissenyarem i fabricarem un clauer personalitzat mitjançant eines de disseny 3D i l’ús d’una impressora 3D, gràcies a la fabricació additiva. Vols imaginar i crear el teu?\nBibliolab: De l'Ordinador a les teves Mans, crea el teu Marca Pàgines\nACTIVITAT PRESENCIAL. Crea el teu marca pàgines amb la impressora 3D. Dissenyant amb programari accessible i intuïtiu, i amb la tecnologia de fabricació additiva (capa a capa), podrem crear els marca pàgines personalitzats per a la nostra lectura favorita.\nTextos amb ordinador (1/2)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aprén a treballar amb textos a l’ordinador: escull el tipus i mida de lletra, les característiques del paràgrafs, com incloure imatges…\nIniciació a Internet i ordinador (2/4)\nTextos amb ordinador (2/2)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aprén a treballar amb textos a l’ordinador: el tipus i mida de lletra, característiques del paràgrafs, inserció d’imatges…\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aquest club està adreçat a totes aquelles persones que volen millorar la seva autonomia a l’hora de parlar o llegir en català.\nClub de Lectura: Al Vostre Gust - "Tàndem" de Maria Barbal\nClub de Lectura de Creixement Personal: Aquí i Ara - "Vivir es un asunto urgente" de Mario Alonso Puig (La Confiança)\nSmartphone per a gent gran (1/4)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aprén a treure profit al teu mòbil intel·ligent. Mirarem pas a pas les seves utilitats, quins tipus d’aplicacions existeixen i com gestionar-les.\nIniciació a Internet i ordinador (3/4)\nSmartphone per a gent gran (2/4)\nMonòlegs d'humor de Big Van i la ciència que ens fa humans\nACTIVITAT PRESENCIAL. Humor i ciència reunits per donar respostes a grans preguntes. Qui no s’ha qüestionat algun cop quina relació hi pot haver entre una supernova i la gran Lola Flores.\nBooklife: Biblioteràpia i Prescripció Literària - La Solitud\nBibliolab: Imagina, Dissenya i Imprimeix la teva Figura Articulada\nACTIVITAT PRESENCIAL. En aquesta activitat dissenyarem i fabricarem una figura articulada mitjançant l’ús d’una impressora 3D, sense haver de muntar-la, es fabricarà directament muntada. Vols imaginar i crear la teva?\nBibliolab: De l'Ordinador a les teves Mans, crea la teva Capsa\nACTIVITAT PRESENCIAL. Vols crear la teva capsa mitjançant la impressora 3D? Amb aquesta activitat coneixeràs els principis bàsics de la indústria 4.0 mitjançant l’ús d’una impressora 3D per fabricar la teva idea.\nSmartphone per a gent gran (3/4)\nIniciació a Internet i ordinador (4/4)\nSmartphone per a gent gran (4/4)\nSessió divulgativa: "La Marató de TV3 per la salut mental"\nACTIVITAT VIRTUAL. Sessió divulgativa, per acostar-nos a la realitat mèdica i humana de la salut mental amb motiu de La Marató de TV3.\nRuta Literària: La Barcelona de "Nada" - Centenari Carmen Laforet (Novembre)\nAdministració electrònica (1/2)\nACTIVITAT PRESENCIAL. Aprèn a fer tràmits amb les administracions, com demanar cita prèvia o sol·licitar informes oficials.\nCerca de feina a Internet (1/3)\nAdministració electrònica (2/2)\n"La meva salut" amb Smartphone\nCerca de feina a Internet (2/3)\nTaller: Arduino (Desembre)\nEnglish Speaking Club (Desembre)\nCerca de feina a Internet (3/3)


Llicenciat i Màster en Dret per l’escola de negocis Esade. Va créixer en un ambient on es parlava de Dret habitualment a casa, tenint així des de ben jove una visió real i interna de com funciona el sistema jurídic.\nDe mentalitat emprenedora, s’ha especialitzat en el dret dels negocis, i en especial dels emprenedors i les startups, ajudant tant a nacionals com estrangers a iniciar o implementar els seus negocis. La seva experiència legal i personal, i el seu domini de l’anglès i el francès l’han portat a participar en vàries fires i congressos nacionals i internacionals, defensant i potenciant els interessos dels seus clients.\nÉs membre de la Secció de Dret de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació i de la Secció de Drets de Propietat Intel·lectual i Drets d’Imatge de l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Barcelona.\nDestaca el seu assessorament a algunes de les empreses més innovadores del sector de la restauració dels darrers anys. És soci del despatx des del 2011.


10 propostes de llibres per aquest estiu | www.juditpadres.cat\nwww.juditpadres.cat / Cites i reflexions / 10 propostes de llibres per aquest estiu\nPosted: 23 de juliol de 2017 Category: Cites i reflexions, General, Llibres recomanats\n10 propostes de llibres per aquest estiu\nSi ets de les persones que a l’estiu aprofita per llegir (o llegir més), i t’agraden els llibres que et fan reflexionar, que conviden a realitzar canvis per millorar aspectes personals, et presento 10 propostes per aquest estiu. Per endur-te a qualsevol lloc i passar una estona amb tu, pensant i “escoltant” aquests autors. 10 propostes que espero que et resultin ben útils per seguir creixent com a persona i seguir guanyant amb benestar i felicitat personal.\n“Coaching con PNL. Guía práctica para obtener lo mejor de ti mismo y de los demás” de Joseph O’Connor i Andrea Lages.\nSi no coneixes la PNL i el coaching i tens curiositat per descobrir-ne una mica i a la vegada poder utilitzar tècniques o eines pràctiques, aquest pot ser un bon llibre. Amb un llenguatge bastant planer i de forma clara, és un llibre per tenir una bona pinzellada de PNL i coaching.\n“100 preguntas que cambiarán tu vida en menos de una hora” de Raimon Samsó\nAquest concretament no és un llibre per endur-te a la platja, millor per un dia de pluja i amb llibreta i bolígraf en mà començar a contestar aquestes 100 preguntes. Preguntes que tenen com a objectiu que vagis creant una vida alineada amb tu mateix/a, a través de prendre decisions i fer passos en la direcció que internament vols anar.\n“El libro de las posilibidades” de Albert Liebermann\nHabitualment descartes idees o pensades que tens? O t’és difícil obrir-te a noves possibilitats? Doncs aquí trobaràs una lectura amena i interessant a partir de petites històries reals en què l’autor explica 75 “lleis” per obrir-se a les possibilitats. Llegiràs sobre Ikea, Walt Disney, Graham Bell (l’inventor del telèfon)… Un llibre per aprendre a mirar-se les coses des de noves perspectives que afavoreixin trobar la quantitat d’opcions que arribem a tenir davant nostre per fer, viure i explorar.\n“¿Qué tal lo hago? Los secretos del feedback” de Richard L. Williams\nUn llibre que he recomanat moltíssim per poder alimentar les nostres relacions favorablement i poder gaudir dels efectes de fer-ho eficaçment. Una lectura on trobaràs maneres molt concretes per expressar-te amb la gent del teu voltant, tan companys de feina, familiars o amics. I sobretot on poder conèixer la importància del feedback i del bon feedback en les nostres relacions.\n“Los diez secretos de l amor abundante” de Adam J. Jackson\nNo et deixis enganyar per la portada! Aquí trobaràs un llibre amb 30 edicions a l’esquena (a dia d’avui), sobre com poder fomentar una relació de parella feliç sobretot si en aquests moments no estàs en parella i és el que voldries. Reserva’t una estona amb calma per tu, perquè quan comencis el voldràs acabar ;-).\n“Los diez secretos de la riqueza abundante” de Adam J. Jackson\nDel mateix autor que l’anterior, aquest va per la 21a edició i també és un llibre que es llegeix ràpidament amb idees per enfocar-te i crear més riquesa a la teva vida. A vegades i de forma inconscient percebem els diners com quelcom “dolent”, “perillós”, “deshonest” i posem connotacions al fet de tenir diners (o molts diners) a molt d’esforç, corrupció, avarícia… Quan no té perquè ser així i aquestes idees acaben sent frens per ser abundants econòmicament.\n“La llei del mirall” de Yoshinori Noguchi\nSi també ets de llàgrima fàcil, agafa un paquet de kleenex si et decideixes per aquesta proposta. Si a vegades et sents molest amb els teus pares tinguis l’edat que tinguis, destina-li una estona. Un altre llibre que també he arribat a recomanar molt. Un llibre petit i a la vegada que remou…\n“El arte de hacerse respetar” de Barbara Berckhan\nSents que a vegades no saps com posar límits a les persones? Vols millorar la teva comunicació sobretot a l’hora de dir no? Doncs prepara’t per un llibre pràctic per començar a utilitzar-ne propostes a partir de que el comencis a llegir. Un altre cop un llibre per treballar les habilitats social tan importants pel nostres benestar i salut emocionals i relacionals.\n“Has realidad tus deseos de una vez por todas” de Barbara Berckhan\nDe la mateixa autora que l’anterior llibre, aquest ens ajuda a somiar. Sí, sí, ho has entès bé! Hi ha persones que els costa somiar perquè la part crítica interior ràpidament aniquila qualsevol pensament que aporti alegria i il·lusions. I la veritat és que ja va bé que siguem crítics amb els nostres somnis però millor després de tenir-los, oi? Amb propostes pràctiques i exemples de vivències de tallers que ha donat la pròpia autora, és un llibre que es fa molt amè i pot ajudar-te a posar potes als teus somnis i si no els coneixes, a descobrir-los.\n“El elemento” de Ken Robinson\nL’autor d’aquest llibre és reconegut mundialment ja que és expert en temes d’educació i creativitat i el trobaràs en diversos llocs a les xarxes socials. Un d’aquests llocs és el llistat dels 25 Ted talks més populars, parlant de les escoles i la creativitat. El seu llibre “El elemento” ens parla de la importància de trobar el nostre “element” (talent) en el qual ens desenvolupem bé o molt bé, per poder viure una vida que ens faci sentir realitzats, oferint el que hem vingut a donar. Interessat també en temes educatius? Doncs aquest és un imprescindible a llegir!\nI si t’animes amb alguna d’aquestes lectures i et ve de gust comentar-me què t’ha semblat, em pots enviar un missatge per facebook o a info@juditpadres.cat, m’encantarà rebre la teva opinió.\nCoachingCoaching a BanyolesCoaching a Gironacreixement personallecturesllibresLlibres Coaching i PNLllibres creixement personalPNLPNL i CoachingProgramació Neurolingüísticarecomanacions llibres PNLrecomanats\nEl temps ho cura tot? 4 de gener de 2021\nQuè són les creences i com impacten a la nostra vida? 8 de juliol de 2020


