La Maternitat d’Elna, una illa de pau – Cavall Fort\nEn un petit poblet de Catalunya Nord, després de la Guerra Civil espanyola, una noia suïssa va ajudar centenars de mares exiliades a parir i cuidar els seus fills. Va crear una illa de pau en un oceà de destrucció.\nEl final de la Guerra Civil espanyola, l’any 1939, va obligar molta gent a marxar a l’exili fugint de les represàlies dels vencedors, la fam i la misèria. Al principi d’aquest mateix any, mentre les tropes de Franco avançaven pel territori català, gairebé cinc-centes mil persones van passar la frontera amb França. Famílies senceres arribaven al país veí travessant a peu els Pirineus. Estaven morts de fred, gana, esgotament… I molt apesarats pel que deixaven enrere. Però tenien l’esperança que a l’altra banda de les muntanyes els acollirien.\nLes autoritats franceses es van veure desbordades per l’arribada de tanta gent. Van tancar tothom en camps de refugiats improvisats a les platges d’Argelers, Sant Cebrià i Barcarès. I, més tard, també a Ribesaltes.\nEren espais envoltats de filats i vigilats per soldats, on pràcticament no hi havia aixopluc i escassejava l’aigua potable i el menjar. D’allà no se’n podia sortir. Separaven homes i dones; les famílies no estaven juntes.\nLes males condicions\nEl fred, la gana, la set, la malaltia, la mort i la desolació eren el pa de cada dia dels refugiats. La situació era especialment desesperant per a les mares amb nens petits o per a les dones embarassades, que havien de tenir els seus fills en aquelles condicions. Gairebé tots els infants que naixien en aquells camps morien.\nPer sort, l’Elizabeth Eidenbenz va decidir fer alguna cosa per aquestes dones i nens refugiats, i tot va canviar.\nELISABETH, MESTRA I VOLUNTÀRIA\nElisabeth Eidenbenz (Suïssa, 1913-2011) va ser una mestra suïssa. Creia en el voluntariat com una manera d’ajudar la gent que més ho necessita. Quan tenia poc més de vint anys, va esclatar la Guerra Civil espanyola. Es van bombardejar ciutats i pobles, i es va provocar molta penúria entre la població. L’Elisabeth i l’organització a la qual pertanyia, el Servei Civil Internacional, volien socórrer la gent que patia a causa de la guerra. L’Elisabeth es va ocupar d’infants i dones, sovint embarassades o amb criatures petites.\nUna maternitat a Elna\nL’experiència de l’Elisabeth a Espanya havia fet pensar als seus companys del Servei Civil Internacional que ella podia dirigir una maternitat per a aquelles dones dels camps de refugiats. No s’ho va pensar dues vegades! Després d’un primer intent al poble de Brullà, va aconseguir obrir una nova maternitat al castell abandonat de Bardou, al municipi d’Elna. Era el desembre de 1939 i ja havia començat la Segona Guerra Mundial.\nBarraques dins dels camps\nL’Elisabeth i el seu equip anaven pels camps de refugiats buscant les dones embarassades. En els camps, van establir una zona de barraques on s’estaven, amb millors condicions, les dones que encara no podien entrar a la Maternitat. Allà també s’instal·laven les mares i els seus fills quan tornaven d’Elna.\nDe castell a casa de mares\nEl vell casalot de Bardou tenia capacitat per a unes cinquanta mares, que es repartien en cinc habitacions batejades per l’Elisabeth amb noms de ciutats: Barcelona, València, Bilbao, Santander i Madrid. També hi havia una sala de parts i una habitació gran per als nadons. La cuina i l’ampli menjador es nodrien principalment d’articles que venien de Suïssa, com ara la llet en pols, i productes que sortien dels horts, els arbres fruiters i la petita granja de la Maternitat.\nUna de les coses que apreciaven realment les dones procedents dels camps era poder-se desfer de la porqueria, la sarna, els polls, les puces i la roba que portaven posada des de feia tant de temps. “La brutícia, al final, t’acaba embrutant com a persona”, ens diu l’Assumpta Montellà, una historiadora que va conèixer l’Elisabeth i algunes mares d’Elna i en va difondre la història. Ella recorda una frase que deia l’Elisabeth: “La Maternitat era una illa de pau en un oceà de destrucció”.\nDe les gairebé sis-centes criatures que van néixer a la Maternitat, unes quatre-centes eren fills i filles d’exiliades republicanes. Les altres pertanyien principalment a famílies jueves perseguides pels nazis.