Crítiques a la inacció dels governs al Delta, en la comissió d’estudi del Parlament – Marfanta\nLes màquines recuperant sorra del Trabucador a la part interior de la badia dels Alfacs. // ACN.\nEl reconeixement de la situació d’emergència que viu el delta de l’Ebre no troba correspondència en les polítiques de les administracions públiques competents a l’hora de fer front de forma urgent a aquests problemes. La Comissió d’Estudi sobre la Protecció del delta de l’Ebre ha arrencat aquest dimarts al Parlament amb dures crítiques de la Plataforma en Defensa de l’Ebre (PDE) a la inacció mostrada fins aquests moments principalment pel govern espanyol, però també per part de la Generalitat. El moviment social vol que es posi fil a l’agulla de forma immediata al pla estatal de protecció anunciat i que el Govern defineixi les necessitats ambientals de l’espai i reclami que es respectin.\n“Els governs de la Generalitat i de l’Estat no acaben d’assumir el lideratge que els toca ni assumeixen mesures concretes i reals per fer allò que cal fer. Estem desenganyats com a societat. Ens utilitzen com a excusa: que no hi ha consens al territori. És totalment fals: tenim consens en les coses més importants. Cal trobar solucions per al delta de l’Ebre perquè volem seguir vivint aquí”, ha subratllat la portaveu de la PDE, Susanna Abella, en la seva intervenció.\nDesprés que el pas del temporal Gloria fa justament dos anys deixés en evidència, aquest cop de forma particularment visible, les vulnerabilitats de l’espai natural, les mesures promeses encara no han arribat. El pla de protecció anunciat i presentat pel Ministeri per a la Transició Ecològica el 2020 encara no s’ha posat a caminar de forma efectiva. És més, ha retret Abella, encara es desconeixen les dades dels projectes concrets, els pressupostos o el seu calendari.\nDe moment, sobre la taula, el moviment de sorres al mateix Delta per poder reforçar els espais més fràgils davant la possible arribada d’un temporal. Una solució que està pendent de la finalització de tràmits administratius i que, segons recorda la PDE, no es pot plantejar aïlladament sense la voluntat real de recuperar el trànsit de sediments des de la part alta i mitja de la conca del riu. “Les sorres tenen un efecte més immediat i els sediments són imprescindibles per no desaparèixer”, avisa.\nAquesta reivindicació, lamenten, topa amb la manca efectiva de voluntat política. El moviment social retreu al govern espanyol gestionar la conca afavorint la construcció de més embassaments canals i regadius mentre encarrega “quatre estudis per fer-nos callar” sobre la mobilització dels sediments al pantà de Riba-roja. En el cas del Govern, critica també que anunciï 5 milions per actuacions al litoral deltaica mentre n’aporta 50 per materialitzar regadius a l’interior, com el del canal Xerta-Sénia.\nEn aquest sentit, la PDE confia que la comissió permeti reclamar al govern espanyol que no demori més el pla i ho faci tenint en compte en tot moment la planificació hidrològica de la conca i les polítiques de gestió de la costa. Recorden que l’Estat, a qui acusen d'”ocasionar” el problema prioritzant interessos hidroelèctrics i de regadius, té les competències, els recursos així com un “deute històric” amb el Delta. Abella ha reclamat, d’altra banda, al Govern que entomi definitivament la gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000, determinant les necessitats d’aigua, sediments i indicadors de qualitat per garantir la seva protecció legal.\nLa conca “acaba” a Flix\nDes del parc natural del delta de l’Ebre, el seu director, Francesc Vidal, ha certificat el paper clau dels sediments en la supervivència de l’espai i ha descrit gràficament la situació actual de descens constant de les aportacions agreujat pel canvi climàtic: “La conca de l’Ebre acaba, des del punt de vista dels sediments, a l’embassament de Flix”. Vidal ha recordat que els deltes són sistemes dinàmics i que, a banda de la quantitat de sediments, és important com es distribueixen quan arriben al mar. El gran problema, ha alertat, més enllà de l’erosió del front litoral és el possible trencament i entrada d’aigua marina inundant la plana deltaica, fet que tindria conseqüències desastroses.\nVidal s’ha mostrat escèptic sobre la possibilitat d’aplicar solucions d’enginyeria “dures” per resoldre els problemes ambientals plantejats. Ha apostat per “solucions basades en la natura”, amb el reforç de sistemes naturals per protegir l’espai. Segons ha recordat, existeix un ampli consens social al voltant de l’aspiració a la “foto fixa” actual, sense canvis, del Delta i propostes com la de fer enrere la línia de la costa no són ben rebudes. No ha descartat la possibilitat que es plantegin mesures amb afectacions ambientals, si es donés el cas, quan les afectacions sobre béns i persones ho justifiqui i valorant totes les implicacions.\nEn la sessió inaugural de la Comissió també ha comparegut Joan Sucarrats, director general d’Infosa, l’empresa que explota les salines de la punta de la Banya. Ha coincidit amb Abella en les crítiques a la inacció administrativa davant la regressió que el Delta experimenta des de “fa molts anys”. Per contra, si bé assumeix la importància dels sediments, creu que les mesures no es poden basar principalment en la seva gestió i aposta per “moviments massius de sorres” de forma imminent. “No podem abandonar el Delta a la natura perquè som nosaltres qui l’hem modificat. Les solucions existeixen”, ha reblat.\nTags: CatalunyaDelta de l'EbreFrancesc VidalInfosaJoan SucarratsMedi AmbientParc Natural del Delta de l'EbrePDEPolíticaSedimentsSocietatSusanna AbellaTerres de l'Ebre


L'agenda del 33 recomana - 13/12/2014 - 33 recomana\nL'"Agenda del 33 recomana" s'obre aquest dissabte i convida Rafel Vives, presentador del programa "Ja t'ho faràs" a explicar-nos com serà la seva setmana.\nL'agenda també ens convoca davant de la tele per seguir els pròxims dies la programació cultural del 33. Dilluns, a "Ànima", Toni Puntí entrevista l'actor Jordi Martínez, ara que protagonitza "Rhum", al Teatre Lliure, i Júlia Bertran fa un perfil del seu director, Martí Torras, un "picapedrer" de l'escena que actualment té tres espectacles a la cartellera teatral.\nDijous, a "Blanc sobre blanc", podrem veure com treballen tres artistes de carrer: El Pez, Sixe Paredes i Josep Puig. I de la mà de la Carolina Rosich visitarem el nou Museu del Disseny que s'acaba d'inaugurar al DHUB de Barcelona.\nLa cartellera cinematogràfica de la setmana arriba amb "Cinema 3" i Jaume Figueras. I la cita de la setmana amb el cinema català serà al "Sala 33", que presenta el documental "Món petit", dirigit per Marcel Barrena.\nAquesta setmana els espectadors podran guanyar entrades per assistir a l'espectacle Fang i Setge, un nou musical que rememora els fets de 1714 i que compta en el seu equip creatiu amb personalitats com Joan Font, Salvador Brotons, Marc Rosich, Josep Pedrals i Toni Mira.\nL'espectacle Trilogia Mozart, que la companyia Dei Furbi porta a La Seca-Espai Brossa, inspira la Curiositat Il·lustrada d'aquesta setmana: "el dia que Mozart i Casanova es van trobar", que signa la il·lustradora membre de l'APIC Vanesa Buenadicha.\nI, és clar, com cada setmana, l'"Agenda" també oferirà un recull de les propostes d'escena, musicals i expositives de què podem gaudir aquests dies\nLa imatge polèmica de Joan Laporta de la jornada electoral\nLa bogeria s'apodera del nou president Joan Laporta\nTargeta vermella directa a la Bundesliga\nX, la sèrie - Violència (capítol 1)\nEstà passant - 08/03/2021


Entrevista | Fundació Dr. Antonio Esteve\nUna Fundació, una artista és el llibre commemoratiu amb el qual la Fundació Dr. Antoni Esteve vol celebrar els seus 25 anys d’història, recopilant els gravats de l’artista que al llarg de tot aquest temps ha acompanyat cadascuna de les activitats, Concha Ibáñez.\nENTREVISTA CONCHA IBÁÑEZ (19 de desembre de 2007)\nL’artista neix a Canet de Mar i estudia a la Llotja i a Belles Arts de Barcelona. Als anys 60, pel preu que costava un 600 es va comprar el seu primer tòrcul per a gravats.\nSe la pot considerar com una artista paisatgista?\nEl que sempre vaig voler pintar és el paisatge. La gent de la meva generació feia abstracte o figuratiu i, en canvi, si feies paisatge et miraven malament. Per a mi, el paisatge condiciona la vida de la gent. Un no pot evitar sobresaltar-se quan va per Castella i veu una esplanada amb un arbre, després va cap a Andalusia i es fixa en una caseta o després es dirigeix al Marroc o al paisatge català, sobre tot al Cap de Creus, Cadaqués i als indrets de mar en general. La veritat és que sí, el que més m’agrada és el paisatge.\nPerquè, què ha de tenir un paisatge per a que li dediqui una obra?\nM’ha d’impactar. Em passa com amb les persones. Hi ha gent amb la que de seguida connectes i hi ha d’altra amb la que no. Amb el paisatge em passa el mateix. Quan el paisatge està dominat per l’home, aleshores no m’interessa. M’interessa el paisatge dur, per exemple el del camp de Tarragona o els marges de pissarra de Cadaqués.\nI després està el color. Com el determina?\nJo crec que cada terra té un color. Cada ciutat té una llum i m’interessa molt la llum del paisatge. Hi ha ciutats que són lluminoses i cadascuna te una atmosfera determinada. Per exemple, a Viena hi ha una llum nebulosa, una mica misteriosa i, encara que tingui color, jo la pintaria de grisos per la seva atmosfera especial.\nEl gravat és el gran oblidat de l’art contemporani?\nTota la raó. És increïble que a Barcelona, una ciutat que compta amb gravadors molt bons, no tingui una fira ni una sola galeria especialitzada en el gravat. Potser perquè és més barat. Ara el món de l’art es troba immers en el negoci, en el diner. Si quelcom no genera diners, tant se val que tingui valor. A l’estranger, en canvi, quan vas a una galeria a exposar sempre et demanen si graves i si no ho fas consideren que no ets un pintor complert. El gravat és un art molt important. Tenim a Goya i a Picasso, excel•lents gravadors, com a exemple.\nEn què consisteix la tècnica del gravat?\nEs necessita molta paciència per a gravar, però estem en una època en què la gent ho vol fer tot ràpid. La tècnica requereix hores i hores de feina. Primer agafes la planxa, la hi poses vernís, el dibuixes, el fiques en àcid, el treus, aleshores fas una prova, després resines. Cada matís requereix submergir en àcid, observar, tornar-ho a submergir, etcètera. Hi ha gravats que són una batalla constant. Jo sempre he dit que pintar i grava és com un baralla que sempre has de guanyar tu, perquè els materials sempre se’t resisteixen.\nQuines són les seves influències artístiques?\nVelázquez crec que és el pintor més complet que hi ha en el món, perquè ho domina tot. Només ens hem de fixar en la seva obra ‘Les filadores’, al museu de El Prado, per veure com ha pintat l’aire. Pintar l’aire és molt difícil. Després també està Piero della Francesca. Són els meus dos favorits perquè tenen un domini total de la composició, de l’aire, de l’ambient. Són fora de sèrie.\nTenen alguna cosa en comú ciència i art?\nSí. Molt. D’entrada, l’essència de les coses. Hi ha molts poetes, per exemple, als quals els interessa molt la ciència, el que passa és que no hi ha manera de transmetre-ho. També des la banda científica. L’art i la ciència interessen realment a qui té una sensibilitat, a qui mira no només el que es veu sinó també el que hi ha al darrere.