Entrevista Blam de Lam | Revista independiente de música\nLa Máquina i el Movimento, l'àlbum debut de Blam de Lam, sorprenia l'any passat gràcies a una barreja entre pop i soroll shoegazer que guardava emoció i força. Des d'abans de la seva publicació porten presentant les cançons en directe per nombrosos festivals i llocs actuant cada vegada davant un públic més ampli, la prova que la seva música està connectant amb el públic. Des de Martos, el grup format per Nono Milla, Juanjo Àvila, Inma Martínez, Luis Zapata i Jorge Martínez ha aconseguit agitar el panorama indie nacional. Parlem amb Nono Milla:\nHa passat més d'un any des de la publicació de la Máquina i el Moviment. Des de llavors el grup no ha parat de créixer. Com heu viscut aquest temps?\nTot ha passat tan de pressa que encara no hem tingut temps d'assimilar-ho. Estem com en una mena d'estat d'estupefacció, l'acollida del disc des de la seva publicació ha estat molt bona i hem tingut la sort que molts mitjans han ressenyat el disc de manera molt positiva. D'altra banda també hem tingut l'oportunitat de presentar-lo en directe en llocs en els quals sempre vam voler fer-ho: South Pop, Nocturama, Sin Sal, Contempopranea…\nCom vau gravar l'àlbum?\nL'àlbum ho vam fer gairebé al complet a Producciones Peligrosas amb José A. Sánchez, excepte un parell de temes en els quals les bases les vam fer en un estudi de Màlaga i algunes guitarres i sintes que els vam gravar a casa.\nDel vostre estil destaca el so elèctric i shoegazer. Quins són els vostres referents?\nReferents en tenim molts i molt variats. Som cinc persones en el grup i cadascun té les seves preferències. Hi ha punts en comú perquè si no seria impossible posar-nos d'acord, però vaja... Si ara mateix destaca un so més shoegazer és purament conjuntural.\nEs pot dir que les cançons de Blam de Lam van creixent progressivament fins a arribar a un clímax final, com en Instinto per exemple. Com és el procés de composició?\nFins ara no tenim un procés de composició definit. Hi ha vegades que gairebé tota la composició es realitza per tots al local d'assaig i hi ha altres vegades en què la cançó arriba més treballada per algun. En el cas d'Instinto per exemple és una barreja d'ambdues. El cos de la cançó està més treballat a casa i la part final va ser definida per tots al local i en el mateix estudi durant la gravació.\nSou un grup de fons, teniu una trajectòria molt llarga en el directe. Els vostres directes són més sorollosos que l'àlbum. És l'escenari el lloc natural de Blam de Lam?\nBé encara que soni una mica a bajanada, el directe i l'estudi són dues coses bastant diferents. Les coses que funcionen en directe no necessàriament han de fer-ho en estudi i viceversa. L'enregistrament t'obliga a plasmar una sèrie d'idees en un temps concret, però, cada vegada que vas al local i prepares el directe segueixen sorgint idees i les cançons segueixen creixent. En aquest sentit nosaltres mai donem per tancat cap tema i ara mateix el que ens demana el cos és que siguin més sorollosos.\nEl festival Vértigo Estival s'ha consolidat i vosaltres us esteu obrint pas a poc a poc, es pot parlar d'escena indie a Martos?\nDoncs jo crec que no. Excepte per les activitats que realitza Vértigo jo no veig cap moviment.\nQuins són els propers passos del grup? Esteu preparant un nou disc?\nEl més immediat és seguir presentant en directe el disc i, tot i que encara no ens hem posat seriosament a treballar en noves cançons, la nostra idea seria publicar l'any vinent.\n09 Gener , 2015


Condemnen cinc joves a un any de presó per interrompre una missa a Palma - Diari de Girona\nCondemnen cinc joves a un any de presó per interrompre una missa a Palma\npalma | efe/ddg 14.10.2016 | 07:23\nL'Audiència Provincial de Balears va condemnar cinc joves per un delicte contra la llibertat religiosa a 1 any de presó cadascun per interrompre una missa a l'església de Sant Miquel de Palma al febrer de 2014 amb una protesta contra la reforma de la llei de l'avortament. El tribunal provincial va absoldre una sisena acusada per considerar que no s'ha provat que intervingués en els fets.\nEn el judici que es va celebrar els passats 29 i 30 de setembre a l'Audiència de Palma, la Fiscalia va demanar condemnes d'1 any i 6 mesos de presó per a cada acusat, i l'acusació particular, que exercia el Bisbat de Mallorca, es va adherir a aquesta petició, de manera que va rebaixar de 4 anys a 1,5 anys la seva sol·licitud inicial de condemna. Els acusats van negar durant el judici que sabessin que a l'església s'estava celebrant missa.\nLa sentència considera provat que el diumenge 9 febrer de 2014, cap a les dotze del matí, un grup de trenta persones en el qual estaven els acusats va penetrar a l'església de Sant Miquel de Palma sabent que s'estava celebrant la missa dominical de les dotze, tal com passa "com a mínim des de fa trenta anys".\nVan avançar pel passadís fins a la meitat del temple, cridant "avortament lliure i gratuït" i "fora els rosaris dels nostres ovaris" i desplegant una pancarta amb aquests lemes i altres. A més de la interrupció de la cerimònia religiosa, l'acte va produir "por, nerviosisme i afectació" al personal de l'església i als feligresos. No es va produir cap agressió, escomesa o maltractament físic, segons els fets provats de la resolució judicial. Un cop desallotjats els acusats i la resta de manifestants, el sacerdot va tranquil·litzar els feligresos i es va reprendre la missa que, en total, va estar interrompuda 10 minuts.


"De la mà de la cultura", avui entrevistem Lluïsa Julià, comissària de l'Any Felícia | República TV\n"De la mà de la cultura", avui entrevistem Lluïsa Julià, comissària de l'Any Felícia Fuster.\nFelícia Fuster (Barcelona 1921- París 2012) va ser poeta, traductora i artista plàstica, amb una obra que combina els diferents llenguatges i que estableix estrets vasos comunicants entre pintura i literatura, dos camins per avançar en l’art i l’experimentació\nLluïsa Julià és escriptora, professora de Secundària i estudiosa sobre la vida i obra de Joaquim Ruyra i especialment de la literatura escrita per dones.\nCatedràtica de Llengua i Literatura Catalana (1982) i doctora en Literatura Catalana (1990) per la Universitat de Barcelona ha estat becada a Gran Bretanya i a l'americana Universitat Yale per a fer estudis literaris. Col·labora en desenes de diaris i publicacions especialitzades i ha estat guardonada amb la Beca Miquel Martí i Pol, de la Fundació Valvi, 2008; Cadaqués a Quima Jaume, 1995 i Recull-Alba de Prima, 1991. Entre els anys 2001 i 2009 fou secretària general de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana i participà en la Junta Nacional d'Òmnium Cultural de 2010 a 2015.\nActualment és vicepresidenta de l'Ateneu Barcelonès.