\nMúsica i festes, malgrat tot\nL’Assumpta també explica que l’Elisabeth, a més, es preocupava de l’estat d’ànim de les mares. Per a ella, era important celebrar dies assenyalats com els aniversaris, el Nadal, etc. I també prestava especial atenció a la música: l’Elisabeth havia llogat un piano i comprat un gramòfon, i ella mateixa tocava la guitarra. A la Maternitat d’Elna s’hi cantava sovint. Curiosament, Pau Casals, exiliat a Prada de Conflent, hi ajudà econòmicament.\nEl petit Guy\nL’arribada de l’exèrcit alemany al sud de França va comportar molts problemes a la Maternitat, que acabaria formant part de la Creu Roja suïssa. Els alemanys sovint hi anaven a buscar mares i infants jueus, que havien arribat allà a causa de la persecució nazi. L’Elisabeth intentava fer-los fora amb un crit, “Això és Suïssa!”, recordant-los que aquest país s’havia declarat neutral davant la guerra.\nQuan va néixer en Guy, de família jueva, l’Elisabeth va ocultar-lo a la Maternitat durant molt de temps junt amb la seva mare. Sempre que podia, duia el petitó fins a un poble proper perquè el seu pare, que hi vivia amagat, el pogués veure.\nL’abril de 1944 l’exèrcit alemany va tancar la Maternitat. Durant una mica més de quatre anys, hi havien nascut 597 criatures. Les mares estaven convençudes que la iniciativa de l’Elisabeth havia salvat els seus fills d’una mort segura.\nAl cap d’uns anys, en Guy Eckstein va tornar a Elna i va decidir buscar l’Elisabeth, que ja era molt velleta. Creia que calia fer-li un homenatge. S’hi van sumar el poble d’Elna i, després, moltes més persones. També les famílies que han decidit posar Elna o Nael (anagrama d’Elna) als seus fills, convençudes que és necessari tenir sempre presents els valors de l’Elisabeth Eidenbenz i la Maternitat d’Elna.\nDe gran, l’Elisabeth va rebre nombrosos reconeixements per la seva tasca, com ara la Medalla dels Justos entre les Nacions, atorgada per l’Estat d’Israel l’any 2002, o la Creu de Sant Jordi, concedida per la Generalitat de Catalunya el 2006.\nL’edifici de la Maternitat, el castell de Bardou, avui és un museu dedicat a explicar què va ser la Maternitat d’Elna.


Sepes, atención domiciliaria. Servicios de proximidad y equipo de apoyo a domicilio: La dieta mediterrània, una ajuda per a la tercera edat.\nHome » Blog » La dieta mediterrània, una ajuda per a la tercera edat.\nLes persones majors que presenten algunes dificultats cognitives a causa de l’edat poden reduir aquests riscos de deterioració amb la dieta mediterrània, segons un estudi publicat en Journal of the American Geriatrics Society per a la Fundació Salut en Envelliment d’Estats Units.\nEls mateixos resultats es van donar per a aquells majors que segueixen la coneguda com ‘MIND diet’, una versió de la dieta mediterrània que inclou 15 tipus de menjar, considerada com a saludable per al cervell i, per tant, per al sistema cognitiu. Aquesta dieta és rica en verdures de fulla verda, altres verdures, nous, bayas, jueves, cereals, mariscs, aus de corral, oli d’oliva i vi.\nAixí, els investigadors informació de 5.907 majors que van participar en l’estudi Salut i jubilació, completant un qüestionari en el qual se’ls preguntava pels seus hàbits alimentosos. A més, es van mesurar les habilitats cognitives d’aquests, en concret, les de memòria i atenció.\nUn 35% menys de deterioració cognitiva\nGràcies a aquests resultats s’ha pogut evidenciar que aquells que ingereixen aliments de la dieta mediterrània i la ‘MIND diet’ van obtenir un millor resultat en els test d’habilitats cognitives, enfront d’aquells que no segueixen una dieta saludable. En concret, els majors que si segueixen aquests dos tipus de dieta han mostrat un 35 per cent menys de risc de deterioració cognitiva; mentre que aquells que ho fan de forma “moderada” han presentat un 15 per cent menys de risc.\nEn termes generals, l’estudi ha demostrat que seguir una alimentació saludable basada en la dieta mediterrània i ‘MIND diet’ està relacionat amb una millor funció cognitiva, així com un menor risc de presentar discapacitat cognitiva en uns anys.