POLÍTICA - 24/09/2019 10:18 / Redacció\nVÍDEO Gabriel Rufián: "Cataluña tendría ser que ser más solidaria con el resto de España"\nEl portaveu d'ERC al Congreso de los Diputados, Gabriel Rufián, ha participat en una entrevista a La Sexta i ha explicat quin és o quin ha de ser, segons el seu parer, el sistema de finançament per a Catalunya i per a España i que garanteixi la solidaritat entre els diferents territoris.\nEn aquest sentit, Rufián considera que "Catalunya hauria de ser més solidària amb la resta d'España". És a dir, dit d'una altra manera, que els diners que recapta Catalunya via impostos i que viatgen cap a Madrid, s'han de quedar allà per ser posteriorment repartits cap a altres territoris menys recaptadors. Una versió del "café para todos" portada a l'extrem que no ha agradat a l'independentisme cansats de pagar.\nCatalunya, juntament amb els territoris mediterranis i la Comunitat de Madrid, és la Comunitat Autònoma que més ingressa a l'Estado español. Rufián vol que encara ingressi més i el dèficit fiscal sigui més gran.


L’organisme planteja que Espanya mantingui la prevalença del conveni col·lectiu d’empresa\nL’informe suggereix mantenir les exempcions a la Seguretat Social de treballadors en ertos que canviïn d’empresa\n27 de de maig del 2021. 18:50\nL’economia espanyola es recuperarà a partir del segon semestre del 2021 però perquè la recuperació sigui «duradora i inclusiva» serà necessari millorar la qualitat de l’ocupació, millorar la formació dels aturats, progressar en les competències digitals i afrontar els desafiaments fiscals amb una reforma de les pensions que garanteixi la seva sostenibilitat.\nAquestes són algunes de les conclusions que figuren en l’informe ‘Estudi Econòmic d’Espanya, 2021’ que aquest dijous ha publicat l’organització de països desenvolupats OCDE i que ha sigut presentat pel seu secretari general, Ángel Gurría, i per la vicepresidenta econòmica, Nadia Calviño. L’informe reconeix que l’economia espanyola ha sigut especialment castigada per la pandèmia a causa de la seva dependència del turisme, l’elevada prevalença de petites i mitjanes empreses i l’ús generalitzat de contractes temporals.\nPensions i reforma laboral\nEntre les seves recomanacions per abordar els reptes futurs, l’OCDE aconsella a Espanya abordar «mesures adequades i socialment acceptades» encaminades a garantir la sostenibilitat del sistema de pensions que, entre altres qüestions, segons l’organisme, haurien d’allargar l’edat legal de jubilació (més enllà dels 67 anys que s’assoliran el 2027) a mesura que augmenti l’esperança de vida. També s’aconsella desincentivar la jubilació anticipada per la via d’ampliar el període de cotització necessari per cobrar la pensió íntegra (35 anys en l’actualitat).\nCap d’aquestes dues qüestions figura –almenys de forma explícita– en els plans avançats pel ministre de Seguretat Social, José Luis Escrivá, per a l’actual reforma en marxa del sistema de pensions.\nTampoc figura en els plans de la ministra de Treball, Yolanda Díaz, una altra de les recomanacions de l’OCDE en matèria laboral que aconsella mantenir la prevalença dels convenis col·lectius d’empresa sobre els sectorials o territorials per «mantenir un mercat flexible que permeti les empreses adaptar-se ràpidament a les canviants condicions econòmiques».\n‘Doctrina Escrivá’ per als ertos\nEn relació amb els ertos, l’informe de l’OCDE connecta amb el propòsit d’Escrivá de redirigir els incentius a favor de la tornada gradual a la feina, amb més exempcions per als empleats readmesos que per als que es mantenen en regulació d’ocupació. «Aquesta orientació dels ertos hauria de continuar», afirma l’informe. A més el text apunta en una nova direcció: «La capacitat de mantenir beneficis (exoneració parcial de cotitzacions) a l’acceptar uan feina en una altra empresa també podrien introduir-se per aplanar el camí per a una potencial reassignació (d’ocupació), si és necessari». El document també posa l’accent en el fet que mantenir la prohibició d’acomiadar durant almenys sis mesos després d’accedir a ertos incentivats podria ser una amenaça afegida per a empreses vulnerables, «ja que la prolongació de la crisi ha augmentat els riscos d’insolvència».\nOCDE Pensions Coronavirus Nadia Calviño Reforma laboral Jubilació\nAvenços en la immunoteràpia contra el càncer amb materials 3D\nAlerta activada Un incendi en una fàbrica química de la Llagosta obliga a confinar la població de matinada


Tarifes – Camina\n(TARIFES ACTUALITZADES A PARTIR DE L’1 DE GENER DE 2022)\nEn aquesta secció us informem dels preus dels nostres serveis. Les nostres tarifes són per a cada sessió de psicoteràpia d’adults, infantil i parelles, tant presencial com en línia. La durada de cada sessió és de 60 minuts (psicologia), de 45 minuts (logopèdia més grans de 6 anys) i de 30 minuts (logopèdia menors de 6 anys). Les sessions de peritatges judicials tenen durades específiques (consulteu taula inferior).\nTotes les tarifes de psicologia sanitària, logopèdia i formació estan exemptes d’IVA.\nLes nostres facilitats de pagament : podràs abonar les teves visites en efectiu, amb targeta de crèdit, bizum o domiciliació bancària.\nPetició d’informació telefònica Gratuïta\nPsicoteràpia Adults 65 €/hora\nTeràpia Familiar 75 €/hora\nTeràpia de Parella 75 €/hora\nPsicologia Infantil 65 €/hora\nConsultes per a Adolescents 65 €/hora\nMètode Glifing 150 € /mes *\nGlifing Go 49 €/mes (només Glifing GO)\n45 €/mes (combinat amb un altre servei)\nLogopèdia individual 50 €/sessió 45 min.\n35€/sessió de 30 min.\nMusicoteràpia 50 €/sessió 45 min.\nVisita de consulta puntual 75 € sessió.\nPeritatges psicològics Consulteu serveis contactant-nos.\nConferències, tallers i formacions\na empreses, entitats o institucions. Consultar\n* Necessària matrícula de 125 € d’únic pagament. Inclou 5 sessions setmanals a casa i una mensual al centre Camina.\nPolítica de Cancel·lació i Modificació de Cites\nLa cancel·lació o ajornament d’una cita ja reservada s’ha de fer amb un mínim de 24 hores d’antelació a la sessió per poder reorganitzar l’agenda amb el marge de temps suficient sense que ocasioni un perjudici ni al temps del terapeuta ni de la resta de pacients. Les cites que no es cancel·lin amb aquest marge de temps implicaran el cost íntegre duna hora de sessió.


Un total de 233 cavalls participaran en el Gran Premi de Manacor de Trot\n08 maig 2021 13:16\nLa convocatòria, presentada avui, coincideix amb el 50 aniversari de la construcció de l'hipòdrom\nGuillem Mas | 09 juny 2010\nPresentació avui del Gran Premi de Manacor de Trot.\nEl Gran Premi de Manacor de Trot, que coincideix amb la celebració del 50 aniversari de la construcció del hipòdrom, comptarà amb una participació de 233 cavalls en una gran diada hípica, prevista per a diumenge que ve al capvespre, en la qual es repartiran 45.000 euros en premis. Després del Gran Premi Nacional, el de Manacor suposa una clara revenja del Nacional i aquesta edició no serà l'excepció. Els vuit millors cavalls trotons de tres anys participaran en la millor cursa de trot de la Part Forana que repartirà 18.000 euros en premis a més del gran trofeu per al guanyador.\nLa gran carrera tendrà lloc a les 19 hores i comptarà amb els següents cavalls i menadors: Tana Sund So amb Joan Pastor, Tidjet Sas amb Miquel Matamalas, Treboli Spa amb Joan Bauzà, Trebol amb Biel Pou, Tibet amb Joan Toni Riera, Trasgo Mixo amb Joan Carles Rotger, Tintin de s'Hort amb Joan Fluxà i Tambor amb Agustí Pou.\nEl 53è Gran Premi de Manacor arriba acompanyat de la celebració de les noces d'or de l'hipòdrom manacorí. Per aquest motiu, l'Institut de l'Esport Hípic ha instal·lat en el hall del Bar Restaurant una exposició amb nombroses fotografies de gran grandària, programes antics o imatges dels treballs de consolidació de la pista i edificació dels recintes complementaris que al llarg del temps s'han anat ampliant. Aquesta mostra romandrà oberta al públic durant tots els mesos d'estiu.\nDurant la presentació del Gran Premi de Manacor, el president de l'Institut de l'Esport Hípic, Antoni Nadal, va destacar "aquesta carrera històrica importantíssima a la Part Forana i que és un gran al·licient per als aficionats". Per altra banda, el batle de Manacor, Antoni Pastor, es va congratular per l'acord que va signar l'Institut amb l'hipòdrom de Manacor que garanteix "les carreres en la nostra ciutat i comarca així com aquest excel·lent Gran Premi".