Exposició a Blanes de quatre joves artistes emergents | Blanesaldia\nPublicat el 04 de Maig, 2019 - 13:49 CEST\nLa Casa Saladrigas de Blanes allotja des d’ahir l’exposició de quatre artistes emergents sota el títol Joves Talents V.7. Són Èrica Simón, Judit Escayola, Zaida Pulido i Anna Laura Castro. Totes quatre inclouen treballs pictòrics amb quatre visions de l’art molt personals.\nL’exposició es podrà visitar fins al 23 de maig els matins de dimarts a dissabtes, de 10 a 13 h, i a les tardes de dijous a dissabte, de 17 a 20 h.\nL’acte inaugural celebrat ahir al vespre va comptar amb el cap de Cultura de l’Ajuntament, Pere Box, com a mestre de cerimònies, va comptar com a protagonistes absolutes amb les quatre joves artistes, rodejades de familiars i amics disposats a compartir l’experiència. També van assistir diversos regidors del consistori -Àngel Canosa, Salvador Gutiérrez i Albert Sanz-, i artistes blanencs.\nÈrica Simón Irrure: un estil personal\nVa néixer a Barcelona i ha crescut a Blanes, on viu actualment. Des de ben petita va mostrar interès per les arts plàstiques i la fotografia, i la família la va animar a continuar creant encara que fos per hobby. Reconeix que, de moment, les seves obres són molt personals, i ha provat una gran varietat de tècniques, textures i estils amb els què ha anat experimentant.\nTambé l’apassiona el món de la fotografia, que l’ha ajudat a expressar el seu món interior. En l’exposició mostra algunes de les seves obres realitzades els darrers anys, que toquen una gran varietat de temes. En un futur li agradaria assolir un àmbit més professional per explotar al màxim aquesta branca artística. En aquest darrer sentit, agraeix en especial el suport de l’artista local Quico Ros Portas, que l’ha ajudat a guanyar en confiança i fiançar el seu temperament creatiu.\nJudit Escayola: un estil ‘naturalista’\nTambé és nascuda a Barcelona, tot i que va desenvolupar la passió que expressa avui dia en el món de l’art a Suïssa, on va tenir l’oportunitat de créixer artísticament al costat d’un mestre. Allà, envoltada de grans referents com Alberto Giacometti, Gustav Klimt, Nikki de Sant Phale i Jean Tingaly, va desenvolupar un format que Judit Escayola defineix com ‘naturalista’.\nAmb una trajectòria curta però intensa ha presentat exposicions a Solothurn, Suïssa, Nova York, diverses localitats dels Estats Units i en nombroses galeries en línia, inclosa la coneguda galeria americana Saatchi Art. La seva mirada, però, va més enllà de la plasmació artística, tal com explica la mateixa Judit Escayola: “En una societat on la ment controla l’esperit, es convida a la introspecció i reminiscència, a una memòria individual que es torna col·lectiva. Ja que no només alberguem els nostres records, també alberguem els nostres oblits, el nostre inconscient”.\nZaida Pulido Maldonado: inspiració en els paisatges, animals i retrats\nS’autodefineix com a ‘creadora principiant’, nascuda a Blanes i iniciada en el món de l’art des de fa quatre anys. Principiant en fase de creixement per desenvolupar el seu art en el realisme, i instruïda pel seu major referent, el seu professor d’art, qui la va aconsellar en el seu propi aprenentatge per trobar la seva tendència, el seu propi camí per expressar-se com artista.\nLa seva obra està constituïda principalment per paisatges, animals i retrats de persones. Quan està en ple procés de creació, confessa que s’evadeix del món fins al punt que explica que només sent el llenç, les pintures i els seus pensaments en una comunió única i personal. La tècnica que utilitza amb més freqüència és l’acrílic sobre fusta polida, i algunes vegades sobre tela. Amb tot, avança que continuarà cercant noves tècniques fins que trobi el seu propi estil on se senti més còmoda.\nAnna Laura Castro: el món de la imatge en la seva màxima expressió\nExplica que des de sempre l’ha interessat el món de l’art en general i, fins al moment, ha buscat formar-se dia a dia en la creació de la imatge, tant plàstica com digital. Per això, ha realitzat treballs en camps molt diversos però complementaris, que tenen la imatge com a nexe comú: fotografia, pintura i cinema. La seva formació acadèmica, que va culminar amb un màster de Direcció Cinematogràfica a l’Escola Trazos de Madrid, li ha donat interessants coneixements sobre aquest món.\nLa necessitat de representar plàsticament les seves idees la va moure a investigar amb diferents materials de forma autodidacta, aconseguint una connexió molt especial amb la pintura, especialment amb la temàtica del retrat. Per perfeccionar la seva tècnica ha cursat diversos tallers a l’Escola Massana, i en paral·lel ha estat treballant amb l’artista cinematogràfic blanenc Albert Arribas, qui l’ha ajudat en el seu projecte pictòric. A l’exposició ‘Joves Talents V.7’ Anna Laura Castro ha centrat la seva atenció en retrats de personatges relacionats amb el món de l’art, com per exemple a qui s’ha triat pel cartell: Pablo Picasso.\nLliurament dels premis literaris per a joves Bolleré de Blanes\n← Malgrat de Mar inverteix 11.000 euros en una nova campanya de neteja de pintades L’Escola Mossèn Joan Batlle de Blanes, distingida amb un guardó del XII Premi Ensenyament de Catalunya →


Punts a millorar en la ciutat esportiva | El bloc sobre el planter de Can Barça\nPunts a millorar en la ciutat esportiva\nFa temps vam parlar de la nova ciutat esportiva en aquest bloc. Inaugurada tot just fa uns mesos és el nou búnker, no només del futbol base del club sinó també del primer equip que ja s’entrena cada dia a les als camps de Sant Joan Despí. En una conversa amb Albert Benaiges, director del futbol base del club, on varem repassar varis temes, va sentir-se satisfet de poder comptar amb lla ciutat esportiva Joan Gamper “això ens portarà a treballar amb la pedrera amb les mateixes condicions que ho fan altres clubs europeus com l’Ajax, el Liverpool, l’Arsenal o el Chelsea”. Tres clubs que fins ara comptaven amb unes instal•lacions envejades pel nucli coordinador del futbol base blaugrana.\nTot i la satisfacció i els avantatges de la ciutat esportiva Joan Gamper no tot són flors i violes i no tothom està tant satisfet com Benaiges. Així que hem volgut preguntar per les instal•lacions a pares, professionals i aficionats.\nPer començar una queixa generalitzada que tots hem pogut palpar, la falta d’indicacions per arribar a les instal•lacions. Tothom en general es lamenta de la falta de cartells no ja a l’autopista sinó un cop surts d’ell. Cap cartell indicador ni per rotondes ni per carreteres. Se’ns dubte aquest és de llarg la queixa més unànime de tota la “claca” que ha aparegut avui per la ciutat esportiva.\nLa segona gran queixa a la ciutat esportiva que hem palpat preguntant a la gent ha estat el tema de les distàncies. Les instal•lacions són molt espaioses i per anar d’un camp a un altre cal caminar una bona estona. “A les mitges parts si vols anar al bar ja cal que t’espavilis o et perds el començament de la segona part!” comenta un aficionat. I és que la falta de bars també és una de les demandes dels visitants a la ciutat esportiva Joan Gamper.\nLa falta de graderies o cadires en els camps de futbol 7 és una de les queixes que més fan els pares, sobretot els dels benjamins, i els aficionats blaugranes. El cert és que veure un partit de benjamins a Can Barça pot convertir-se en un suplici si no disposes de les poques cadires que hi ha instal•lades. La majoria es queda dret durant tot el partit i movent el cap per poder aconseguir una visió del partit.\nNo només els aficionats o pares tenen alguna queixa, també els professionals. La gent de Barça TV parla de la falta d’espais habilitats als camps per retransmetre en condicions “no només els dies que fa bon temps sinó els dies que plou que et pots imaginar el panorama…” diu en Mario Robert locutor esporàdic del canal. El cert és que cap camp compta amb un espai cobert així que quan plou el locutor es mulla, i evidentment, el material, amb el conseqüent perill que això comporta.\nQueda clar doncs que la ciutat esportiva és ideal per a la bona pràctica del futbol i per al bon funcionament del futbol base del club. Tot i això el que és clar és que hi ha moltes demandes per part dels visitants a les instal•lacions i que de ben segur n’apareixeran de noves amb l’arribada de la calor a Sant Joan Despí. No sabem si el club n’està al corrent però seria bo aprofitar un matí per a fer una consulta com hem fet nosaltres durant aquest assolellat diumenge.\nArxivat a Reportatges, Uncategorized. Leave a Comment »\n« Recorda el meu nom: Oriol Romeu\nRecorda el meu nom: Gerard Deulofeu »


En el nostre apartat de preguntes freqüents desitgem que trobi la resposta als seus dubtes\nInformació sobre Medicació prèvia de la Colonoscòpia\nPot prendre Laxants que no siguin fibra. Informar al seu metge si té al·lèrgies farmacològiques o si és portador de pròtesis cardíaca vascular. Si pren algun dels següents medicaments, haurà de suspendre el tractament. SINTROM\nPreparació per a la Colonoscòpia\nAbans de la prova cal netejar totalment el intestin. Per a això, haurà de seguir les instruccions següents: 3 dies abans de l’exploració, haurà de realitzar la següent dieta baixa en residus: Aliments permesos :\nInformació sobre Medicació prèvia per Gastroscòpia\nInformar al seu metge si té al·lèrgies farmacològiques o si és portador de pròtesi cardíaca vascular. Si pren algun dels següents medicaments, haurà de suspendre el tractament. SINTROM : Probablement el seu metge se’ls retirarà\nPreparació per a la Gastroscòpia\nEl sopar del dia anterior ha de ser lleugera. Pot menjar fruita i líquids però no aliments grassos. A les 8 hores prèvies a la prova DEJUNI ABSOLUT (no ha d’ingerir ni sòlids, ni líquids).\nEl dia del seu ingrés ha d’anar a Policlínica Barcelona amb la carpeta d’ingrés que el seu cirurgià li ha proporcionat. A continuació li enumerem els documents i proves preoperatòries que ha de portar el\nEviti constipar-se. Mantingui dejuni de 8 hores abans de l’hora prevista de la seva intervenció. Segueixi atentament les indicacions que el seu metge li hagi indicat.\nVagi a Policlínica Barcelona sempre acompanyat / a. Dutxis amb aigua i sabó abans d’arribar. Afavoreix la descontaminació de la pell. Porti roba còmoda i sabatilles per al seu ingrés. La seva estada serà més\nSegueixi sempre les indicacions del seu metge i / o infermer / a. Li recomanem que l’alta hospitalària sigui acompanyat / a. Recordi que no ha de conduir. Durant la seva convalescència segueix comptant amb