Tret de sortida literari per al centenari de la Fila - tornaveu\nTret de sortida literari per al centenari de la Fila\nPàgina interior del conte '100 anys fent Fila'\nAmb el text de Jesús Serrano i els dibuixos de Jordi Alfonso, el llibre és un bon regal per a tots els 'fileros'\nPúblic a la presentació del llibre el passat 7 d'abril.\nPortada del conte.\nbandes de música, Unió Filharmònica dAmposta\nLa Unió Filharmònica d'Amposta fa 100 anys i mira amb força el futur que té al davant. És per això que a punt d'encetar els actes que homenatjaran el seu centenari, ha publicat el llibre 100 anys fent Fila, una edició cuidadíssima que adapta la història de la societat musical per als més joves de la casa, tot i que el llibre no rebutja els lectors més grans que trobaran condensats 100 anys de vivències i d'arrelament a Amposta. Amb els textos de l'historiador i escriptor Jesús Serrano, el volum conté les il·lustracions de Jordi Alfonso, un tàndem que ja havia publicat històries infantils com les de la sèrie Miquelet Set Encàrrecs.\nLa decisió de condensar la història en un llibre infantil és una decisió que demostra que la Fila, tal com es coneix entre els seus, mira cap al futur. "A través del personatge de la Pepita la Solfes traço de forma resumida la història de la banda, de manera que els lectors poden empatitzar més amb els fets relatats a partir del personatge principal", exposa Jesús Serrano, que en l'escriptura del llibre ha volgut mantenir certs localismes, així com expressions amb què els membres de la societat musical se senten identificats com ara educandos en comptes d'estudiants o el mot fileros per definir tots aquells qui formen part de la família de la Unió Filharmònica d'Amposta. "He comptat amb la correcció lingüística del professor de literatura i corrector Miquel Àngel llorenç Oltra, que, a més, és músic de la Fila", apunta Serrano.\n"L'objectiu és que el llibre sigui atractiu sigui quina sigui l'edat del lector, però volíem que fos especialment indicat per als més joves", explica Núria Gómez, presidenta de la Fila. El llibre 100 anys fent Fila ja s'ha presentat en públic el passat 7 d'abril i coincidint amb Sant Jordi, es podrà trobar a la parada de la Fila a Amposta, on Jesús Serrano signarà exemplars.\nL'aparició del llibre caldeja el terreny per a l'acte inaugural del centenari de la Fila, que se celebrarà dissabte 29 d'abril, dia que exactament complirà 100 anys de la primera actuació documentada de la societat musical, un concert amb motiu del bateig de la filla de Jaume Nicolàs, fundador no només de la Fila, sinó de la Lira Ampostina, la segona gran banda del poble, i que l'any passat celebrava el seu centenari. Segons Gómez, l'actuació inaugural del centenari serà innovadora per la manera com combinarà l'actuació musical amb certs elements teatrals que ajudaran a fer més visible la història de la banda.\nA partir d'aquí la Fila pretén donar un nou caire tant a actes propis com la Trobada Anual de Bandes Juvenils (3 de juny), amb la incorporació d'elements audiovisuals i d'un grup teatral que aportarà humor, com amb l'organització d'un acte tan emblemàtic dins del calendari de les bandes com la 36a Trobada de bandes de Catalunya, esdeveniment que compta amb la coorganització de la Federació Catalana de Societats Musicals i que se celebrarà a la tardor. "Pretenem introduir novetats en aquest acte, introduint canvis en la seva estructura de passacarrers, en benefici d'un acte més concentrat on les bandes actuaran en un parc d'Amposta", exposa Gómez. No manquen les idees en una societat plena de vida, il·lusionada per celebrar el seu primer centenari.