Edicions de la Ela Geminada - Llistat d'Editors\n(Figueres, 1967) és llicenciat en Filologia Clàssica i doctor en Filologia Romànica per la Universitat de Barcelona, membre numerari de la Societat Verdaguer i corresponent de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, de l’Acadèmia d’Atenes i de l’Associació d’Escriptors Grecs. Ha dedicat diversos llibres i articles a l’obra de Carles Riba, Maria Àngels Anglada i Josep Sebastià Pons i ha traduït al català obres d’alguns dels principals escriptors grecs contemporanis. Del 2007 al 2012 dirigí l’Institut Cervantes d’Atenes i actualment presideix l’Associació Cultural Hispano-hel·lènica.\n(Pujalt, Pallars Sobirà, 1934), de formació universitària francesa, ha estat professor d’història de la filosofia moderna i de filosofia de la religió a la Universitat Autònoma de Barcelona des de la seva creació el 1968 i en fou el primer director del Departament de Filosofia i vicerector d’estudis. Ha publicat treballs d’història de la filosofia moderna, d’història del pensament català, d’història del pensament cristià i de filosofia de la religió. Ha editat en català obres de Montaigne, Pascal, Descartes, Spinoza i Kant. És, entre altres, membre emèrit de l’Institut d’Estudis Catalans i membre numerari de l’Acadèmia de Bones Lletres.\n(Torís, 1968) és professor de Teoria de la Literatura i Literatura Comparada a la Universitat de Barcelona, on dirigeix el grup de recerca Literatura Comparada a l’espai intel·lectual europeu. Com a assagista ha publicat, entre d’altres, J. V. Foix o la solitud de l’escriptura (1998), Poética del Café. Un espacio de la modernidad literaria europea (2007), que inclou un detallat estudi sobre «Buchmendel», un dels millors relats de Stefan Zweig. El seu darrer llibre és Un somni europeu. Història intel·lectual de la Literatura Comparada (2011). A Edicions de la Ela Geminada ha editat i prologat Crisi de l’humanisme (2012), d’Ernst Robert Curtius, de qui també ha editat L’esperit alemany en perill (2014).\n(Barcelona, 1977). Doctor en Filologia Catalana, actualment imparteix classes de llengua i literatura a la Universitat de Massachusetts. És autor del llibre Ramon Esquerra, geografia crítica d’un esperit comparatista i ha editat, entre d’altres, la novel·la Violeta, de Prudenci Bertrana, en aquesta mateixa editorial.\nPasqual i Llorenç, Marta\n(Girona, 1983) és doctora en Filologia Catalana per la Universitat de Girona. Ensenya llengua i literatura catalanes a secundària. També és traductora de l’italià de literatura infantil. Especialitzada en l’estudi de l’obra de Joan Sales, ha publicat diversos articles i treballs sobre aquest autor i sobre Aurora Bertrana i Eduard Girbal Jaume. És autora del llibre Joan Sales, la ploma contra el silenci (Acontravent, 2012).\nPla i Barbero, Xavier\n(Girona, 1966). És llicenciat en filologia catalana i francesa i doctor en Lletres per la Université Paris-Sorbonne (París IV). Actualment és professor de Literatura Catalana Contemporània i Teoria de la Literatura a la Universitat de Girona. És membre del Patronat de la Fundació Josep Pla, de Palafrugell, i ha editat llibres de Josep Pla, Eugeni d'Ors i Eugeni Xammar.\n(Barcelona, 1981) És llicenciada en Teoria de la Literatura i Literatura Comparada i diplomada en Filologia Catalana per la Universitat de Barcelona. Ha fet de curadora de l’edició dels llibres Oratjol de la Serra, d’Eduard Girbal, i Perles. L’amic i l’Amat: càntics de Ramon Llull posats en vers, de Jacint Verdaguer. Actualment treballa en l’àmbit de l’assessorament lingüístic i ha col·laborat en l’edició d’autors clàssics com Mercè Rodoreda, Joaquim Ruyra o Josep Pla.\n(Barcelona, 1963) ensenya història de la llengua catalana a la Universitat de Girona. Entre els seus llibres, destaquen El futur de la llengua catalana (1990), juntament amb Modest Prats i Albert Rossich, Un nom per a la llengua (1991), La llengua silenciada (1999), El català modern (2000), així com els dos volums de La il·lusió occitana. La llengua dels catalans, entre Espanya i França (2006) i Notícies d’abans d’ahir. Llengua i cultura catalanes al segle xx (2011). L’any 2002 va rebre la “Distinció per a la Recerca” de la Generalitat de Catalunya.


L’Hospital General Mateu Orfila ha obtingut la recertificació CAT de qualitat en transfusió de sang, una acreditació que té una vigència de tres anys i que va obtenir per primera vegada l’any 2006\nLa Fundació CATés un organisme de certificació en l’àmbit de la transfusió de sang i la teràpia cel·lular i tissular que destaca per ser imparcial i independent i estar avalada per les societats científiques de l’àmbit de l’hematologia i la transfusió sanguínia. La certificació suposa una garantia de la qualitat en els processos que es duen a terme, alhora que contribueix a la implicació de tot el personal en la millora contínua. Entre aquests processos cal remarcar els següents:\nEl control de qualitat i de seguretat en el procés de conservació dels components sanguinis i de transfusió als pacients.\nLa seguretat en les proves de compatibilitat entre el receptor i el donant en les transfusions.\nEls protocols d’actuació en cas d’accidents i d’emergències sanitàries.\nEl confort, la higiene i la desinfecció màxima de les instal·lacions.\nLa qualificació, la capacitació i l’actualització permanent de la formació de tots els professionals.\nLa traçabilitat entre les donacions i les transfusions.\nEl servei de transfusió de sang de l’Hospital General Mateu Orfila té un equip format per tres metges, dues infermeres i tres tècnics de laboratori, que treballen per torns, de matí, i amb un total de deu tècnics que cobreixen els torns de capvespre, nit i dies festius, amb l’objectiu d’atendre totes les necessitats de transfusió de sang. La Dra. Elvira Oliva, responsable del servei, assegura que tenir un certificat de qualitat és molt gratificant, pel gran esforç que requereix al personal, però sobretot perquè aporta credibilitat i confiança als pacients des del moment en què tots els processos responen a uns criteris de qualitat i seguretat reconeguts i avalats per les societats científiques.\nActivitat de 2014\nPel que fa a l’activitat del Servei d’Hematologia i Hemoteràpia de l’Hospital General Mateu Orfila durant l’exercici de 2014, s’hi varen fer les transfusions següents:\n2.007 unitats de concentrat d’eritròcits\n50 unitats de plasma fresc\n265 pools de plaquetes\nPel que fa a les donacions de sang, l’any 2014 se’n varen registrar a Menorca 3.549 i 180 nous donants, i es varen atendre 507 oferiments de persones que finalment no varen poder fer una donació. Menorca continua al capdavant pel que fa donacions de sang a les Illes Balears, amb una taxa de 38 donacions per cada 1.000 habitants, mentre que la mitjana de les Illes Balears se situa en 36 donacions per cada 1.000 habitants.


Comença un nou curs i estrenem nous llibres de text - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nComença un nou curs i estrenem nous llibres de text\nL’any escolar no és igual que l’any natural. I quan gairebé acabem un 2015 intens –educativament parlant-, comença un curs escolar que promet. Promet perquè és l’any en què la LOMCE es desplega d’una manera més ferotge. És l’any en què el Ministeri, que tot i no tenir competències gaire explicitades, se n’atribueix les que més li convenen per imposar un 25% de castellà a les aules, dilapidant així un sistema d’immersió lingüística que ha estat un èxit en molts sentits i que s’ha quedat curt en molts altres sentits.\nAra fa unes setmanes que ha començat un nou curs escolar, amb rècord d’alumnes i on destaquen, encara, pràctiques poc pràctiques (sí, dues paraules de tres són les mateixes). La mateixa setmana d'inici del curs vam poder veure com al ple de l’Ajuntament de Girona es defensava una proposta per destinar beques a famílies per a la compra de llibres de text. Una mesura lloable, però que fa tard. Fa tard no per la proposta en sí, sinó perquè fa anys que la tendència educativa és a eliminar els llibres o bé que sigui l’escola qui n’adquireixi els que necessiti per tal de prestar-los als alumnes. Amb això evitem recarregar a les famílies amb una despesa efímera (els llibres duren com a molt un any), i a més estem fent un favor extraordinari al medi ambient.\nUs he de dir que jo encara tinc a casa alguns llibres de la meva època d’ESO o Batxillerat. Fins i tot algun de Primària. Potser sóc bastant atípic, però la majoria, acabat el curs i la nostàlgia per acomiadar-sen, els acaba llençant sense escrúpols al contenidor més proper (si hi ha sort, al de paper). No seria molt millor fer propostes que vagin en el sentit de la reutilització d’aquests llibres com s’està fent a la majoria d’instituts i escoles del nostre entorn, gràcies a la feina inestimable de les AFA? Per què no fem mocions de suport a aquestes iniciatives, en lloc d’haver de destinar quantitats desorbitades i totalment arbitràries a continuar amb un sistema que només beneficia a les editores?\nEl problema no és el preu desorbitat d’aquests llibres de text? El problema no és que cada any se n’han de comprar de nous perquè han canviat una foto respecte l’any anterior? El problema no es troba en la fragmentació del contingut? El problema no es troba en la programació que plantegen i que lliguen de mans i peus a la majoria de professors que no s’atreveixen a obviar el que diu el llibre de text?(normal, amb el que les famílies han pagat... com a mínim utilitzar-los!). Això és l’arrel del problema. I és això que s’ha d’atacar de manera clara i fulminant d’una vegada per totes. Qualsevol altra proposta no deixa de ser pa per avui i fam per demà.\nÀdam Bertran - No hi ha millor llibre de text que un bon mestre


SEAC T Sun Short Rosa comprar i ofertes a Scubastore\n5 Years Pink 7 Years Pink 9 Years Pink 3 Years Pink 11 Years Pink\nDescripció SEAC T Sun Short\nSi vols comprar els millors productes de Vestits i complements de la marca SEAC, has trobat el millor lloc per fer-ho! A scubastore sempre treballem amb les millors marques del mercat com SEAC, per tal d’oferir-te la millor qualitat i millors preus en material de submarinisme, com és el cas de SEAC T Sun Short. Fes la teva compra online ara mateix i rep el SEAC T Sun Short el més aviat possible.\nCaracterístiques SEAC T Sun Short\nGran camisa i una nova activitat essencial per a l'aigua\nEstimar-los! Fàcil d'activar i desactivar. Sent molt més segur.