La directora del Prat negava ahir que aquest fos el salari dels treballadors d'Eulen\n2 min. Barcelona 16/08/2017 16:52\n651x195 Nòmina d'un vigilant de seguretat d'Eulen a l'aeroport del Prat Nòmina d'un vigilant de seguretat d'Eulen a l'aeroport del Prat\nL'augment de sou és una de les reivindicacions laborals principals dels vigilants de seguretat de l'empresa Eulen, que gestionen els controls d'accés de l'aeroport del Prat.Tot i que el comitè de vaga ha denunciat reiteradament que els vigilants novells tenen un sou d'uns 900 euros, la directora de l’aeroport Barcelona-El Prat, Sonia Corrochano, va afirmar ahir a Catalunya Ràdio que això no és veritat. El comitè de vaga ha facilitat a l'ARA un parell de nòmines de vigilants novells que permeten saber què cobren exactament.\nLes dues nòmines -la superior del juny i la inferior de l'agost- es queden al voltant dels mil euros nets, una vegada aplicades les retencions. Però si es descompten les hores extres -que es paguen a 7,8 euros cadascuna-, es pot comprovar que el salari real s'acosta al que denuncia el comitè de vaga. Si es resta el que van cobrar els vigilants per les hores extres, la nòmina de 978,42 euros es queda en 936,86, i la de 1.030,68, en 835,34 euros.\n651x427 Nòmina d'un vigilant de seguretat de l'aeroport del Prat de l'empresa Eulen Nòmina d'un vigilant de seguretat de l'aeroport del Prat de l'empresa Eulen\nSegons van votar en una assemblea, els treballadors reclamen un augment de sou de 200 euros al mes en quinze pagues, tot i que la proposta del Govern acceptada per l'empresa només el preveu en dotze pagues. Aquesta diferència manté encallat el conflicte laboral que ha dut a una vaga total indefinida i a la intervenció de la Guàrdia Civil. Segons Corrochano els 900 euros són el salari base del conveni del sector, i sumant-hi els complements per transport o perillositat s'arriba als 1.200 o als 1.300 euros.\nPerò la directora de l'aeroport es devia referir al sou brut, perquè, com podeu comprovar, ni la nòmina de la fotografia superior ni la de la inferior, de vigilants contractats l'any passat, arriba a aquestes xifres. De fet, s'arrodoneixen gràcies a les hores extres. Els plusos de perillositat i transport sumen 133,47 euros en tots dos casos. També n'hi ha d'altres, com el de vestuari -per rentar-se l'uniforme a casa- o el d'1,17 euros l'hora que cobren els vigilants que estan formats per fer anar els escàners d'equipatge, quan els fan servir. Però en cap dels casos arrodoneixen els sous a 1.200 ni a 1.300 euros nets.\nLa direcció del Prat nega que els vigilants cobrin 900 euros\nEl Prat creix un 8% el juliol i retalla la distància en passatgers amb Barajas