Quant t’importa el que pensen els altres? – COACHING\nQuant t’importa el que pensen els altres?\nClar, és que si dic això… Clar, és que si opino diferent… Clar, és que si expresso el que sento…\nQuè pensaran els altres de mi? Segur que pensen que sóc beneit/a, pensaran que no sóc eficient o possiblement no els hi cauré bé. Segur que em jutgen i em critiquen perquè no sóc extrovertit o extrovertida, no sóc divertit o divertida, no sóc inteligent, no sóc original, no, no, no…\nI si no participes, no opines, no expresses i no dius el que penses o el que sents, no pots caure malament, ni poden jutjar-te o criticar-te? I no és tant sols això, si t’accepten, per no ser tu mateix/a, t’estan realment acceptant? De que serveix? A qui vols agradar o no agradar?\nNo podem controlar com ens veuen els altres, que ens jutgin o ens critiquin. Pro si podem decidir fer allò que ens faci senti millor amb nosaltres mateixos.\nTan si decideixes expressar el que sents o no, participar més o menys, dir o no dir, que el que decideixis sigui allò que et faci sentir millor amb tu mateix. Perquè aquelles coses a les quals tenim por poden passar de les dues maneres, però el que estar clar és que si estàs a gust amb tu mateix i amb el que fas, la resta és molt menys important, ja que el teu benestar queda per damunt de tot el que és incontrolable.\n← Coaching per adolescents\n5 claus per afrontar el setembre! →\n2 pensaments sobre “Quant t’importa el que pensen els altres?”\nCoaching Retroba't | Juny 11, 2015 a les 6:45 pm\nReblogged this on Coaching Retroba't and commented:\nEt preocupa molt la opinió dels altres?\nTere Carceller | Juny 12, 2015 a les 5:33 am\nEstic molt d’acord en tot el que diu l’escrit, Si deixes d’opinar perquè el que tu creus o penses, no és el que opina la majoria o simplement no és el que opina’n les persones que en tu, t’interessa agradar i ser acceptat . També deixes de ser tu mateix amb els teus pensaments i les teves idees.


Visites guiades per la Vilanova històrica\nLa passejada servirà per conèixer una part de la Vilanova històrica\nEs tracta de la darrera iniciativa del projecte Compartim, que promou a les escoles la relació entre famílies de diverses procedències\nLa setmana vinent, pares i mares de tres escoles vilanovines podran conèixer la part històrica de Vilanova i La Geltrú en el marc del projecte Compartim.\nEs tracta d'unes visites guiades a càrrec de Miquel Altadill, historiador de la ciutat.\nEn el cas de l'escola Sant Jordi, la visita del projecte Compartim es farà dimarts 21 de març. Per als pares, mares i familiars de l'escola l'Arjau serà dimecres 22. I per a l'escola Ginesta, dijous 23.\nLes famílies de les escoles que vulguin participar a la visita s'hauran d'inscriure a la secretaria de la seva escola, i presentar-se puntualment a la plaça de les Neus a les 15.15 h.\nEntre les activitats que organitzen hi ha hi ha xerrades sobre la diversitat de creences, estalvi a la llar, prevenció de violències masclistes, tallers de manualitats, de maquillatge, de meditació o de cuina senegalesa, marroquina o catalana i també visites a equipaments i llocs històrics de la ciutat..


Flurida Group Reception Inn Dezhou Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nYingbin St No.419, Decheng District, Decheng, Dezhou, Xina, 253000 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Dezhou, Flurida Group Reception Inn és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nFlurida Group Reception Inn també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Dezhou. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Dezhou, el Flurida Group Reception Inn és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que els clients presentin un carnet d'identitat o un passaport oficials i vigents a l'arribada. ATENCIÓ: a causa de la normativa local, el Flurida Group Reception Inn només pot allotjar ciutadans xinesos. Els clients han de presentar un document d'identitat xinès durant el registre d'entrada. Si no ets un ciutadà xinès, cal que triïs un altre allotjament.


ACTIVITATS D'EDUCADORS I MONITORS SAFRÀ SAFOR\nJocs senzills, manualitats, dibuix, música, jocs, balls, etc.\nProgramarà les seues activitats sent responsable del seu grup, prenent les decisions oportunes, coordinant-se amb la resta en labors d'ajuda i suport, i elevant les possibles propostes al Coordinador.\nComunicar-se fluidament i constantment amb el coordinador per a resoldre qualsevol tipus de necessitat.\nDiàriament elaborarà un comunicat d'incidències que farà arribar al coordinador.\n• Jocs senzills i fàcilment aplicables, com són els jocs populars (tella, corda, mocadoret, ...)\n• Manualitats, dibuix i papiroflèxia per a decorar l'espai dedicat al menjador amb motius adequats al moment (com poden ser Carnestoltes, Nadal, les distintes estacions de l'any, ...)\n• Música, jocs, balls i espectacles infantils, pensats per a potenciar, entre altres coses, l'expressió corporal i el sentit del ritme (jocs com la cadireta, lectura de contes i la seua interpretació...) .\n• Activitats esportives: futbol, bàsquet, voleibol, etc..\nSabies que més de la mitat del teu pes és aigua? Per tant, a més d'aportar-li al cos tots els aliments que necessita diàriament per a estar en forma, has de beure un mínim de 5 gots de líquid al dia.\nACTIVITATS D'EDUCADORS I MONITORS


Biblioteca Municipal Pere Blasi - Torroella de Montgrí - Dossier de premsa - El centre de descoberta de les Medes, al moll central\nEl centre de descoberta de les Medes, al moll central\nS'ampliarà tot per fer-lo més accessible als vianants, i s'hi construirà una pèrgola, un mirador i un magatzem\nLa construcció del dic de llevant va deixar sense la funció de protecció l'escullera de la part exterior del moll central. Aquesta pèrdua de funció s'ha entès que es pot repensar per reconvertir-lo en moll d'amarratge d'embarcacions esportives, convertint-lo en un nou moll del tipus claraboia, una plataforma de 121 metres de llargària.\nGràcies a l'ampliació d'aquest espai central, la plataforma tindrà una amplada de 31 metres. Aquest passeig, molt obert a l'accés exterior des del poble, allotjarà el centre de descoberta de les illes Medes, s'habilitarà una plaça ombrejada i també un espai de magatzem per a les arts de pesca. Tota aquesta esplanada serà pavimentada i la viabilitat del moll s...