àrea bàsica de salut àrea bàsica de salut\nàrea de competència àrea de competència\nca àrea de competència, n f\nes área de competencia\nfr domaine de compétence\nen competence area\nConjunt de camps d'acció de la disciplina infermera que comprèn els continguts, els valors i les creences, els conceptes centrals, els problemes tractats i els mètodes usats per a proporcionar respostes disciplinàries pròpies.\nàrea de dependència àrea de dependència\nca àrea de dependència, n f\nca font de dificultat, n f sin. compl.\nes área de dependencia\nes fuente de dificultad\nfr source de difficulté\nen dependency area\nen source of difficulty\nÀrea en què s'originen les conductes inadequades o les conductes incorrectes, la qual està relacionada amb la falta de coneixements, de força o de voluntat d'una persona per a satisfer les necessitats bàsiques.\nca asfíxia, n f\nSuspensió de la funció respiratòria d'una persona per causes mecàniques o per alteració del bescanvi de gasos entre l'aire dels alvèols pulmonars i la sang venosa.\nExtracció mitjançant un aspirador de material biològic o de secrecions normals o patològiques, especialment de l'arbre bronquial o del camp operatori en un acte quirúrgic o terapèutic.\nAcció d'atreure un fluid o un sòlid en suspensió, especialment als pulmons mitjançant la inspiració.\nPenetració en l'arbre bronquial i en els pulmons de cossos estranys aspirats de l'exterior o de l'interior de l'organisme.\nL'aspiració de cossos estranys procedents de l'interior de l'organisme es dona especialment en persones en estat de coma o amb trastorns del reflex del vòmit que aspiren contingut gàstric.\nAparell utilitzat per al drenatge de fluids o gasos presents en cavitats orgàniques.


L’acord per a l’ampliació de Son Salomó redueix de manera significativa el nombre d’hectàrees, però en manté la potència\nEl parc solar més gran de les Balears produirà el 20% de l’energia dels menorquins DAVID ARQUIMBAU\nCiutadellaMenorca tindrà a partir del segon trimestre de 2021 un parc fotovoltaic que produirà el 20% de l’energia que es genera a l’illa. L’ampliació de Son Salomó arriba set anys després que se’n començàs la complexa tramitació, amb unes negociacions tenses, de vegades, que fins i tot han posat en perill l’acord final entre el Consell de Menorca, Borlumer SL, propietària dels terrenys, la promotora Ceconat SL i la Societat Historicoarqueològica Martí i Bella. Al final, “tothom ha cedit”, segons han reconegut els representants de les parts implicades.\nEl parc solar de Son Salomó, ubicat al nord de Ciutadella, al camí de Punta Nati, va ser el primer a tota l’illa que va produir energia solar fotovoltaica i el segon de renovables després del parc eòlic del Milà, a Maó. La instal·lació entrà en funcionament a l’abril de l’any 2008 i, inicialment, ocupava una superfície de 10 hectàrees, amb una inversió d’uns 15 milions d’euros. Però la rendibilitat de les energies netes i la conscienciació local per compatibilitzar l’activitat econòmica amb la sostenibilitat varen dur els promotors del projecte a plantejar-ne una ampliació que preveia l’ocupació de 173 hectàrees. Malgrat aquesta ambició, l’any 2016, l’empresa accedí a reduir el parc més d’un 40%, tot i que disposava de la declaració d’interès general. De les 173 hectàrees es va passar a 102 i s’hi va mantenir la potència de 49,8 megawatts.\nLa reducció no va satisfer la Societat Historicoarqueològica en la seva intenció de protegir els més de 600 bens etnològics que hi ha a Punta Nati, bona part relacionats amb la ramaderia tradicional. L’entitat sempre s’ha mostrat a favor de la implantació d’energies renovables a l’illa, però considera que el projecte era “sobredimensionat” i posava en perill un espai declarat d’especial interès paisatgístic. Finalment, es va acordar una segona i definitiva reducció, que deixa les instal·lacions a 68 hectàrees i, tot i això, continuarà sent el parc fotovoltaic més important de les Balears. La inversió serà d’uns 40 milions d’euros i la promotora tindrà 7,2 milions d’euros d’ajudes europees.\nCompromís amb la preservació\nLa propietat dels terrenys de Son Salomó ha autoritzat el Consell de Menorca a rehabilitar completament el pont de la Creu i el pont de l’Aljub i les parcel·les que quedin excloses de la superfície ocupada pel parc fotovoltaic. La institució durà a terme, durant aquesta legislatura i els pròxims vuit anys, tasques d’adequació, neteja i tancament de les construccions i béns arqueològics. D’aquesta manera, la propietat queda exempta de les despeses derivades d’aquest concepte. D’altra banda, també permetrà que el Consell gestioni visites guiades per oferir a la ciutadania la possibilitat a conèixer el patrimoni etnològic de la zona.\nPer part seva, l’empresa promotora es compromet a preservar el paisatge rústic en les construccions projectades dins el recinte, amb la utilització de materials tradicionals. Durant l’execució del projecte i el període de funcionament del parc, Ceconat té l’obligació de conservar i rehabilitar les construccions etnològiques, amb la supervisió del Consell i la participació de la Martí i Bella i l’Ajuntament de Ciutadella.\nEl principal repte de l’equip de govern del Consell de Menorca és executar la revisió del Pla Territorial Insular (PTI), l’instrument d’ordenació urbanística que descriu quines són les zones aptes per a la construcció de projectes d’energia renovable. El PTI estipula que 34.000 hectàrees, la meitat de l’illa, poden acollir iniciatives com la de Son Salomó, tot i que dins d’aquesta extensió prioritza unes àrees que sumen 4.500 hectàrees i que no necessiten la declaració d’interès general.\nEl terme municipal de Ciutadella és el que més possibilitats té. La revisió del PTI hi incorporarà més de 1.300 hectàrees en terreny rústic i 60 en sòl urbà. El conseller insular de Territori, Miquel Company, ha deixat clar quin ha de ser el paper del PTI: “Marca les zones aptes perquè els promotors puguin fer parcs solars i, d’aquesta manera, evitar la tramitació d’interès general, facilitant-ne i agilitant-ne les gestions”.\nCal recordar que el PP ja ha dit públicament que aquest no és el seu model i ha lamentat la falta de consens polític. La presidenta dels populars a l’illa ha arribat a dir que els projectes de l’equip de govern d’esquerres signifiquen “omplir el camp de plaques solars”. L’aposta del PP és la recuperació dels dos cables elèctrics entre illes i amb la Península, a més de la instal·lació de plaques solars en edificis públics, aparcaments, naus industrials i blocs d’edificis. També veurien amb bons ulls, com el GOB, recuperar els antics abocadors del Milà de Maó i potenciar en aquest indret les energies renovables. Segons dades fetes públiques per l’entitat ecologista, un projecte fotovoltaic a Milà afegiria un 8% de generació d’energia neta a l’illa.\nmenorca energia solar parcs solars


Herències entre germans, quan és possible? | Consumer\nHerències entre germans, quan és possible?\nUn germà pot llegar una herència a un altre, si així ho disposa el testament del mort o si no hi ha hereus legítims que tinguin preferència, però li pot sortir molt car\nPuc deixar els meus béns al meu germà? Podré rebre l’herència de la meva germana en cas que ella mori? Les herències entre germans poden donar-se, però no en tots els casos. Solament és possible, si així ho disposa el testament del mort o, en cas d’absència d’aquest document, si no hi ha hereus legítims que tinguin preferència. A més, com es detalla en l’article, cal fer alguns tràmits, pagar taxes de notaria i abonar un impost de successions molt costós, que aconsegueix el 30% en comunitats autònomes com Madrid.\nPot un germà deixar la seva herència a un altre?\nSí. Un germà pot rebre l’herència d’un altre, si el mort li ha nomenat en el testament, però respectant els drets dels hereus forçosos. Així, “una persona amb fills pot nomenar hereu al seu germà en una tercera part de l’herència -el terç de lliure disposició-“, com assenyala Manuel García-Bernalt, advocat d’Aherencias .\nTambé una persona casada sense descendents pot nomenar hereu a un germà, respectant els drets del cònjuge vidu (o parella de fet en algunes zones d’Espanya). I si no té descendents ni cònjuge ni ascendents, pot nomenar hereu a qualsevol persona o persones que vulgui, entre ells, a un sol germà, encara que tingui uns altres.\nUn germà pot heretar també, si el seu germà difunt no ha fet testament i no té descendents, ni cònjuge ni ascendents. En aquest cas, els anomenats a l’herència abans que resta de parents són els germans i els nebots (fills d’un germà mort abans).\nAixò és el que succeeix en general, però pot haver-hi especificitats segons comunitats autònomes. A Navarra, sense testament, hereten abans els germans que el cònjuge vidu, o a Catalunya, Balears, Navarra, País Basc i Galícia, la parella de fet està equiparada al cònjuge.\nTestament a favor d’altres persones? El germà no hereta\nSi hi ha testament a favor d’altres persones, encara que el finat no tingui més familiars que els germans, aquests no hereten. Si hi ha testament, “sempre s’estarà al que posi el testador”, reconeix García-Bernalt. Els germans no són legitimaris i la persona que no té descendents, cònjuge o ascendents té llibertat total per disposar dels béns per testament a favor de qualsevol, encara que no sigui familiar. Fins i tot en algunes regions d’Espanya hi ha llibertat total per disposar de béns per testament, encara que hi hagi fills o altres parents (com succeeix a Navarra o alguns pobles d’Àlaba).\nVol saber més? Aclareixi tots els seus dubtes sobre herències.\nCom nomenar hereu a un germà?\nEls tràmits, sigui hereu un germà o un altre familiar, són els mateixos, més complicats si no hi ha testament. Fins a l’any passat, quan una persona moria sense testament i no tenia descendents, cònjuge o ascendents, era necessari que un jutge decretés qui eren els anomenats a l’herència. Est era un tràmit car i enutjós, doncs en els jutjats la tramitació durava diversos mesos. Des de la nova Llei de Jurisdicció Voluntària (que va entrar en vigor en 2015), quan algú mor sense testament correspon la tramitació d’aquest procediment als notaris, la qual cosa suposa molta més rapidesa.\nEn tot cas, si els hereus abintestat (sense que hi hagi testament) són germans o nebots, han de recopilar més documents per acreditar-ho al notari i, en ocasions, això pot ser dificultoso.\nLes actes notarials tenen el mateix cost siguin hereus els germans o altres parents. “Ronden els 300 euros”, diu l’expert. El preu final depèn, entre altres coses, del nombre de documents que demani el notari o de si és necessari fer publicacions, etc.\nCal pagar impostos per ser hereu d’un germà?\nSí, i l’impost de successions resulta molt costós. Independentment que hi hagi o no testament, un germà paga molt més per aquest impost que un fill. Això depèn de cada comunitat autònoma, però sempre és més car. “A Madrid, per exemple, si un fill hereta, ha de pagar el 0,18%, mentre que un germà ha d’abonar el 29,48%”, comenta l’expert.\nVegi com renunciar a una herència, si no li compensa heretar o creu que solament pot heretar deutes.\nExisteixen algunes bonificacions que poden interessar als germans i nebots, sobretot, en cas de discapacitat. En la mateixa comunitat, si el germà hereu té una discapacitat reconeguda del 65%, l’impost baixa del 29,48% a l’11,05%. Per tant, en aquests casos, si es preveu que heretarà d’un germà, interessa tramitar el reconeixement de discapacitat.