28 Bienni Esq I German S by rafelsegui 1181 views\nResum ii república by ahidalg_04 1839 views\nCrisi restauracio by ahidalg_04 1132 views\nPostguerra by ahidalg_04 1240 views\nTransició by ahidalg_04 818 views\n11 2 Les Reformes Del Bienni D Esq... by tomasggm 5686 views\n1. Tema 7:“LA SEGONA REPÚBLICA” Història. 2on Batxillerat Curs 2011-2012\n2. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• Els republicans, socialistes i independentistes catalans es van reunir en agost de 1930 al “Pacte de Sant Sebastià” per preparar l’adveniment de la República, la democràcia i la concessió d’autonomia per Catalunya, País Basc i Galícia.• En desembre de 1930, i com a conseqüència del “Pacte de Sant Sebastià”, es va produir un intent de cop d’estat republicà a Jaca per part dels capitans Galán i García Hernández (“Aixecament de Jaca”). El cop va fracassar i tots dos van ser afusellats.\n3. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• L’ ”Aixecament de Jaca” va motivar un canvi de govern: Alfons XIII va destituir a Berenguer i va escollir a l’almirall Aznar com a nou cap de govern en gener de 1931.• Aznar va convocar eleccions municipals pel 12 d’abril.\n4. Apartat 1: “Antecedents de la II República”Els capitans Fermín Galán i ÁngelGarcía Hernández. L’almirall Juan Bautista Aznar.\n5. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• Les primeres eleccions, municipals, el 12 d’abril del 1931, van ser un plebiscit sobre la monarquia. Els partits republicans van ser els més votats, deixant al rei en una situació molt delicada.• Les forces republicanes van aconseguir la victòria a 41 de les 50 capitals provincials i van guanyar a totes les ciutats grans.• El primer en proclamar la República va ser l’ajuntament d’Eibar (Guipúscoa), el 14 d’abril. Hores més tard ho van fer València, Sevilla, Barcelona i altres ciutats.\n6. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• Es va convocar un consell de ministres d’urgència i el rei, Alfons XIII, va renunciar al càrrec.• Aquell mateix dia (14 d’abril) Alfons XIII va fugir cap a Cartagena (Múrcia) per embarcar-se a l’exili italià.• Espanya es va quedar en situació de “buit de poder” per la marxa del rei.• Va sorgir, llavors, un govern provisional format per les forces polítiques signants del “Pacte de Sant Sebastià”: republicans de qualsevol tendència, socialistes i nacionalistes.\n7. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• El mateix 14 d’abril del 1931 el govern provisional va proclamar la II República Espanyola.• El president provisional de la República seria el dretà Niceto Alcalá-Zamora.• El govern provisional va convocar eleccions a Corts Constituents pel dia 28 de juny.\n8. Apartat 1: “Antecedents de la II República”• Les primeres mesures del govern provisional van ser:- Declarar una amnistia general pels presos polítics (amnistia vol dir llibertat).- Declarar les llibertats polítiques i sindicals.\n9. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA• Partits monàrquics o contraris a la República (tots ells de dreta):- Renovació Espanyola (Calvo Sotelo). Monàrquics alfonsins conservadors.- Comunió Tradicionalista. Monàrquics carlins.- Juntes d’Ofensiva Nacional-Sindicalistes, JONS (Ramiro Ledesma i Onésimo Redondo). Feixistes.- Falange Espanyola (José Antonio Primo de Rivera). Feixistes.[Des del 1934 Falange i JONS es van fusionar:neix FE i de les JONS].\n10. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA• Partits republicans d’àmbit estatal:- Acció Republicana (Manuel Azaña). Progressistes, demòcrates i republicans. ESQUERRA- Partit Radical-Socialista (M. Domingo). Socialistes moderats. ESQUERRA- Al Servei de la República (J. Ortega y Gasset). Progressistes. ESQUERRA\n11. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA- Partit Radical (Lerroux). Populistes de centre. CENTRE- Dreta Liberal-Republicana (N. Alcalá Zamora). Republicans de centre-dreta. CENTRE- Partit Agrari. Republicans i demòcrates de dreta. DRETA- Confederació Espanyola de Dretes Autònomes, CEDA (J.M. Gil Robles). Republicans de dreta. DRETA\n12. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA• Partits i organitzacions obreres, partidaris de la República (excepte els anarquistes, apolítics):- Confederació Nacional del Treball, CNT. (A.Pestaña, F. Montseny). Sindicat anarco-sindicalista.ANARQUISTES- Federació Anarquista Ibèrica, FAI (B. Durruti, F.Ascaso). Grup anarco-comunista. ANARQUISTES- Unió General de Treballadors, UGT (F. LargoCaballero). Sindicat socialista, vinculat al PSOE.SOCIALISTES\n13. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA- Partit Socialista Obrer Espanyol, PSOE (Indalecio Prieto i Julián Besteiro). Partit marxista reformista. SOCIALISTES.- Partit Comunista d’Espanya, PCE (J. Díaz i D. Ibárruri “La Pasionaria”). Partit marxista prosoviètic. COMUNISTES.- Partit Obrer d’Unificació Marxista, POUM(J.Maurín). Partit marxista trotskista.COMUNISTES.\n14. LLISTAT DE FORCES POLÍTIQUES DURANT LA II REPÚBLICA• Partits nacionalistes (partidaris de la República):- Esquerra Republicana de Catalunya (Francesc Macià i Lluís Companys). Independentistes catalans d’esquerra.- Lliga Regionalista [des del 1933, Lliga Catalana] (Francesc Cambó). Nacionalistes catalans moderats de dreta.- Partit Nacionalista Basc, PNB (J.A. Aguirre). Nacionalistes bascos moderats de dreta.- Organització Republicana Autonomista Gallega, ORGA (Casares Quiroga). Nacionalistes gallecs moderats d’esquerra.\n15. Apartat 2: “La proclamació de la II República i el període constituent”• El dirigent d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), Francesc Macià, va proclamar pel seu compte la República Catalana, dins d’una “Federació Ibèrica”. Es va saltar els acords del Pacte de Sant Sebastià.• Enviats del govern provisional van negociar amb Macià que, a canvi de la creació de la Generalitat de Catalunya, renunciés a la seva República Catalana.\n16. Apartat 2: “La proclamació de laII República i el període constituent” Macià proclamant la República Catalana el 14 d’abril del 31 al balcó del Palau de la Generalitat de la Plaça Sant Jaume de Barcelona.\n17. Apartat 2: “La proclamació de la II República i el període constituent”• Les eleccions a Corts Constituents del 28 de juny van tenir una gran participació a Espanya (70 %).- Va guanyar la coalició formada per republicans d’esquerra i PSOE amb 250 diputats de 464.- Els partits de centre (Partit Radical de Lerroux i Dreta Liberal-Republicana d’Alcalá Zamora) van obtenir 100 diputats.- La dreta va obtenir només 80 diputats.- ERC va obtenir 30 escons, guanyant les eleccions a Catalunya, molt per davant de la Lliga.\n18. Apartat 2: “La proclamació de la II República i el període constituent”• El primer president electe de la II República va ser Manuel Azaña, d’Acció Republicana.• La Constitució del 1931 va ser aprovada en desembre. Era democràtica i molt progressista:- Sufragi universal masculí per majors de 23 anys.- Contemplava l’existència de governs autònoms.- Poder legislatiu amb una sola cambra, les Corts.- El poder executiu quedava dividit entre el cap d’Estat (President de la República) i el cap de govern (President del Consell de Ministres).- Declaració de drets i llibertats reconeguts.- Estat laic (desvinculat completament de l’Església).\n19. Apartat 3:“La conjuntura econòmica dels anys 30”• La II República va coincidir amb una greu crisi econòmica mundial, nascuda amb el crack de la borsa de Nova York en 1929.• A Espanya, però, la crisi no va afectar tant com a altres estats europeus (l’economia espanyola continuava sent massa agrària i endarrerida). La crisi va afectar sobretot en la disminució de les exportacions de vi, cítrics, oli d’oliva, ferro i altres minerals.• El govern republicà va devaluar la pesseta. Amb aquesta mesura els preus dels productes espanyols eren baixos i molt competitius, però les importacions sortien molt cares.\n20. Apartat 3:“La conjuntura econòmica dels anys 30”• El problema econòmic més greu durant la II República va ser la desconfiança dels empresaris amb la nova situació política. Es van fer poques inversions i els més rics van depositar les seves fortunes a bancs estrangers.• La tensió social entre treballadors i empresaris va anar creixent fins a la guerra i va perjudicar molt l’economia.• A Catalunya es va mantenir la indústria tèxtil i altres indústries més recents, com l’electricitat i el petroli. Els problemes a Catalunya eren l’escassa producció agrària i la manca d’un sector financer propi per la caiguda del Banc de Catalunya en 1931.\n21. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• Els partits nacionalistes bascos i gallecs no van tenir grans resultats a les eleccions municipals d’abril del 1931. En canvi, el bon resultat d’ERC, va propiciar la ràpida elaboració d’un Estatut d’Autonomia (una constitució catalana que regulés l’autogovern de Catalunya).• L’encarregat d’elaborar l’estatut va ser el govern provisional de la Generalitat dirigit pels republicans. El 20 de juny de 1931 es va donar a conèixer un avantprojecte de l’Estatut. Els ajuntaments catalans havien d’aprovar-lo o refusar-lo el mes d’agost. La majoria dels consistoris va donar el sí.\n22. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• Es va aprovar, doncs, l’Estatut de Núria (va ser elaborat en aquest indret del Pirineu).• L’Estatut de Núria es caracteritzava per:- La sobirania residia en el poble de Catalunya i la República espanyola havia de ser federal.- El català seria llengua oficial.- La Generalitat de Catalunya podria recaptar impostos i ocupar-se de l’ensenyament, la sanitat, la justícia, les obres públiques i tenir la seva pròpia policia.\n23. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• L’Estatut (juny de 1931)no va agradar gens als sectors de la dreta espanyola.• A més, la Constitució de desembre no era federalista i imposava l’oficialitat del castellà.• Després de moltes discussions, les Corts espanyoles van aprovar un Estatut d’Autonomia català en setembre del 1932.• L’Estatut definitiu acceptava català i castellà com a llengües cooficials i retallava les competències de la Generalitat reduïdes a l’administració de justícia, una policia pròpia i poques atribucions més.\n24. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• El fet de que la majoria d’obrers catalans fossin simpatitzants de la CNT (anarquistes) va fer que no tingués força cap partit polític obrer, com passava a la resta d’Espanya amb el PSOE (els anarquistes eren apolítics). Això afavoria als partits nacionalistes.• Esquerra Republicana de Catalunya va ser el partit majoritari des del 1931. El carisma de Francesc Macià i Lluís Companys va aconseguir el recolzament de la petita burgesia barcelonina i de bona part de la pagesia catalana.\n25. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• La Lliga Regionalista va perdre força amb la democràcia. Continuava gaudint del recolzament de la burgesia industrial catalana. La Lliga va acceptar la nova legalitat republicana.• A Catalunya van existir fins a sis partits socialistes o comunistes, però no tenien gaire força. Els més importants van ser el Partit Obrer d’Unificació Marxista (POUM), marxistes revolucionaris (comunistes) desvinculats de l’estalinisme i el Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC), comunistes prosoviètics.\n26. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”• Les primeres eleccions al Parlament de Catalunya van ser en novembre de 1932. Va guanyar ERC amb 56 escons d’un total de 85; la Lliga va obtenir 16 diputats.• El primer president de la Generalitat de Catalunya contemporània va ser Francesc Macià (que va morir en Nadal de 1933); Lluís Companys seria el President del Parlament. La Generalitat, això sí, va desaparèixer en octubre de 1934.• La Generalitat va crear institucions econòmiques i socials: d’ estadística, caixes d’estalvi, experimentació agrària, contra l’atur, serveis socials... Es van crear escoles, instituts, la UAB, museus, colònies d’estiu, es va publicar el diccionari de la llengua catalana, es van publicar diaris en català, etc.\n27. Apartat 4: “La Generalitat de Catalunya i l’Estatut d’Autonomia”Lluís Companys (ERC). President del Parlament Francesc Macià (ERC). President dede Catalunya i de la Generalitat la Generalitat de Catalunya\n28. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)• El govern republicà sorgit en desembre de 1931, un cop aprovada la Constitució, estava presidit per Manuel Azaña (Acció Republicana), i estava format per una coalició de republicans d’esquerres i PSOE.• El seu objectiu va ser engegar tota una sèrie de reformes per tal de democratitzar i modernitzar la societat espanyola.\n29. Apartat 5: “El bienni reformista obienni d’esquerres” (1931-1933) Manuel Azaña (1880-1940). Primer president de la II República. Llicenciat en Dret, escriptor de prestigi i polític republicà d’esquerres.\n30. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)LA REFORMA DE L’EXÈRCIT• Azaña sabia que la República podria desaparèixer amb un cop militar. L’Exèrcit espanyol tenia excessiva presència a la vida política i calia democratitzar-lo.1) Va reduir el nombre d’efectius i va acabar amb lamacrocefàlia (excés d’oficials). També va garantirper llei l’obediència de l’Exèrcit al poder civil.\n31. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)2) Altres mesures van ser obligar als oficials a jurarfidelitat a la República o retirar-se amb el souíntegre (la meitat ho van deixar), tancar institucionsmilitars conservadores o crear la Guàrdia d’Assalt(una policia militaritzada fidel a la República).• La reforma militar, lluny de servir els interessos de la República, va enfrontar als militars africanistes amb el nou govern; el cop d’estat del 1936 és la millor mostra.\n32. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)LA QÜESTIÓ RELIGIOSA• Azaña també va voler limitar el poder de l’Església en la vida social espanyola.• La Constitució del 1931 garantia la llibertat religiosa i que l’Església no rebés diners de l’Estat. Es van prendre, a més, una sèrie de mesures:1) Dissolució de la Companyia de Jesús (jesuïtes)pel seu vot d’obediència al Papa. També es vannacionalitzar els seus béns.\n33. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)2) Llei de Congregacions (maig del 1933): l’Estatpodia dissoldre qualsevol altre ordre religiós sicontrariava a la República; cada ordre tindriauns béns limitats.• Aquestes mesures i la crema de convents al maig del 31 van iniciar tot un seguit de campanyes antirepublicanes per part de l’Església, dirigides pel cardenal Segura.\n34. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933) El cardenal Pedro Segura, d’ideologia conservadora, vaFrancisco Vidal i Barraquer, bisbe català. Es va declarar a oposar-se a les reformes anticlericals de la República.favor de la República i de les seves reformes.\n35. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)LA REFORMA AGRÀRIA• L’objectiu d’aquesta reforma era acabar amb el predomini del latifundisme al camp espanyol per millorar les condicions de vida de la pagesia.• Espanya tenia 8,5 milions de persones el 1931; més de 4 milions eren pagesos, i més de 2 milions eren jornalers.1) Els primers decrets van ser la prohibició de finalitzarels contractes d’arrendament, l’establiment de salarismínims i de la jornada laboral al camp de vuit hores.\n36. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)2) La Llei de Reforma Agrària va arribar en setembre de1932. Es van expropiar molts latifundis per repartir lesterres entre els pagesos. L’Estat indemnitzaria alspropietaris només en determinats casos. L’IRA (Institut deReforma Agrària) s’encarregava de tot.• Els resultats de la reforma agrària van ser limitats. La burocràcia era massa lenta i només 12.000 famílies se’n van aprofitar. La manca de diners per pagar les indemnitzacions i els recursos legals que van presentar els propietaris també van dificultar els repartiments.