Mata: “L’única ombra que penja sobre l”Acord del Botànic’ és el maltractament del Govern de Rajoy” – PSPV PSOE\nHome Corts Mata: “L’única ombra que penja sobre l”Acord del Botànic’ és el maltractament del Govern de Rajoy”\nEl portaveu socialista en Les Corts fa balanç dels dos anys de Govern amb Ximo Puig com a president de la Generalitat i incideix que “estem en un període de renaixement on tots els indicadors econòmics són millors i on solament hi ha motius per a seguir treballant per la senda correcta”\n“L’única ombra que penja sobre l”Acord del Botànic és el maltractament del Govern de Rajoy a la Comunitat Valenciana“. Així de contundent s’ha mostrat el portaveu socialista en Les Corts, Manolo Mata, qui ha fet balanç dels dos anys de govern que se celebren aquest diumenge 11 de juny.\nEl dirigent socialista ha recordat que “gens és igual que fa dos anys en relació a l’administració valenciana”. “Hi ha hagut un abans i un després i hem passat del que era un règim polític vinculat al PP, de nepotisme, clientelisme i corrupció a una administració de cristall, transparent que resol els problemes heretats, com les ajudes a l’habitatge o l’atur de totes les ajudes a la dependència però sobretot estem davant un govern que ajuda als quals més ho necessiten”, ha puntualitzat Mata.\nEl dirigent socialista ha aprofitat l’aniversari de la constitució del Parlament Valencià, així com de la signatura de l”Acord del Botànic, – l’11 de juny de 2015- , que va permetre conformar un govern de progrés, per a fer balanç de dos anys de “renaixement” on, tal com ha explicat, “tots els nostres indicadors econòmics superen la mitjana nacional; creixement, exportacions, fins i tot la nostra renda per càpita comença a repuntar”.\nMata ha destacat l’aposta decidida del Consell i del seu president Ximo Puig per la dependència, la sanitat, l’educació, per un urbanisme nou, que està regenerant les nostres platges i les nostres costes, per una agricultura sostenible, en definitiva “per millorar la vida de tots els ciutadans i ciutadanes”. De la mateixa manera ha fet valdre una nova etapa on “el diàleg, el consens i l’acord copen tots i cadascun dels espais de treball”.\n“Estem en una realitat totalment diferent on l’única ombra que penja sobre el botànic és el maltractament del Govern d’Espanya”, ha reiterat el dirigent socialista al mateix temps que ha denunciat “la injustícia que suposa que les nostres dotacions econòmiques estiguen molt per sota de la mitjana nacional, que les inversions de l’Estat i del Govern de Rajoy estiguen molt per sota de la mitjana nacional”.\nNo obstant això, el portaveu socialista ha assenyalat que davant esta situació de “discriminació i injustícia” que la Comunitat Valenciana fa anys suportant pels governs del PP, “el govern del Botànic ens ha fet recuperar l’orgull de ser valencians i de poder reivindicar ‘tots a una veu’ enfront del Govern de Madrid, per a viure en normalitat en igualtat de condicions, apostant pel plurilingüisme, per la sanitat universal, pel dret a un habitatge digne, per una renda d’exclusió social, en definitiva, per ajudar als qui més ens necessiten”.\nPer a Mata han sigut dos anys replets de motius per a seguir treballant per la senda correcta, perquè “la de la desvergonya i el saqueig de les arques públiques s’ha acabat”, ha conclòs.