Entitats catalanes celebren la moratòria del lloguer però demanen una "solució definitiva"\nPublicat 29/07/2021 18:39CET\nLa Taula del Tercer Sector, que aglutina més de 3.000 entitats socials catalanes que lluiten contra la pobresa, l'exclusió i les desigualtats, ha celebrat aquest dijous la pròrroga en la moratòria al lloguer i les hipoteques que ha anunciat el Govern central, però ha demanat una "solució definitiva" al problema de l'habitatge.\nEn un comunicat, l'organització ha valorat positivament la moratòria del pagament de les hipoteques i els lloguers i la suspensió dels desnonaments, perquè fa que les persones "no quedin desprotegides en un moment de màxima gravetat social", però ha subratllat que només és un pegat temporal, en les seves paraules.\n"L'angoixa de les famílies es torna a posposar fins al 31 d'octubre, però encara no es resol ni l'accés a l'habitatge ni la gestió del deute acumulat durant aquests mesos", ha sostingut la Taula, que recorda que la garantia del dret a l'habitatge continua sense resoldre's, enmig d'una crisi sense precedents.\nD'altra banda, l'entitat ha qualificat de "bona mesura" l'ampliació del programa 'Reallotgem' de la Conselleria de Drets Socials de la Generalitat i ha destacat que totes les mesures destinades a donar resposta a les famílies en situació de vulnerabilitat habitacional són benvingudes.\nAmb tot, es mostra prudent amb la mesura perquè "caldrà veure com s'implementarà", i es pregunta què passarà si hi ha dificultats per negociar amb la propietat o quan no hi hagi una alternativa d'habitatge en el cas que no s'hagi arribat a un acord amb la propietat.


Necessito el meu mòbil! Quan l'ús es converteix en necessitat\nReferència 288 (codi 1271)\nTaller per treballar amb una metodologia activa i participativa. La diferencia entre us pràctic i us patològic. La necessitat real i la necessitat imposada Posar èmfasis en la normalització del problema. La diferència entre ús i abúss Som addictes? Els beneficis i perjudicis de l’ús del mòbil. Per a la realització de l'activitat es disposa de power-point i tècniques de modelatge i dramatització.\nAmb aquesta activitat es volen treballar els valors dels límits, l'autoestima i l'autocontrol.\nConscienciar sobre l'abús dels dispositius mòbils i les seves conseqüències i determinar els factors que diferencien un ús saludable del mòbil a l'ús patològic mitjançant la descripció del patró d'utilització del mateix.\nAugmentar els coneixements sobre els efectes nocius de l'abús del mòbil i descriure patologies associades tant físiques com psíquiques.\nEducar la població adolescent per prevenir l'ús patològic del mòbil.\nFomentar hàbits de vida saludables.\nDescriure alternatives d'oci.\nDurada aproximada: sessions d'entre 1 hora i 30 minuts i 2 hores\nPreu: 50 €/sessió\nInscripcions: Inscripció al llarg del curs, 30 dies abans de la data prevista per a l'activitat, a associacioesfera@gmail.com\nMés informació: www.esferagirona.org\nHo organitza: Esfera Girona. Col·labora Ajuntament de Girona


Eixamplar el cor | Catalunya Religió\nEixamplar el cor\nPer Jesús Renau. Dg, 04/10/2015\nFeia dies que un cert neguit, de vegades intens i altres vegades fins i tot dolç, m’envaïa el cor. Aquest matí m’he desvetllat molt d’hora i discretament, sense fer soroll, he sortir i he començat a caminar pel camí del bosc. Era aquella hora en què la nit sembla que faci els darrers esforços per mantenir el seu domini, ja que tímidament les primeres llums inicien el seu itinerari triomfal. Recordava el salm quan diu que les feres s’amaguen en el seus caus i els ocells es desperten; d’aquí poc la gent començarà a anar a la feina.\nJa fa uns mesos que faig de voluntària en aquest racó del món i s’apropa el dia de marxar. El meu neguit està marcat per aquesta data de tornada. I ara què? Tot el que visc restarà a la meva memòria com un temps especial, com una referència trencadora i que m’ha obert a realitats que mai hauria pogut imaginar? Ha sigut una parada i fonda? M’ha obert portes noves que caldrà anar tancant per tornar a allò tan conegut i rutinari? O aquesta porta del meu cor vol eixamplar-se, em crida a un creixement els límits del qual no puc encara concretar?\nResto una estona parada davant del gran arbre que des que sóc aquí m’ha cridat tant a mirar-lo llargues estones. És un arbre centenari, arrelat a la terra. No en puc veure els límits. Si miro amunt, tot són branques i fulles, encara que endevino el cel naixent a dalt de tot. Ara recolzo el cap en el tronc, intentant escoltar la palpitació de vida que deu córrer per la seva saba interior. Tan sols un moment, no sigui que surti una allau d’insectes que m’envaeixin. El que experimento per moments són les intenses palpitacions del meu cor.\n“Jesús, què he de fer a la meva vida? Digue’m alguna cosa, dóna’m un senyal. He de tornar a Barcelona i repetir el camí conegut: cercar feina, sotmetre’m al ritme del treball, guanyar almenys per sobreviure, muntar la meva casa, recuperar la presència dels amics, obrir-me a un possible enamorament, etc.? És això...? Em cauen algunes llàgrimes. M’adono que vivim una sola vegada i que el temps passa. Ja sé que Tu no em deixaràs i he experimentat el teu amor, però el cor..., tota jo... sento una crida fonda a la vida de dona, de persona sensible i vital. Què vols de mi?“\nDe tornada cap a casa, ja a plena llum, m’ha començat a passar pel cap una idea que cada vegada s’enforteix. “No cerquis més un senyal. Jo sóc el senyal. Eixampla el teu cor, Mònica. Vés desfent barreres i comença a mirar i a veure els nous horitzons que voldria mostrar-te. No pensis que tens mala sort, si et dic que et necessito.”\nPregària virtual, rutina, pregària, Estimar, amistat, tornada, Espiritualitat, Pensament


Comunicat de Compromís per Xixona – Compromís per Xixona\nPublicat el 17 Novembre 2018 en General\nXixona construirà un pavelló de 4 milions d’euros. És la decisió del PSOE i de Més Xixona. Els diners els aportarà íntegrament l’Ajuntament.\nD’on ixen eixos diners? Són els diners que, durant anys, l’Ajuntament ha acumulat després de no executar els pressupostos i de no fer les inversions pertinents.\nNecessitem un pavelló? Sí, és una instal·lació beneficiosa. Necessitem este pavelló, tan car? Sempre hem dit que no. Pobles pròxims tenen bons pavellons que han costat vora 1 milió d’euros. També ho deia Més Xixona en 2015, però ara ho han oblidat, juntament amb la coherència.\nXixona perd població. Som, ara, vora 6.800 persones censades. La prioritat ha de ser revertir-ho. Oferir condicions a la gent jove perquè es quede ací a viure: formació, transport, treball, vivenda, oci.\nEls 4 milions d’euros s’han de destinar a tot això.\nI sí, entre tot això, també a un pavelló. A un pavelló que coste 1 milió d’euros, i no 4. Perquè no fa falta que hi càpien 2.300 persones, ni que tinga sòl radiant, ni que siga el més espectacular de la contornada.\nNo confiem que recapaciten. Només confiem que esta decisió sense consens no ens hipoteque com a poble.\n← L’IBI no baixa\nCompromís per Xixona reclama una solució al carrer d’Ibi →