\n37. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)L’OBRA EDUCATIVA I CULTURAL• La República va fomentar una educació universal, obligatòria, gratuïta, progressista, laica, mix ta i estatal.• Es van crear 10.000 escoles i es va doblar el pressupost en ensenyament.• També es va potenciar la cultura per apropar-la al conjunt de la ciutadania. Es van finançar “Missions Pedagògiques” on un grup d’intel·lectuals portava les biblioteques, el cinema, la música o el teatre a les zones rurals. Un exemple és la companyia teatral “La Barraca”, de Federico García Lorca.\n38. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)Imatge del poeta i autor teatral granadíFederico García Lorca (1898-1936).Va ser assassinat pels franquistes alcomençament de la Guerra Civil perser homosexual i partidari de la República.\n39. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)LES REFORMES LABORALS• El Ministre de Treball era el socialista Largo Caballero, que va dirigir una sèrie de reformes per tal de millorar les condicions de treball.1) La Llei de Contractes de Treball regulava lesnegociacions col·lectives.2) La Llei de Jurats Mixtos permetia l’arbitratgeen un conflicte entre obrers i patrons d’un juratformat per representants de totes dues parts.\n40. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)3) Es va reduir la jornada laboral agrícola a vuithores i es van instituir assegurances socials.• Però la classe treballadora espanyola va quedar decebuda amb les reformes, que considerava insuficients. Aquest fet va intensificar la conflictivitat sindical durant aquests anys.\n41. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)Francisco Largo Caballero va serdirigent del sindicat socialista UGTi, més tard, polític del PSOE.Durant la II República va serMinistre de Treball i President delgovern.Es va oposar a la influènciasoviètica durant la guerra. Vamorir a l’exili.\n42. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)• Els anarquistes van aprofitar la llibertat sindical republicana per propiciar la revolució amb vagues generals i l’establiment de comunes llibertàries (parcel·les de terra o fàbriques administrades cooperativament pels treballadors).• La FAI de Juan García Oliver, Buenaventura Durruti i Francisco Ascaso dirigia el sector més radical i revolucionari de l’anarquisme espanyol (el faisme).• Un dels incidents més destacat va ser la revolta dels miners de l’Alt Llobregat.\n43. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)• L’incident més important a Espanya va ser el de Casas Viejas (Cadis), al 1933. En tots dos casos els anarquistes van declarar la fi de l’Estat i l’establiment del “comunisme llibertari”. La repressió de la Guàrdia Civil i la Guàrdia d’Assalt va ser especialment contundent a Casas Viejas.• De la CNT en va sorgir un moviment més moderat i col·laborador amb la República, el trentisme. El van signar 30 dirigents cenetistes, com Àngel Pestaña o Joan Peiró.\n44. Apartat 5: “El bienni reformista o bienni d’esquerres” (1931-1933)L’incident de Casas Viejas (Cadis)es va resoldre amb l’incendi deles cases i l’afusellament delsanarquistes amotinats, per partd’efectius de la Guàrdia Civil i laGuàrdia d’Assalt republicana. Vanmorir més de 30 homes, entre ellsel líder de la revolta, FranciscoCruz, conegut com “Seisdedos”.Aquest succés va ser una de lesprincipals causes de la caiguda delpoder de Manuel Azaña.\n45. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• El govern republicà d’esquerres tenia dos fronts oberts:1) Per un costat, els obrers i camperols pobres, moltpolititzats i descontents amb unes mesures queconsideraven insuficients o que, simplement, no havienmodificat la seva situació.2) Per un altre costat els sectors de la dreta espanyola, elsrics i poderosos (l’Església, l’Exèrcit i la burgesiaagrària), descontents amb les reformes. En agost de 1932el general Sanjurjo va protagonitzar un intent de copd’estat fallit contra la República (la “Sanjurjada”).\n46. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• Davant d’aquesta situació de descontent general, Manuel Azaña va presentar la seva dimissió en juny de 1933. Va dissoldre les Corts i va convocar eleccions generals pel mes de novembre.• A les eleccions de novembre del 1933 van guanyar els partits de centre i dreta.• Es va formar un govern de coalició entre el Partit Radical de Lerroux, la Dreta Liberal-Republicana d’Alcalá Zamora, el Partit Agrari i altres grups minoritaris i polítics independents.\n47. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• El nou president de la República seria Niceto Alcalá Zamora, i el President del Consell de Ministres, Alejandro Lerroux.• Els partits més dretans, com la CEDA de Gil Robles (el partit republicà de dretes més radical que, de fet, va ser el més votat), no va formar part de la coalició, com tampoc els partits monàrquics, dividits entre els alfonsins de Calvo Sotelo (Renovació Espanyola) i els carlins de Comunió Tradicionalista.\n48. Apartat 6:“El bienni conservador” (1933-1936) Alejandro Lerroux Niceto Alcalá Zamora (Partit Radical) (Dreta Liberal-Republicana)\n49. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• Tampoc en formarien part els grups d’ideologia feixista que tenien cada cop més força: les JONS o la Falange Espanyola de José Antonio Primo de Rivera.• A més, cal afegir els sector més antirepublicà de l’Exèrcit. En 1933 es creà l’UME (“Unió Militar Espanyola”), organització clandestina de militars dretans contraris a la República.\n50. Apartat 6:“El bienni conservador” (1933-1936)José Antonio Primo de Rivera (Falange Espanyola) El general José Sanjurjo\n51. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)Les Juntes d’Ofensiva Nacional-Sindicalisteseren un partit polític espanyol nascut en1931 inspirat en el Partit Feixista italià deMussolini i en el nacional-socialismeAlemany de Hitler. Nacionalisme espanyol,autoritarisme, partit únic, sindicat vertical ila substitució del concepte “raça” pelcatolicisme, eren les bases de la seva ideologia.Els seus líders van ser Ramiro Ledesma (admirador de Hitler) i Onésimo Redondo (catòlicradical). Eren partidaris de la violència; els seus simpatitzants van cometre atemptats contrasindicalistes d’esquerres. Les JONS es van unir a Falange Espanyola en 1934, partit d’ideologiamolt semblant. Falange va néixer en 1933 fundada per José Antonio Primo de Rivera, fill del’ex-dictador Miguel, ja mort. Ledesma va abandonar FE i de les JONS per discrepàncies ambJosé Antonio.\n52. Apartat 6:“El bienni conservador” (1933-1936)Ramiro Ledesma (JONS) Onésimo Redondo (JONS)\n53. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• El nou govern republicà conservador tenia un clar objectiu: desmuntar les reformes fetes pel govern d’Azaña; en primer lloc, la Reforma Agrària:- es van tornar les terres als latifundistes i- es va decretar la llibertat de contractació i de salaris al camp.• Es va signar un nou concordat amb la Santa Seu on l’Estat es comprometia a destinar un pressupost anual a l’Església.• Es va amnistiar als militars que van participar al cop d’estat de Sanjurjo.• Es va reduir el pressupost en educació.• Es va paralitzar el projecte d’Estatut d’Autonomia pel País Basc.\n54. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• Com a resultat del gir cap a la dreta de la política republicana, el PSOE i la UGT es van radicalitzar de la mà de Francisco Largo Caballero, partidari de retornar al marxisme i de no pactar amb els partits republicans d’esquerra. En front de Largo Caballero estava Indalecio Prieto, del sector més moderat del PSOE.• Els anarquistes i el PSOE van començar a col·laborar iniciant una campanya de vagues contra el govern de Lerroux.• La CEDA de Gil Robles va aprofitar aquesta situació de desordre per entrar al govern amb tres ministres (1934).\n55. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)Indalecio Prieto, representant del sector més José María Gil Robles, líder de la CEDA, partit moderat del PSOE durant la II República que va guanyar les eleccions del 1933\n56. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• Les relacions entre el govern de Lerroux i la Generalitat no eren bones. La Generalitat (governada per Esquerra Republicana) va voler reduir un 50% la renda que havien de pagar els rabassaires als propietaris. [El sindicat agrícola “Unió de Rabassaires” era proper a ERC].• Poc després, el Parlament català va aprovar la “Llei de Contractes de Conreu” (1934), que permetia als pagesos arrendataris accedir a la propietat de la terra que treballaven.• La Lliga Catalana es va posicionar a favor dels propietaris i va demanar ajut a les institucions espanyoles, que van anul·lar la llei immediatament. La Generalitat no va acceptar aquesta decisió.\n57. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• El conflicte rabassaire va portar al nou president de la Generalitat de Catalunya, Lluís Companys, a proclamar (per segon cop) la República catalana dins una República Federal Espanyola el 6 d’octubre del 34.• També es va declarar a Catalunya l’estat de guerra. La rebel·lió institucional, acompanyada de vagues convocades per la Unió de Rabassaires i la UGT, va ser sufocada. Van haver-hi 3.500 detencions, incloent-hi la de Companys.\n58. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• La conflictivitat obrera i pagesa es va accelerar amb l’anomenada “Revolució d’octubre del 1934”. En el moment en que la CEDA va entrar al govern, els miners asturians es van armar i van prendre els ajuntaments i les casernes de la Guàrdia Civil per decretar la fi de la propietat privada i les diferències de classe.• Es va decretar l’estat de guerra i es va enviar a la Legió, comandada pel general Franco, per acabar amb la situació. La repressió va ser molt dura amb 1.000 miners assassinats i 30.000 detinguts.\n59. Apartat 6:“El bienni conservador” (1933-1936) Detinguts per la Guàrdia Civil durant la Revolució d’octubre del 1934\n60. Apartat 6: “El bienni conservador” (1933-1936)• La CEDA va adquirir més pes al govern després de la Revolució d’octubre. El govern va decretar una sèrie de mesures:- Suspensió de l’Estatut d’Autonomia de Catalunya.- Es van tornar els béns als jesuïtes.- Es va nomenar a Francisco Franco cap de l’Exèrcit- i a Gil Robles ministre de guerra.• Les discrepàncies internes en el govern entre el Partit Radical (Lerroux) i la CEDA (Gil Robles), les revoltes a Astúries i Catalunya i els escàndols de corrupció al si del Partit Radical van animar al president, Niceto Alcalá Zamora a convocar eleccions per febrer del 1936.\n61. Apartat 6:“El bienni conservador” (1933-1936) El jove legionari Francisco Franco Bahamonde (1892-1975). Militar gallec, va arribar a ser el general més jove d’Europa (amb només 34 anys) gràcies a les guerres al Marroc. Dirigent de la dretana Acadèmia Militar de Saragossa (que va tancar Azaña), responsable de la lluita contra la Revolució asturiana d’octubre del 34 i cap de l’Exèrcit espanyol durant el bienni conservador.\n62. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• De cara a les eleccions de febrer del 1936 les forces polítiques d’esquerra van unir les seves forces. Aquesta coalició de republicans d’esquerra, socialistes i comunistes va rebre el nom de “Front Popular”.• A Catalunya es va crear el “Front d’Esquerres”, una coalició dins el Front Popular formada per ERC i la resta de partits catalans d’esquerra. En el seu programa figurava:- L’amnistia per Companys i la resta de presos polítics.- El restabliment de l’Estatut d’autonomia.- Llei de Contractes de Conreu.\n63. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• La dreta va reaccionar creant al seu cop una coalició: el “Front Català d’Ordre”, dirigida per la Lliga Catalana.• A la resta d’Espanya també es va crear una coalició, l’anomenat “Bloc Nacional”, que aglutinava algunes forces polítiques espanyoles de dreta: la CEDA i els monàrquics alfonsins i carlins (tradicionalistes).\n64. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• El Front Popular va obtenir un 48% dels vots; el Bloc Nacional un 46,5%; els partits de centre van obtenir només un 5,4%. L’Espanya rural, la Meseta i el Nord va votar massivament a la dreta; les ciutats i el litoral mediterrani a l’esquerra.• A Catalunya la victòria del Front d’Esquerres va ser d’un 59% dels sufragis i 41 diputats de 54, en front del 41% de vots amb només 13 diputats del Front d’Ordre.\n65. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• Manuel Azaña va tornar a ser nomenat President de la República i el nacionalista gallec Casares Quiroga va ser escollit President del Consell de Ministres.• El govern quedava format per republicans d’esquerra, sense socialistes ni comunistes (per no molestar a la dreta, que no va pair gaire bé el triomf tan ajustat del Front Popular).\n66. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• Les primeres mesures del govern d’esquerres van ser:- Amnistia pels presos polítics (uns 30.000) i readmissió dels obrers acomiadats durant la Revolució de 1934.- Recuperació de la Reforma Agrària.- Recuperació de l’Estatut de Catalunya i inici d’elaboració d’ estatuts pel País Basc i Galícia.- Allunyament dels generals més dretans i partidaris d’enderrocar la República amb un cop d’estat: Franco va ser destinat a Canàries i el general Mola a Navarra (però no van ser destituïts).\n67. Apartat 7: “El triomf del Front Popular” Mola va ser qui va dirigirSantiago Casares Quiroga, el cop d’Estatpolític gallec republicà (ORGA). General Emilio Mola contra la República que va significar el començamen de la Guerra Civil. Un accident d’avió va donar a Franco elVa ser President del Consell comandamentde Ministres amb la victòria de l’Exèrcitdel Front Popular. nacional.\n68. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• A Catalunya es va restablir la Generalitat amb Lluís Companys, ja alliberat, com a president.• ERC i la Lliga Catalana van començar a col·laborar entre ells (podem dir que van apropar-se al centre polític); l’anarquisme català s’allunyava del faisme. Catalunya començava una etapa de certa calma política i social.• La primera mesura de la Generalitat va ser recuperar la Llei de Contractes de Conreu.\n69. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• Amb les eleccions del 36 Espanya va quedar partida entre esquerres i dretes. Les posicions de cada bàndol semblaven irreconciliables. La dreta no va acceptar els resultats electorals:- Alguns sectors de l’Exèrcit van començar a preparar una conspiració contra la República.- L’Església espanyola no va reconèixer el nou govern d’Azaña.- Els terratinents es van negar a cedir les seves terres amb la Reforma Agrària.- La burgesia va treure el capital del país davant la por a una revolució o una guerra.\n70. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• La tensió social anava en augment:- La Falange Espanyola tenia un protagonisme creixent. Els falangistes formaren patrulles armades per agredir als líders de l’esquerra i imposar l’ordre i els “bons costums”. Aquesta política planejada per Primo de Rivera va ser anomenada “dialèctica dels punys i les pistoles”.- A l’altre costat, els sindicats i partits polítics d’esquerra no van parar de convocar vagues i d’impulsar la revolució amb ocupacions de terres. El sector radical del PSOE, dirigit per Largo Caballero es va declarar revolucionari apropant-se al Partit Comunista.\n71. Apartat 7: “El triomf del Front Popular”• Molta gent va pensar, a la primavera del 1936, que la guerra civil era inevitable.• A Catalunya, el clima de tensió política i social era inferior al de la resta d’Espanya pel col·laboracionisme de la Lliga amb el govern de la Generalitat i per la moderació dels anarquistes.\n28 Bienni Esq I German S\nResum ii república\n11 2 Les Reformes Del Bienni D Esquerres (1931 1933)