Cita prèvia - Golem Blanes - Escalada & Fitness\nVINE A ESCALAR AMB NOSALTRES\nCom que ens veiem amb l’obligació de preservar la salut dels nostres usuaris i treballadors passem a especificar la normativa a seguir:\nObligació de rentat-se de mans abans d’entrar a la sala. Hem instal·lat un punt de desinfecció situat a l’exterior de la porta d’entrada.\nA l’entrada de la sala us pendrem la temperatura corporal, amb el termòmetre digital sense contacte.\nObligació de l’ús de magnesi líquid. S'utilitzarà sempre abans d’iniciar una via. A les vies de corda, durant la seva execució, és permès l’ús de magnesi en pols. (El magnesi líquid, amb 70% de solució alcohòlica, el podreu adquirir a les nostres instal·lacions).\nObligació de portar mascareta dins la sala, i recomanem el seu ús a l’executar les vies.\nRespectar la distància de seguretat de 2 metres entre persones.\nEs recomana rentar-se de mans constantment.\nA la sala de fitness ús obligatori de tovallola. Porta la teva esterilla, o cobreix-la amb la teva tovallola.\ntorn de mati/tarda\ntorns de 2-3 hores\nDilluns a divendres 9h-16h 16h-23h\nCaps de setmana i festius 10h-15h 15h-20h\nEls usuaris son el responsables de sortir de la sala 5 minuts abans que s'acabi la seva reserva.\nLa entrada normal dona accés al rocòdrom / bloc, però no a la sala d'entrenament.\nEs pot demanar cita prèvia fins a una setmana vista.\nPer cancel·lar una cita prèvia feta, s'ha de fer per telèfon.\nGolem Blanes - Reserva la teva plaça\nSiusplau posa el codi de seguretat


Dipòsit Digital de la Universitat de Barcelona: Primers passos al Campus Virtual UB: Configuració del meu curs: com realitzar una còpia de seguretat, importar i restaurar continguts. Què és el calendari, configuració dels continguts, de les seccions i restriccions d'accés [vídeo]\nPlease use this identifier to cite or link to this item: http://hdl.handle.net/2445/173674\nTitle: Primers passos al Campus Virtual UB: Configuració del meu curs: com realitzar una còpia de seguretat, importar i restaurar continguts. Què és el calendari, configuració dels continguts, de les seccions i restriccions d'accés [vídeo]\nOther Titles: Formació en línia del CRAI\nAuthor: Universitat de Barcelona. CRAI Unitat de Docència\nUniversitat de Barcelona. CRAI Unitat de Docència\nAbstract: En aquesta píndola audiovisual veureu com realitzar una còpia de seguretat, importar i restaurar continguts. Què és el calendari, com configurar els nostres continguts i les nostres seccions, així com també les restriccions d'accés d'un curs del Campus Virtual UB.\nRelated resource: https://youtu.be/FWjv8X8s45o\nAppears in Collections: TECNOLOGIA EDUCATIVA (TAC/TIC)\nAprenentatge en l'ús de serveis i recursos d'informació: tutorials i guies (CRAI-UB)\nMediateca - Docència\nCVUB_Configuracio_curs_3.mp4 Vídeo Guia 774.77 MB MP4 View/Open


Arriba “Elsa”, la borrasca que deixarà vents de fins a 120km/h\nA partir de divendres la Comunitat Valenciana es veurà afectada per aquesta intensa borrasca que deixarà forts vents i precipitacions generalitzades\n“Elsa”, una profunda i àmplia borrasca, situada en l’Atlàntic nord, conduirà fins al nostre país un flux intens d’aire humit i temperat de procedència atlàntica que afectarà tota la península des del dimecres fins al dissabte.\nAquesta situació donarà lloc a un temporal de pluja i vent en pràcticament tota la geografia espanyola, aconseguint l’àrea mediterrània durant la nit del dijous al divendres.\nEl vent serà un fenomen molt advers i generalitzat aquests dies; s’esperen ratxes molt fortes de vent de components sud i oest en totes les zones peninsulars aconseguint posteriorment l’àrea mediterrània. És molt probable que les ratxes de vent superen els 100 km/h de forma bastant generalitzada en la meitat oest i zona centre peninsular, i els 120 km/h en tots els sistemes muntanyencs.\nEl divendres estarem en pràcticament tota la Comunitat Valenciana en alerta taronja per forts vents que podrien aconseguir els 100 km per hora.\nLa borrasca Elsa porta associats diversos sistemes frontals molt actius que es desplaçaran d’oest a est per la Península amb pluges generalitzades, persistents i localment fortes en àmplies zones.\nLes majors acumulacions al llarg de l’episodi, que amb alta probabilitat superaran els 100 mm, s’esperen en algunes zones de Galícia, meitat occidental del Sistema Central i sud d’Andalusia. Per contra, el Cantàbric oriental, vall de l’Ebre i àrea mediterrània són les zones on es preveuen menys abundants.\nDonats les característiques de les masses d’aire que arribaran des de l’oest, la cota de neu estarà relativament alta durant tot l’episodi. Únicament s’esperen algunes nevades a partir del dijous a les muntanyes del nord de la Península, per damunt dels 1200 metres aproximadament.\nEl temporal provocarà també mal estat de la mar en les aigües costaneres, principalment a Galícia i el Golf de Cadis, zones en les quals l’altura significativa de l’onatge pot aconseguir els 5 metres. Ací en la Comunitat també estarem en alerta per aquest tipus de fenòmens.\nÉs molt probable que al llarg del dissabte el temporal vaja amainant, reduint-se les precipitacions i la força del vent.