Divulgació de l'agenda 2030 - Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) | Solidaritat i Cooperació\nInici / Sensibilització / Divulgació de l'agenda 2030 - Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS)\nEl Servei de Solidaritat i Cooperació de l’Ajuntament de Vilafranca, amb el suport de la Diputació de Barcelona, impulsa, anualment, un programa d’accions de sensibilització per tal de contribuir a una major informació i conscienciació sobre els aspectes més significatius que incideixen en la cooperació al desenvolupament i en la solidaritat a tots els nivells.\nUn dels eixos de treball del programa de sensibilització que s’han traçat per a aquest any 2017 és el de la divulgació de l’Agenda 2030 de les Nacions Unides i els objectius que aquesta agenda defineix per als propers anys: els Objectius de Desenvolupament Sostenible. La definició d’aquests 17 objectius, la concreció en 169 fites i la visió planetària sobre la qual es basen, els situen com uns referents molt clars i orientadors per a la cooperació al desenvolupament i trenquen amb l’enfocament nord-sud per a situar-nos davant reptes globals; vàlids per a tots els països i regions del planeta.\nL’Agenda 2030 es va aprovar el setembre de 2015 i es va posar en marxa el 2016, amb l’horitzó de l’any 2030. Actualment, es constata que durant aquest primer any, més de 50 països del món han adoptat els ODS com a referent nacional per al seu propi desenvolupament sostenible.\nEn el cas de Catalunya, el Consell Assessor del Desenvolupament Sostenible (CADS) de la Generalitat, ha elaborat l’informe l’Agenda 2030: Transformar Catalunya, millorar el món - Els reptes per a l’assoliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible a Catalunya. El 14 de febrer de 2017 el Govern ha aprovat iniciar l’elaboració del Pla Nacional per a la implementació de l’Agenda 2030 a Catalunya i crear la Comissió Interdepartamental per a l’elaboració d’aquest Pla. L’elaboració del Pla Nacional, que parteix de l’informe del CADS, referma el compromís de Catalunya amb la comunitat internacional i contribueix a la voluntat del Govern i dels actors que integren la societat civil catalana de compartir les aportacions que contribueixin a l’assoliment de l’Agenda 2030 a escala global.\nDes de l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès volem contribuir a la difusió de l’Agenda 2030 i, en aquest sentit, comptem amb la col·laboració de diverses entitats, a les quals agraïm el suport: direcció, professorat i alumnat de l’Escola Municipal d’Art Arsenal, Vinseum – Museu de les Cultures del Vi de Catalunya, Ràdio Vilafranca i Penedès TV, i l’Associació per a les Nacions Unides.\nQuins són els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible?\nQuines activitats s’han programat a Vilafranca?\nLa Declaració aprovada per l’Assemblea General de les Nacions Unides del 25 de setembre de 2015, per la qual es posava en marxa l’anomenada Agenda 2030 pel desenvolupament sostenible, s’inicia amb les paraules que segueixen:\n“La present Agenda es un pla d’acció en favor de les persones, el planeta i la prosperitat. També té per objecte enfortir la pau universal dintre d’un concepte més ampli de la llibertat. Reconeixem que la eradicació de la pobresa en totes les seves formes i dimensions, inclosa la pobresa extrema, és el més gran repte al qual s’enfronta el món i constitueix un requisit indispensable per al desenvolupament sostenible. Aquest pla serà implementat per tots els països i mitjançant totes les parts interessades.”\nL’Agenda 2030 planteja 17 objectius – els Objectius de Desenvolupament Sostenible, ODS – amb 169 fites de caràcter integrat e indivisible que abasten les esferes econòmica, social i ambiental. Aquests objectius venen a substituir els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni, formulats per al període 2000 – 2015 i representen la nova estratègia que regirà els programes mundials de desenvolupament fins al 2030.\nMitjançant aliances amb agents de diferents centrades en les necessitats de les persones més pobres i vulnerables, els Estats signants s’han compromès a mobilitzar els recursos necessaris per a la seva implementació.\nQuins són els 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible?^\nObjectiu 1. Eradicar la pobresa a tot el món i en totes les seves formes.\nObjectiu 2. Posar fi a la fam, assolir la seguretat alimentària i la millora de la nutrició, i promoure l'agricultura sostenible.\nObjectiu 3. Garantir una vida sana i promoure el benestar per a totes les persones a totes les edats.\nObjectiu 4. Garantir una educació inclusiva, equitativa i de qualitat i promoure oportunitats d'aprenentatge durant tota la vida per a tothom.\nObjectiu 5. Aconseguir la igualtat de gènere i apoderar totes les dones i nenes.\nObjectiu 6. Garantir la disponibilitat i una gestió sostenible de l'aigua i el sanejament per a totes les persones.\nObjectiu 7. Garantir l'accés a una energia assequible, segura, sostenible i moderna per a totes les persones.\nObjectiu 8. Promoure el creixement econòmic sostingut, inclusiu i sostenible, l'ocupació plena i productiva i el treball digne per a tothom.\nObjectiu 9. Construir infraestructures resilients, promoure la industrialització inclusiva i sostenible i fomentar la innovació.\nObjectiu 10. Reduir la desigualtat en i entre els països.\nObjectiu 11. Aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguin inclusius, segurs, resilients i sostenibles.\nObjectiu 12. Garantir modalitats de consum i producció sostenibles.\nObjectiu 13. Adoptar mesures urgents per a combatre el canvi climàtic i els seus efectes.\nObjectiu 14. Conservar i utilitzar de forma sostenible els oceans, mars i recursos marins per al desenvolupament sostenible.\nObjectiu 15. Protegir, restaurar i promoure l'ús sostenible dels ecosistemes terrestres, gestionar els boscos de manera sostenible, combatre la desertificació, aturar i revertir la degradació del sòl, i aturar la pèrdua de la biodiversitat.\nObjectiu 16. Promoure societats pacífiques i inclusives per tal d’aconseguir un desenvolupament sostenible, proporcionar accés a la justícia per a totes les persones i desenvolupar institucions eficaces, responsables i inclusives a tots els nivells.\nObjectiu 17. Enfortir els mitjans per a implementar i revitalitzar l'Aliança Mundial per al Desenvolupament Sostenible.\nQuines activitats s’han programat a Vilafranca?^\n* Exposició 45 Lineals – Solidaritat i Sostenibilitat\nAlumnat dels Cicles Formatius de Grau Mitjà de l’Escola Municipal d’Art, Arsenal\n5 al 30 d’abril de 2017\nL’Exposició 45 Lineals- Solidaritat i Sostenibilitat és el fruit de la col·laboració entre el Servei de Solidaritat i Cooperació de l’Ajuntament de Vilafranca en el marc de les activitats de divulgació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible i l’Escola Municipal d’Art Arsenal de Vilafranca en el seu 45è Aniversari.\nEl treball de l’alumnat dels Cicles Formatius de Greu Mitjà de l’Arsenal pretén, mitjançant una visió artística, que els alumnes reflexionin sobre els objectius formulats pels propers anys, per a fer un món millor.\nL’exposició romandrà oberta al públic fins al 30 d’abril a la Capella de Vinseum.\nLa inauguració es portarà a terme dimecres 5 d’abril a les 19 hores.\nL’horari d’obertura serà divendres de 17 a 20 hores; dissabtes de 10 a 14 hores i de 17 a 20 hores i diumenges de 10 a 14 hores.\nLes entitats locals interessades en muntar l’exposició 45 lineals. Solidaritat i Sostenibilitat, poden sol·licitar-la. Veure les condicions (pdf).\n* Agenda 2030 – Programació especial de ràdio i televisió per Ràdio Vilafranca i Penedès TV\nAbril de 2017 – Octubre de 2018\nAquesta programació, cada mes, dedicarà un programa de ràdio i un reportatge de televisió a tractar cadascun dels Objectius de Desenvolupament Sostenible.\nEl primer dimecres de cada mes Ràdio Vilafranca emetrà, en directe, a les 10:30 del matí, un espai en format tertúlia amb la participació d’experts i expertes, de representants d’entitats i ONGs d’àmbit local o nacional, que comentaran els aspectes més significatius de cada ODS. Posteriorment, el 3r. dimecres serà el torn per a l’emissió per Penedès TV, del reportatge sobre el mateix Objectiu.\nEl primer espai de ràdio, dimecres 5 d’abril, es dedicarà l’ODS 1: Eradicar la pobresa a tot el món i en totes les seves formes. El reportatge de televisió sobre aquest Objectiu 1, s’emetrà dimecres 26 d’abril per Penedès TV.\n* Exposició Transformant el món: els objectius del desenvolupament sostenible\n1 al 31 d’octubre de 2017\nExposició itinerant per espais públics i centres educatius\nHa estat concebuda amb un format molt gràfic i atractiu per a fer arribar a tothom el missatge de fons i les fites concretes que proposen els ODS. Mitjançant enunciats clars i imatges de qualitat es presenten els 17 objectius i algunes dades clau per a la seva comprensió.\nAl llarg del mes d’octubre, en el qual es portarà a terme el programa Solidaritats 2017, l’exposició estarà present en espais públics i en centres educatius.


L’Ajuntament d’Alzira obri l’agenda per a la reserva de la segona remesa dels bons de comerç | Alzira Ràdio 107.9 fm\nL’Ajuntament d’Alzira obri l’agenda per a la reserva de la segona remesa dels bons de comerç\nA partir d’este dijous, 26 de novembre, a les 11:00 hores, les persones interessades podran fer les seues reserves fins esgotar existències a la pàgina web d’Idea. Això sí, només s’admetrà el pagament amb targeta bancària, amb un límit de compra de 6 bons per persona, com ja es va fer al primer repartiment.\nRecordem que amb la targeta d’Alzira els ciutadans disposaran de 50 euros per a gastar-los al comerç local dels quals ells només n’hauran pagat 30 i l’Ajuntament, 20. Així doncs, entre les dues emissions dels bons, l’Ajuntament haurà aportat a l’economia local un total de 200.000 euros que la ciutadania podrà utilitzar als 360 comerços adherits a la Targeta d’Alzira que es poden consultar al web del portal del comerciante.\nLa data de límit d’ús dels primers 2.000 bons és el 15 de desembre i, per a la segona emissió, el 31 de desembre. Els bons es podran adquirir, exclusivament amb la cita prèvia, a les dependència d’IDEA. Escoltem l’alcalde d’Alzira, Diego Gómez, en l’informatiu:\nCategories Comerç, Economia, IDEA, Informatius Etiquetes bons comerç, comerç local, targeta Alzira Deixa un comentari Navegació per les entrades


14 de març de 2017 14 de març de 2017 Catalunya Directe TerrassaNo comments\nCiutadans de Terrassa insta a l’Ajuntament a transformar el Casal de Can Parellada en Centre Cívic a través del seu regidor David Aguinaga\nUna transformació al Casal de Can Parellada. El regidor del grup municipal Ciutadans (Cs) a l’Ajuntament de Terrassa, David Aguinaga, ha anunciat que en la propera Junta de Portaveus Cs instarà al ‘Area de Serveis Generals i Govern Obert’ a “iniciar els tràmits pertinents per transformar el Casal de Can Parellada en Centre Cívic”.\nAixí mateix, ha proposat un estudi tècnic del centre i del seu entorn amb l’objectiu de “ampliar la superfície actual, usant per a això els terrenys adjacents”, que són propietat de l’associació de veïns.\nDavid Aguinaga ha apostat per adequar l’equipament del casal amb nous serveis: “és necessari un centre de suport al CAP, una sala de lectura i un espai de magatzem per a les entitats veïnals”. I ha afegit que, “encara que el centre està actualment operatiu, s’ha quedat totalment obsolet”. Per això, ha insistit en la necessitat de “millorar la qualitat de vida dels veïns d’aquesta zona de difícil accés”.\nTagged: Casal de Can Parellada Ciutadans David Aguinaga


Díaz esperona els sindicats per «derogar la reforma laboral del PP»: «Us necessitem més vius que mai»\nLa vicepresidenta tercera promet en el congrés d’UGT suprimir l’herència laboral de Mariano Rajoy, malgrat que l’acord de Govern només ho contempla parcialment\n18 de de maig del 2021. 16:44\nAquest dimarts la vicepresidenta tercera i ministra de Treball, Yolanda Díaz, ha esperonat els sindicats perquè collin en les taules del diàleg social, en ple procés de negociació. «Derogarem la reforma laboral del PP», ha afirmat en el Congrés de l’UGT; sense afegir matisos sobre la parcialitat o totalitat de l’esmena. I per a això, Díaz ha considerat que «necessitem el sindicalisme més viu que mai».\nLes taules de diàleg social estan obertes i les negociacions en curs. Aquest dimecres està prevista una nova reunió entre Treball, patronal i sindicats per continuar abordant la derogació de part de l’herència laboral del PP. En concret, actualment la taula discuteix sobre la prevalença del conveni sectorial sobre el d’empresa en el cas de les subcontractes i ha obert el meló de la simplificació de les tipologies de contractes a un total de tres: indefinit, temporal per a pics d’activitat o substitució i de formació.\nEl nou rei de les renovables a Espanya: patrocinador de l’Atleti i exgendre de Florentino\nDíaz ha manifestat les seves convergències amb les tesis sindicals, cosa que tocant a la reforma laboral demana dissentir de les patronals. «Derogarem la reforma laboral del PP», ha dit la vicepresidenta. En el Congrés de l’UGT no ha recorregut a eufemismes com la «modernització del mercat laboral», com la va traslladar a Brussel·les en els components del Pla de Recuperació i Resiliència.\nLa vicepresidenta tercera ha promès tenir aprovats al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) els aspectes relatius a la reforma laboral del PP abans d’acabar l’any. Per a això es recolza en les centrals, en contra dels postulats de la CEOE –que afirma que ‘ara no toca’– i amb diferències públiques amb l’ala més conservadora econòmicament del Govern.\nPatronal UGT Sindicats Yolanda Díaz Reforma laboral


El LibreOffice Basic us permet calcular les diferències de data i d'hora convertint els valors de data i d'hora en valors numèrics continus. Després de calcular la diferència, les funcions especials s'utilitzen per reconvertir els valors als formats de data i hora estàndard.\nPodeu combinar els valors de data i hora amb un únic número de decimal flotant. Les dates es converteixen en enters i les hores en valors decimals. El LibreOffice Basic també admet el tipus de variable Date, que pot contenir una especificació d'hora que consta d'una data i una hora.