> Llar>Ortopèdia>Suport Termoinductor Nina Irisana - Grup Irisana *\nActiva la circulació entre altres característiques.\nSuport Termoinductor Nina Irisana\nAquest suport conté gemmes de turmalina, partícules de ceràmica i altres materials naturals inductors de calor. En contacte amb la pell, aquests materials reaccionen desprenent calor, raigs infrarojos i ions negatius que penetren en profunditat i afavoreixen l'eliminació dels greixos.\nIndicat per a dolors, lesions i trastorns del moviment.\nHumitejar el suport amb aigua a la part del teixit amb punts i col·locar-al voltant de la nina de manera que resulti còmode i, alhora, tingui el major contacte possible amb la pell.\ngeneralmentals 15 minuts es comença a sentir calor.\nTambé pot usar-se sense mullar, però en aquest cas, serà necessari més temps per apreciar els mateixos efectes. S'aconsella humitejar amb aigua sense clor, ja que aquest podria produir molèsties a la pell. S'ha de rentar sense detergents, només amb aigua per no danyar la seva eficàcia.\nNo es recomana l'ús a dones embarassades ni a persones amb pròtesis metàl·liques a l'altura del canell. En cas que la sensació de calor resulti excessiva, retiri immediatament el suport.


IB3 | RETRANSMISSIONS ESPORTIVES: La Segona Divisió B, de nou a IB3 en directe\nLa Segona Divisió B, de nou a IB3 en directe\nRàdio, televisió i transmissions en streaming per no perdre detall dels 4 equips illencs\nEl programa Súper Esports d’IB3 Televisió oferirà aquest cap de setmana els partits dels equips balears de la Segona Divisió B, amb connexions a tots els estadis on els equips illencs estaran disputant aquesta quarta jornada de Lliga.\nL’espai, conduït per Xavier Bravo i amb l’anàlisi de Tomàs Gibert, oferirà la retransmissió del València Mestalla – Atlètic Balears, i connexions als partits Reial Mallorca – At. Saguntino i Formentera – Ontinyent.\nAquestes connexions permetran veure els gols i les millors jugades de tots els partits. La coordinació d’aquesta central informativa de la Segona B correrà a càrrec de Maria Mayans.\nA les 17h, IB3 Televisió oferirà íntegrament en diferit el partit Reial Mallorca – At. Saguntino.\nPel que fa a la ràdio, el programa Esports 3, sota la coordinació de Joan Forteza i l’anàlisi de Tolo Ramon, començarà a les 11.30 h. El Reial Mallorca – At. Saguntino tindrà la narració de Toni Fuster, comentaris de David Gui; el València Mestalla – At. Balears serà retransmès per Juan G. Bauzá; el Formentera – Ontinyent correrà a càrrec de Pablo Sierra, i les connexions al Lleida – Penya Esportiva seran gràcies a la col·laboració de Dani Badia, de Catalunya Ràdio.\nPel que fa a les transmissions en streaming, IB3 oferirà el València Mestalla – At. Balears (senyal realitzat multicàmera) i el Formentera – Ontinyent.\nVos convidam a interactuar amb nosaltres a les xarxes socials amb l’etiqueta #SúperEsportsIB3 i #Esports3IB3.


Divagacions i més herbes: "Una novel·la francesa", Frédéric Beigbeder\n"Una novel·la francesa", Frédéric Beigbeder\nFrédéric Beigbeder, 2009\nTraducció de Maria Llopis i Freixas\nAmsterdam Llibres, 176 pàgines\nL'hivern de 2008, el mateix dia en que s'anuncià que el seu germà seria guardonat amb la Legió d'Honor, màxima distinció civil que atorga la república francesa, Frédéric Beigbeder era arrestat per consum de cocaïna a la via pública. En el transcurs de la seva reclusió, si fa no fa 48 hores, Beigbeder es dedicà a escriure mentalment la seva autobiografia, que és el que tenim a les mans.\nD'aquesta manera, l'autor dóna forma a una novel·la de caràcter autobiogràfic que va alternant el moment present, la seva realitat carcerària i vital del moment, amb els records de la seva infantesa. Aquests records d'infància constitueixen el nucli del relat, i es desenvolupen de forma més o manco cronològica, des del repàs que fa dels seus avantpassats a principis del segle XX, fins a la seva adolescència. En aquest nivell de narració són especialment importants els records de les seves estades a la costa basca -Géthary- i sobretot els que es refereixen a la separació dels seus pares, que implicaren passar a viure en dos entorns completament diferents: el matern, força humil i gairebé itinerant, i el patern, més estable espacialment però força més distant emocionalment. També té certa importància la relació amb el seu germà i la constatació dels canvis que va patir França als anys 60 i 70.\nPer altra banda, els capítols que l'autor dedica a reflectir la seva situació d'empresonament són igualment significatius, però tenen un to més directe, reflecteixen d'una manera molt espontània les seves sensacions i els seus pensaments, amb un to a vegades abatut, a vegades resignat. Menció especial mereix la vibrant denúncia que l'autor fa de les deplorables condicions del Dêpot de París, presó provisional situada a l'edifici de la Conciergerie medieval i que presenta unes condicions deplorables que l'autor denuncia de forma gairebé visceral.\nUna novel·la francesa m'ha semblat una obra magnífica (no debades va rebre el premi Renaudot el 2009), ja que es desenvolupa com una autobiografia espontània, que no sembla seguir una estructura predeterminada per l'autor sinó que sembla sortir "tal com raja" en un moment força particular per ell, el seu empresonament. Podem veure com l'autor s'interroga sobre el seu passat i sobre per què de moltes situacions no ha conservat records precisos, i és també destacable la seva honestedat a l'hora de referir-se als propis sentiments o de valorar als seus pares o al seu germà. És una gran obra.\nEtiquetes de comentaris: Beigbeder