Informatiu coronavirus 25-05-2020 – Vilassar Ràdio\nInformatiu coronavirus 25-05-2020\nAquest dilluns 25 de maig, a l’informatiu, dedicat al coronavirus, des de les 13h i 19h, hem centrat la nostra atenció en aquestes qüestions:\n-hem contactat amb la Policia Local per saber com està anant el confinament en aquesta nova fase\n-ahir diumenge al matí un agent de la Policia Local no va aplicar bé la normativa quan un grup de ciclistes federats volia passar pel municipi. L’Ajuntament ha demanat disculpes en un comunicat a totes les persones que s’han vist afectades\n-Vilassar Comerç ens ha informat sobre com estan vivint la reobertura de d’establiments i la campanya de promoció del comerç que en breu engegaran\n-en ensenyament, hem contactat avui amb Paquita De Bas, directora de l’escola Les Franciscanes per parlar del retorn a l’escola\n-des de Vilassar Ràdio hem centrat la nostra atenció com estan vivint el confinament les persones que tenen parkinson, ja que es tracta d’una situació especialment dura per a aquest col·lectiu.El vilassarenc Marià Pradell, persona afectada per aquesta malaltia, és el president de l’associació Parkinson Maresme. Ens ha parlat sobre la seva experiència personal i sobre les activitats que Parkison Maresme ha hagut de suspendre. Degut al confinament, han optat per realitzar activitats on line.\n-Eloi Vila, periodista de Televisió de Catalunya ha estat amb nosaltres per a parlar-nos sobre el seu nou programa “Primera línia” , que s’emet dimarts i dijous a les 22:05h per TV3 i el seu canal internacional TV3CAT.\n-hem acabat amb la predicció del temps\nNotícia anteriorDades sobre coronavirus corresponents a Vilassar de Mar 25-05-2020\nSegüent notíciaDades sobre coronavirus corresponents a Vilassar de Mar 26-05-2020


La tribu dels maratonians | Atletisme Català\nInici General La tribu dels maratonians\nLa tribu dels maratonians\nDiumenge que ve es reproduirà a Barcelona la litúrgia que totes les grans ciutats coneixen bé\nFidel als primers signes de l\_’arribada de la primavera, ja és aquí la Marató. En els pròxims dies, diversos milers de corredors, procedents de tot Europa, arribaran amb el propòsit d\_’esgotar les seves forces diumenge en la carrera atlètica de 42,195 quilòmetres pels carrers de Barcelona. No fa gaires anys (només 30), qui això escriu va trobar en un diari d\_’informació general la notícia: \_”Catalunya recobra la Marató\_”. Efectivament, Ramon Oliu, un químic català establert als Estats Units i format atlèticament en l\_’estela del Road Runners Club de Nova York, havia arribat a Barcelona, enviat per la seva empresa, i volia córrer una marató de debò. Però com que no n\_’hi havia cap, la va organitzar ell.| COBRIR TOTS els punts de l\_’organigrama perquè 146 corredors poguéssim recórrer la distància màgica per les carreteres del Baix Empordà no va ser una cosa precisament fàcil. Es va comptar amb la col.laboració d\_’un club d\_’atletisme, a part de la federació i nombrosos voluntaris. L\_’elenc de corredors era d\_’allò més pintoresc: a part d\_’alguns atletes de fons, hi havia excursionistes, ciclistes, futinguers i tot tipus d\_’amants de les emocions fortes. Fins i tot s\_’hi va inscriure una noia rodanxona amb el propòsit de rebaixar quilos; la seva vestimenta esportiva era ben original: texans i xiruques. Però l\_’experiència li devia agradar prou, ja que més tard arribaria a ser campiona de Catalunya d\_’aquesta especialitat en nou ocasions. Es deia Joaquima Casas. El 1980, després de dues edicions per carreteres secundàries, la marató arribava a Barcelona al mateix temps que nombroses ciutats del món la incorporaven al seu calendari civicoesportiu. Fred Lebow, organitzador