Entrades de l'amnèsia Eivissa 2011 - Solo Ibiza\nEntrades de l’amnèsia Eivissa 2011\nDilluns la gran explosió d’entrades Cocoon amnèsia Eivissa 2011\nL’amnèsia està celebrant amb èxit aquesta llegendària festa plena de color i el so. La discoteca amb el millor so de guardonat del món es posa al peu de Sven Väth. Aquest any es presenta de la bogeria amb les incorporacions de Ricardo Villalobos, Richie Hawtin, Thomas Melchior, diu boig i la bogeria de Gabriel Ananda i Dominik Eulberg en un demolisher duet. I no ser els únics. Aquest any apareix en noms Ibiza més conegut en el panorama internacional com Lawrence, James Holden, André Galluzzi, Luciano, Miss Kittin i Tobi Neumann. No us podeu perdre la música en directe de Jack Sienkiewicz, comprar Gerber o o Martin Buttrich. Aquest any menys que mai, no hauries de perdre un dels festivals d’estiu. Capoll.\nEl dimarts esclata aquesta nit amb entrades Eric Prydz i Annie Mac amnèsia Eivissa\nL’espectacle més nou i esperat de l’amnèsia. Dos nom propi que prometen una nit espectacular. D’una banda, Annie Mac, organitzada per la BBC Radio 1 i vaixell logo de l’electrònica atrapa a la terrassa de l’amnèsia i estranys. Amb la seva peculiar visió del món, Annie presentarà a ells grans provenen de tots els racons del planeta incloent-hi noms tan autèntics com Boys Noize, Tiga, Skream, ase & estat o Benga. L’Eric Prydz no té nom. Després d’arrassar a la victòria a Londres amb Epic, el dilluns tanca la barra per obrir el restaurant. Amb una música d’avantguarda que sorprèn a tots, Eric està disposat a utilitzar tot el poder de l’amnèsia per obtenir una Mostra només. No us ho perdeu.\nEl pas esquerra dimecres per les entrades de Trojan amnèsia Eivissa 2011\nSi buscat darrera en els darrers setze anys per Ibiza, segur que ha vist alguns d’ells impactants cartells anunciant-Trojan. Potser llavors el seu nom era l’assassí de vaca i la discoteca no era l’amnèsia. Potser l’assassí Trojan no passi desapercebut per a ningú. Un nou canvi de destinació acabar anomenant-lo la Troia. Aquest any torna a l’amnèsia com assegurança de vida. I és que el partit més màgic, transgressional i autèntica de rendiments Ibiza a inundar-nos amb el seu estil únic que ha fet suportar a través de l’època.\nCrema per la nit de dijous les entrades amnèsia Eivissa 2011\nSi hi ha un clàssic, un apte per a tots els públics, dóna igual d’on mars o d’on vénen, que és crema. O el més vell recorda quan va començar aquest espectacle que reuneix milers de fans cada estiu llest per escoltar música en la seva forma més pura. Gairebé tots els grans artistes internacionals han passat per la sala per gaudir al públic més febril. Una nit que crema no és qualsevol nit.\nVull meu Eivissa MTV aquelles entrades de divendres amnèsia Eivissa 2011\nTots els divendres de juliol i agost es va celebrar un esdeveniment del qual proporcions desconegudes. El canal MTV és plantat a l’amnèsia d’organitzar un esdeveniment que pretén desbordar les multituds. Amb la col·laboració d’artistes com Duran Duran, Tiga, Riva Starr, Magda, Erol Alkan, SNOOP DOGG, M.A.N.D.Y., ROBYN o PRIMAL SCREAM, les actuacions s’emetrà a través d’aquesta corda coneguda per més de 25 països de tot el món. Vull que el meu Ibiza MTV\nLa gran festa de la Matinée dissabte entrades Amensia Eivissa 2011\nNo vagis, no entrar o pot pensa aturar si el seu moral evita que vostè. El partit més escandalós que mai va tenir l’illa. Li posen les mans al capdavant. Se li adverteix. Tech-House i dance música per a una nit que planteja les entrades de temperatura i d’escapament. Un partit com mai han conegut. Més de cent cinquanta mil persones a l’any no és una broma. Una nit a viure sense complexos amb Loorde i Dj completo J. Louis, Taito Tikaro.\nEl diumenge Pop Star-escuma partit entrades amnèsia Eivissa 2011\nBrian Cross descarta la setmana intensa amb la seva barreja de pop i casa en una combinació única i fascinant. La barreja és impagable. La millor casa s’uneix a les veus del panorama nacional i internacional. Sophie Ellis Bextor, Inna o Rozalla li poc a aquells amb menys coneixements. Si parlar de Monica Naranjo, la veu ens sona gens. Si sumem la nit de Pop Star Marta Sánchez, que no va oblidar fàcilment.\nObtenir les seves\nSi no sabeu com arribar a la discoteca no es perdi les nostres direccions i mapa a la pestanya d’Amnèsia Eivissa.\nPer descomptat, vostè pot aconseguir les entrades amnèsia Eivissa 2011 a la nostra web de bitllets discoteques d’Eivissa