Totes les propostes de destinar dietes o part del sou a la sanitat pública van ser rebutjades per la mesa del Congrés. Només un diputat va renunciar a la dieta de 1.900 euros a títol personal\n28/09/2020 - 15.51 Actualitzat 29/09/2020 - 06.35\nVista zenital del Congrés dels Diputats (EFE / J.J. Guillén)\nEl Congrés i el Senat han gastat més de 33.000 euros en entrepans i càtering durant els mesos de l'estat d'alarma. Durant els tres mesos, només un dels 350 diputats i cap dels 265 senadors va renunciar a cobrar la dieta assignada de 1.900 euros al mes.\nTot i que el servei de restaurant estava tancat, sí que funcionava el servei de menjars a domicili que cada diputat o senador podria haver pagat de les seves dietes. En comptes d'això, i segons publica el diari digital El confidencial es van contractar serveis de càtering per cobrir les necessitats alimentàries del personal que treballava a les dues institucions.\nEl Congrés va fer 16 contractes menors a una empresa d'entrepans artesanals, Sandwiches Olmedo, per valor de 15.990 euros. El Senat s'ha gastat 17.669 euros. Es van fer 20 contractes menors, un a la mateixa empresa d'entrepans artesanals, i 19 contractes a Mesa Real Gestión y Servicio de Comidas, empresa que ja té la concessió del restaurant del Senat des del 2015, amb un pressupost de 2 milions d'euros.\nFonts de les dues cambres han justificat a aquest diari que es van fer aquests contractes per a "tot el personal dels edificis" perquè era "l'opció més senzilla".\nRenunciar a les dietes\nRenunciar a les dietes hagués estat la resposta adient i més honesta dels diputats i senadors de les Corts davant de la situació difícil que passaven molts ciutadans del país. Només el diputat socialista, i exalcalde de Sant Sebastià, Odón Elorza va comunicar, a la presidenta del Congrés, Meritxell Batet, pocs dies després del decret de confinament, que renunciava a cobrar aquests diners mentre durés la situació.\n🏛Hoy he RENUNCIADO al cobro de la dieta del Congreso para gastos de desplazamiento (1.900 ) en la nómina de abril por no utilizarla al estar confinado.\n Odón Elorza (@odonelorza2011) April 2, 2020\nA banda del sou base, cada diputat té dret a unes dietes, - lliures d'impostos-, per fer front a les despeses del seu càrrec: poc més de 900 euros per als diputats electes de Madrid i un 1.900 per als de la resta de circumscripcions. Això significa una despesa mensual de 635.000 euros al Congrés i un 500.000 euros, al Senat. Si es té en compte que entre els mesos de març i abril només un 10% de diputats va tenir una activitat presencial, l'estalvi hagués estat gens menyspreable.\nPropostes solidàries per grups\nSense cap més gest individual, els diputats, per grups, van fer diverses propostes. Els primers dies del confinament Bildu, JuntsxCat, la CUP, i Compromís van demanar a la presidenta Batet que no se'ls abonessin les dietes i es destinessin a la sanitat pública. Podem va anar més enllà proposant que s'hi destinés el 50% dels sous de senadors, diputat i alts càrrecs.\nLa mesa del Congrés va rebutjar les propostes perquè la cambra està obligada a garantir els recursos en igualtat de condicions a tots els parlamentaris.\nAltres grups van fer altres propostes, com la del PP de fer un fons comú a favor del voluntaris que lluiten contra la Covid; o Vox, que va anunciar que destinaria l'assignació com a grup parlamentari a una associació de víctimes de la Covid. En tot cas, no s'ha fet pública cap suma ni on s'ha destinat.


Tercer concurs de microrelats de dones a Santa Cristina - Diari de Girona\nTercer concurs de microrelats de dones a Santa Cristina\nEl Punt d'Igualtat de l'Ajuntament de Santa Cristina d'Aro convoca el III Concurs de Microrelats amb motiu de la commemoració del Dia Internacional de les Dones. La temàtica del concurs, obert a partir dels 16 anys, han de ser relats basats en el fet de com les dones han estat i són considerades objectes de plaer. Els treballs, un per autor/a, s'han de presentar presencialment al Punt d'Igualtat entre el 18 de desembre al 5 de febrer vinent o per correu. El lliurament dels premis es farà el 9 de març a l'Espai Ridaura. L'Ajuntament de Santa Cristina d'Aro publicarà, en format paper, les obres guanyadores, sense descartar altres treballs presentats que consideri oportú.\nEls microrelats, escrits en català, originals i inèdits, han de tenir una extensió màxima de 300 paraules. El jurat estarà format per personal tècnic i referents polítiques de les àrees d'Igualtat i Biblioteca, i Joaquim Pijoan, escriptor. Hi ha tres premis, el primer dels quals és una tablet, un xec Regal Cultural de 50 euros i un xec de 75 euros per a la compra de llibres.


Músic contrabaixista multidisciplinar amb creativitat artística personal. Va estudiar al Conservatori Liceu, on va obtenir el títol superior de Música Clàssica en l’especialitat de contrabaix. Més tard va estudiar a l’ESMUC, obtenint el títol superior de Jazz i Música Moderna en l’especialitat de contrabaix i baix elèctric. Es va formar amb màsters amb Wolfgang Güttler i Thomas Martin en música clàssica i Cristian McBride en jazz.\nEn el terreny professional ha participat en diverses orquestres clàssiques: la Jove Orquestra de Catalunya, l’Orquestra Acadèmia del Liceu, l’Orquestra de Sant Cugat, l’Orquestra Simfònica del Vallès, l’Orquestra J. Carbonell Terres de Lleida, l’Orquestra de Cambra Gonçal Comelles, la Banda Municipal Barcelona i Barcelona 216. També ha participat amb la Cobla Genicenca, la Cobla Sant Jordi, la Cobla Principal del Llobregat i la Cobla Simfònica de Catalunya. També ha acompanyat cantants com Lídia Pujol, Marina Rossell, Alfonso Vilallonga, Joan Manuel Serrat, Laura Simó, Carme Canela, Noah, Miguel Poveda, Joan Isaac, Luis Eduardo Aute, Eduard Iniesta, Gorka Benítez, Eladio Reinón, Vicens Solsona, Vicens Martín, Joan Monné i formacions com la Big Band Granollers o la Big Band Taller de Músics.\nAl seu currículum extens s’hi afegeixen produccions músico-teatrals com West Side Story, T’estimo, ets perfecte, ja et canviaré, el Superbarber de Sevilla, Amants i Tot Lloll, així com una llarga llista de pel·lícules com ara Mi vida sin mi, Transiberian i La vida abismal, i també la participació a programes de televisió com Surti com surti, Senyores i senyors, La Marató de TV3 i el Català de l’any.\nCom a docent, és professor al Taller de Músics Escola Superior d'Estudis Musicals.


> Recursos > Mac > Movie Maker per a Mac: com fer una pel·lícula en Mac\nSi voleu compartir una col·lecció de fotos i vídeos al seu Mac amb els altres, convertir-los en pel. lícula personalitzat. Encara que teniu iMovie, vostè pot trobar que és dur d'utilitzar. Bé, per ajudar a fer una pel·lícula en Mac fàcilment i ràpidament, et recomano un altre cineasta per a Mac - Filmroa per a Mac (originàriament Wondershare Video Editor for Mac) . Aquest programari li permet crear pel·lícules personalitzats amb fotos, música i efectes. Llavors podeu veure-al vostre ordinador, correu electrònic a amics o familiars, enviar-lo en un lloc de xarxes socials o cremar a un DVD. Ara pots veure els passos següents per veure com fer una pel·lícula en Mac. Comprovi el vídeo tutorial sobre com editar vídeos en Mac en primer lloc.\n1 importar arxius de video/fotos/música al programa\nInstal·lar i córrer Filmroa per a Mac (originàriament Wondershare Video Editor for Mac). Feu clic a "File" > "Afegir arxius" o directament arrossegar i deixar anar fitxers de vídeo, fotos o música a les pistes corresponents. També podeu utilitzar un navegador de mitjans de comunicació per aconseguir els arxius de la biblioteca de iTunes, iMovie, ect... O directament arrossegar i deixar anar arxius al programa. Enregistrament vídeo també està disponible en iMovie. Pot o utilitzar un dispositiu de captura de vídeo o la iSight predefinida.\n2 començar a fer la pel·lícula\nAra és hora de fer la pel·lícula al pròxim nivell afegint tocs personalitzar i especials, com ara introducció/crèdit, transicions i efectes.\nIntroducció/crèdit: tal com veieu en cinemes i DVD, pot voler afegir introducció al començament de la pel·lícula que expliqui una mica sobre la pel·lícula i afegir crèdits al final per explicar el món creat i protagonitzar-lo. Per fer això, simplement Cambie a la pestanya Intro/crèdit i arrossegar els efectes al lloc on voleu que aparegui. Llavors dobli fer clic i aneu a "Títol" per entrar en les seves paraules o canviar la Font, mida i Color dels textos.\nTransició: També podeu afegir transicions entre àudio i vídeo clips perquè la pel·lícula més professional. Simplement aneu a la pestanya de transició i triar entre 60 + efectes de transició.\nEfectes: afegir efectes especials a vídeos i imatges del guió il·lustrat farà la pel·lícula més agradable. Per afegir efectes, feu clic al botó de "Poder eina" a la barra d'eines per aplicar efectes com Tilt-Shift, Mosaic i cara fora.\n3 presentar i compartir la pel·lícula\nQuan hagis acabat, desar-la pròpia i compartir amb els altres. Per fer-ho, va colpejar "Exportar" i seleccioneu un mètode de producció. Per motius de comoditat, directament podeu carregar els seus programes a YouTube o Facebook, cremada a DVD o veure en iPod, iPhone, iPad i un altre de dispositius mòbils.