DES DE L'ESCOLA: de març 2012\nAl comentarista anònim del darrer post.\nNo llegeixis la tristor, ni a l'entrada ni al poema. Llegeix l'esperança de que serem capaços de fer possibles altres camins, veritables alternatives.\nMai el pensament únic ha fet callar a les persones... Penso que estem en un moment en el qual sorgiran altres moviments, altres forces que donaran el tomb a una situació que no ens agrada.\nNecessitem altres pensaments, altres accions. I la soledat que reivindico és la que ens ha de permere tenir més camins col.lectius.\nMorin reivindica aquesta esperança per moure les consciències i avançar cap un món millor. Crec que estem en el camí.\na 0:52 7 comentaris:\nNecessito un parèntesi. Aquest trimestre que s'està acabant ha estat molt intens i encara ho és. No s'acaben les raons per escriure però necessito reposar les idees. M'arriben masses informacions, reflexions, debats... que no tinc temps de pair. Necessito temps per desgranar possibilitats.\nDeixo, provisionalment el bloc. La darrera vegada que el vaig deixar començava una nova etapa política al nostre país (desembre del 2010). L'etapa ha estat decebedora -i ho és-, potser més del que esperava.\nAra deixo el bloc a les portes d'una vaga general que farem, però em sembla que no sabem exactament amb quina finalitat. El pessimisme, el discurs únic, la no crítica,... s'apodera de tots nosaltres i continua fent-nos combregar amb rodes de molí. Nosaltres o el caos, ens reepeteixen constantment.\nPotser la única bona notícia de tants mesos ha estat la condemna al Sr. Matas. Esperant l'indult i que no sigui dit...\nEspero reprendre el fil ben aviat. Mentrestant ja sabeu on podeu trobar-me.\nI per acabar un poema en el dia mundial de la poesia. Un poema que li posaria per títol: Poema de la soledat acompanyada\nper la més gran soledat irreducta.\nEl bloc és una mena de situació imprevisible que fa de vàlvula per disminuir la pressió. Funciona també com una crònica.\nLes entrades es van elaborant i , de tant en tant, apareixen.\nSón poc regulars. A batzegades.\nAmb un peu a terra, a l'escola... No seria capaç d'explicar allò que no he viscut. Parlo de la realitat, de la meva realitat.\nDel temps i de l'espai. De l'amor i del desamor. De l'escola i l'educació. De tu i de mi.\nDebat final en el seminari de Palma sobre els ritmes i temps a la infància.\nLes mestres assistents -els mestres s'han quedat a casa preparant la bugada i el dinar...- exposen les petites propostes que han fet per millorar les seves escoles. Escoletes, aules d’educació infantil, algun servei extern...\nM’expliquen que això de la necessitat d'aplicar altres ritmes a l'escola, ja no és una qüestió nova i que s’està estenent a moltes escoles. Potser és veritat. Noto que els que més ho necessitem som els mestres, ja que sinó som capaços d’aplicar-nos aquesta idea a nosaltres mateixos potser no serem capaços de fer-ho a l’aula.\nLa sessió es fa llarga (4 hores d’un matí de dissabte), però és diversa, enriquidora, senzilla, parteix del que la gent s’imagina i planifica, amb major o menor fortuna, amb més o menys possibilitats.\nParlem de les propostes. Recordem una vella fórmula (el Paco Imbernon me la va ensenyar) per mesurar les possibles accions a emprendre. La Urgència i la Importància són dos factors que s’han de sumar (segurament els hem d’equilibrar més ja que acostumem a fer allò que és urgent i sempre passa per davant del que és important). La Viabilitat multiplica (si és zero, més val que no ho intentem encara que sigui molt urgent i molt important... o que estudiem millor aquesta variable).\nEstablir prioritats passa també per saber on podem començar per tenir una mica d’èxit. Que les coses ens surtin bé també ens ajuda a continuar. La nostra autoestima ho agraeix.\nEtiquetes de comentaris: ritmes\nDijous 15, al Cosmocaixa, convidat pel meu amic David Vilalta, participo en un debat amb en Daniel Inerarity, filòsof, per parlar de política i educació.\nQuatre punts de la meva reflexió.\nL'educació i els problemes educatius tenen una característica Política (en majúscula) i no merament tècnica.\nL'educació contribueix a transformar la societat, o no...\nLes polítiques educatives (la política quotidiana, amb minúscula) han de canviar de forma radical, si volem millorar l'escola.\nTenim un camp d'actuació i de transformació possible que passa per rellegir la nostra feina (la nostra professió) des d'un punt de vista polític.\nUna reflexió que no acostumem a fer potser perquè ens han manllevat la pssibilitat i viabilitat de fer-la. I potser cada vegada es fa més necessària.\nEl curs de Menorca, sobre ritmes i temps de la infància, va començar amb aquest poema de Sergi Cleofé, recitat per Na Júlia. No vam tenir millor manera de començar.\nServar els fills,\nVersar els mots,\nServar els mots,\nVersar els fills,\nAmb la tinta de la vida\ni anar omplint les pàgines blanques\nServar per conversar.\nVersar per conservar.\nServar i observar.\nServar, servar, servar...\nServar un infant: tenir-lo damunt, aguantant-lo amb els braços o dins la falda perquè no caigui.\na 4:30 1 comentari:\nEn algun seminari de formació d’interins, els hi fèiem fotografiar les parets de l’aula. Després els hi havíem fet analitzar i comentar. En la darrera vegada que ho vaig fer els hi vaig preguntar que observessin tres aspectes:\nPercentatge de producció de l’alumnat, de l’escola i editat fora.\nQuantitat d’espai ocupat i d’espai gestionat per l’alumnat\nCom quedava reflectida la diversitat de l’aula en les seves parets.\nA partir d’aquestes preguntes s’obria un debat i una reflexió, sobre la informació que ens aporten les parets de l’aula, respecte de l’escola, dels aprenentatges que es fan a l’aula, de la metodologia que es fa servir...\nAlguns mestres em deien que era la primera vegada que veien les parets de l’aula. Alguns havien entrat a meitat de curs o d’altres havien anat penjant materials... però la quotidianitat feia invisibles tot el contingut.\nAturar-se a mirar és molt important a l’escola. Fem les coses per rutina i, de vegades., no acabem d’entendre que per tal que els nois i noies reconeguin la seva aula com a pròpia, hem de canviar els paràmetres de la seva organització. Podem començar per les parets, per l’espai en general... és l’inici. Després pot venir el temps. I seguidament...\nEtiquetes de comentaris: aula, visible\nAmb aquest nom faig tres seminaris amb mestres d'educació infantil i primària a les Illes. A cada seminari més de 40 persones.\nFem una primera sessió per freflexionar el perquè ens hem de proposar uns ritmes diferents i uns temps més adequats als infants. A partir d'aquí els assistents van desgranant propostes, presentacions, reflexions...\nSón curiosos alguns detalls:\n1. Com els entorns faciliten molt la feina, encara que, de vegades, no es poden escapar dels ritmes trepidants. Entorns rurals, de poble, amb espais amplis als centres... faciliten molt la feina de les mestres que fan plantejaments més pausats.\n2. Com a l'educació infantil es més fàcil que a la primària. No hi ha tanta pressió, ni de famílies, ni de currículums... Malgrat que de vegades també hi ha pressió, de primària, per exemple...\n3. Quan l'equip directiu hi està implicat, la cosa rutlla. Sinó, les dificultats augmenten, perquè cal estar atent als resultats -com si no ens importessin a nosaltres!\n4. En el millor dels casos, imprimim un ritme lent a les aules, però els mestres anem estressats. Fer una escola una mica contracorrent ho porta això.\nEn aquests seminaris aprenc molt. N'estic convençut. Em retroalimenten i justifiquen que continuem parlant d'escola, mestres, innovació, renovació, lentitud... revolta, insubmissió, autonomia... nen i nena, noi i noia... equip, cooperació, formació... emancipació, equitat, solidaritat, cooperació... valors, ètica, moral... EDUCACIÓ.\nEtiquetes de comentaris: Educació lenta, Formació\na 4:19 Cap comentari:\nEl fotògraf que volava... Avui, dimecres, hem tingut una sessió irrepetible amb en Joan Guerrero. El nen que va nèixer a Tarifa, el país del vent, amb una capsa de llumins com a màquina de fotografiar de joguina...\nEl Joan busca l'emoció en les fotografies, atrapar en el seu rodet analògic, la vida i l'ànima de les persones per tal de fer-les immortals.\nEls nens i nenes de 3r, han estat una hora i mitja atents, fent preguntes, atrapats per les seves històries i les seves fotografies.\nUn regal que ens ha fet el Joan a tots els que hem tingut el privilegi d'escoltar-lo.\na 2:30 1 comentari:\nEls nois i noies de tercer han imaginat que passa per dintre una màquina de fotografiar. Com és que poden fer fotografies aquestes petites caixetes. Hem aprofitat per veure màquines antigues, per dintre, per fora...\nLes propostes han estat imaginatives, agosarades, desenfocades -es tracta de fotografies..: han aparescut paraules relacionades amb la llum: atrapar, gravar, enganxar...\nDintre la màquina des de aparells que llencen tinta, miralls i cables que giren la imatge, corrioles i rodets que van portant la llum de l'exterior a la fotografia.\nTot un exercici que ens serveix per continuar fent-nos preguntes. I l'ull? És com una màquina de fotografiar? Fem fotografies amb els ulls: els tanquem, els obrim un instant i els tornem a tancar. A dintre nostre hi conservem la imatge que hem vist, encara que de seguida se'n va...\nLa màgia d'aprendre. La màgia de fotografiar.\nEtiquetes de comentaris: aprenentatge, màgia


Almenara ofereix cursos d'espanyol per a famílies ucraïneses refugiades | Castelló Extra\nAlmenara ofereix cursos d'espanyol per a famílies ucraïneses refugiades\nEl Centre de Formació de Persones Adultes Paulo Freire ha iniciat una sèrie de cursos d’espanyol per a les famílies ucraïneses que estan vivint a Almenara refugiades per la guerra al seu país. El Director del Centre FPA Paulo Freire, Juan Pedro Navarro, ha assenyalat que “seguint la nostra línia de solidaritat i de facilitar la integració i atesa la necessitat que estava sorgint hem decidit formar aquests grups d’espanyol per a les famílies ucraïneses perquè coneguen l’idioma i així facilitar les seues relacions i integració”.\nL’alcaldessa d’Almenara, Estíbaliz Pérez, ha destacat una vegada més “la gran funció social, educativa i integradora que realitza el Centre FPA Paulo Freire d’Almenara amb aquesta nova iniciativa destinada a les famílies ucraïneses que ja resideixen en la nostra localitat gràcies també a la solidaritat dels nostres veïns i veïnes amb la cessió d’habitatges i als diversos programes empresos”.\nPensant que la majoria de persones ucraïneses es troben en habitatges a la Platja Casablanca, els cursos s’imparteixen en el Centre Social Miguel Hernández situat en el nucli marítim els dimarts i dijous de 10 a 12 hores al matí. També existeix una opció per als qui estiguen en el nucli urbà, que seria els dimarts i dijous de 5 a 6 de la vesprada en l’edifici del Centre FPA Paulo Freire. La intenció és prolongar aquests cursos fins al mes de juny amb possibilitat d’ampliar a l’etapa estival. Aquests cursos d’espanyol per a persones ucraïneses se sumen als d’espanyol per a estrangers que es realitzen dins de la programació anual del Centre FPA Paulo Freire.


Inici > Mig centenar d'empreses ofereixen 75 oportunitats laborals en el Fòrum d'Ocupació de l'ETSE-UV\nEl Fòrum d'Ocupació i Emprenedoria en línia de l'ETSE de la Universitat de València va tindre lloc el dilluns passat 24 de maig amb mig centenar d'empreses participants que van recolzar l'esdeveniment amb la seua presència. Amb l'objectiu posat en les pràctiques professionals, la trobada va ser un pont entre l'estudiantat i les 50 entitats assistents. Més de 150 alumnes i alumnes de grau i màster del centre van poder accedir als 75 llocs de treball i beques que es van oferir i que es troben en l'apartat d'ofertes de treball d'UVocupació.\nLa programació del Fòrum va estar centrada en la mateixa temàtica amb la taula redona ‘Les pràctiques externes com a instrument clau per a la inserció laboral de l'egressat ETSE’. Com a novetat, en aquest fòrum, la secció de xats amb l'empreses es va dividir en dos blocs. D'aquesta manera, el diàleg i atenció virtual amb les companyies per a la futura inserció laboral va durar unes dues hores, aconseguint així que l'alumnat poguera traure-li el màxim profit.\nLa trobada va començar a les 10.30h amb la inauguració institucional a càrrec de la rectora de la UV, M.ª Vicenta Mestre, la vicerectora d'Ocupació i Programes Formatius de la UV, M.ª Adela Valero , el director general per a l'Avanç de la Societat Digital, Juan Ignacio Torregrosa, el director de l'ETSE, José Rafael Magdalena, i la directora d'UVocupació, Marisa Quintanilla.\nJuan Ignacio Torregrosa López, el director general per a l'Avanç de la Societat Digital, va remarcar “el suport decidit des de la Generalitat a aquests fòrums d'ocupació”. “Realitzar pràctiques és fonamental per a l'alumnat, és el primer contacte amb el món laboral”, va afirmar Torregrosa, recordant que en aquest sector, el 30% dels estudiants que fan pràctiques en empreses, acaben sent contractats per les mateixes empreses.\n"Són fonamental aquest tipus de trobades ja que afavoreixen la unió entre les empreses i les universitats”, va afirmar el nou director de l'ETSE José Rafael Magdalena, qui va animar als i les alumnes a “interactuar amb les empreses perquè puguen descobrir tot el potencial que teniu”.\nLa rectora M.ª Vicenta Mestre va recordar que estàvem davant un fòrum “especial”, ja que era l’últim de la nova modalitat de fòrums virtuals que va encetar la UV enguany i la primera del nou director de l’Escola. A més, és un fòrum destacat “perquè les titulacions de l’ETSE, titulacions de futur immediat, són professions que la pandèmia ha posat en relleu”. Mestre va agrair al servei d’UVocupació i a l’ETSE el seu treball en fer possible aquest fòrum, així com a les empreses per comptar amb la UV i l’estudiantat per participar.\nLes ponències van comptar amb representants de destacada trajectòria i integrants de prestigioses companyies. Aquesta secció va ser un enriquidor intercanvi entre els expositors que van donar exemples útils i consells als possibles practicants i futurs treballadors.\nPots reproduir la sessió íntegra de l'ETSE ací


Appartamento Pista Stelvio Bormio Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVIa Per Piatta 20, Eira, Bormio, Itàlia, 23032 - Veure al mapa\nMés informació sobre Appartamento Pista Stelvio\nDissenyat tant per oci com per negoci, Appartamento Pista Stelvio està situat idealment a Bormio; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAppartamento Pista Stelvio ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar.\nL'ambient de Appartamento Pista Stelvio es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Appartamento Pista Stelvio és una selecció idònia per a la vostra estada a Bormio.\nCal que informeu el Appartamento Pista Stelvio de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.