de la de Nova York, corria la de la nostra ciutat i li va donar una bona nota. Encara faltaven uns quants anys perquè la marató olímpica ens donés el cum laude. Però el més important era que, amb l\_’aparició del moviment de les curses populars de fons, havia nascut un nou personatge: el maratonià. Sorprèn pensar que a començaments de segle XXl algú trobi plaer a treure el fetge per la boca recorrent a peu i a bon ritme una distància situada per sobre de les nostres possibilitats. Els fisiòlegs han explicat com el cos humà pot arribar a córrer fins a 30 quilòmetres sense esgotar les forces. Més enllà d\_’aquesta distància corre en un buit existencial, i s\_’hi pot mantenir gràcies al vigor físic i mental adquirit amb l\_’entrenament. ¿Complicat, oi que sí? Doncs bé, el maratonià s\_’enfronta als 42,195 quilòmetres i al damunt ho fa en competició, intentant donar el millor de si mateix. L\_’explicació a tot aquest absurd és simple: cansat de tant de confort i immobilisme, el ciutadà del carrer ha descobert la seva naturalesa pedestre i ha sortit a gaudir primer de la carrereta, sol o acompanyat; després, de la competició contra ell mateix, i al final, de l\_’èpica d\_’haver acabat una marató. POQUES COSES hi ha, a més, de tan democràtiques i igualitàries com participar en una marató. Polítics, empresaris, obrers, artistes i aturats comparteixen la mateixa bogeria, vestits tots bastant semblants –samarreta i calça curta–, al final de la carrera es reconeixen, cansats, suats i satisfets, com a integrants de la mateixa tribu. I aquell esperit de Ramon Oliu es manté.


Els fotògrafs i els seus drets | Gamoia\nEls fotògrafs i els seus drets\n29 Novembre 2008 at 1.13 7 comentaris\nDimecres passat (26-11-2008), es va celebrar una jornada sobre Drets d’autor i digitalització organitzada per Aladda, Asociación Literaria y Artística para la Defensa del Derecho de Autor, grup espanyol d’Alai, a la Facultat de Biblioteconomia i Documentació UB.\nDe les notes que en vaig prendre em crida l’atenció la descripció que es va fer de la gestió dels drets d’autor dels fotògrafs per part d’una empresa periodística. En un temps en què la imatge és omnipresent i en què una bona imatge o una imatge oportuna pot tenir un valor molt alt, és important entendre com es gestiona aquest valor.\nUs deixo el resum del que jo vaig entendre:\nEl diari forma part d’un grup empresarial i publica edició impresa i digital. Té aproximadament 300 treballadors de redacció i administració, més uns 150 a la rotativa i uns 300 col·laboradors.\nDes de 1997 es treballa amb fotografia digital. Les fotos de l’arxiu es van digitalitzant a mesura que es necessiten.\nLes fotografies provenen de tres fonts: agències de notícies, fotògrafs de plantilla i fotògrafs col·laboradors.\n1. El diari manté una subscripció mensual amb cinc agències de notícies que li permet utilitzar les fotografies de l’agència en la seva edició impresa i en el diari digital temporal però en queda exclosa la possibilitat d’incorporar-les a l’arxiu. Quan es vol tornar a usar alguna d’aquestes fotos, cal sol·licitar-ho a l’agència i pagar la tarifa que aquesta té estipulada. Per descomptat, el diari no pot cedir cap dret a ningú perquè les fotos són de l’agència i el diari és un client més.\n2. Uns 24 fotògrafs treballen en plantilla pel diari. Per aquest cas la llei contempla que la gestió dels drets d’autor com a autor assalariat passi per les condicions del contracte o, si no és així, disposa que els drets d’explotació estan cedits a l’empresari per a les finalitats de la seva activitat habitual. Pel que sembla el diari en qüestió basa la cessió de drets dels seus fotògrafs en les condicions pactades en el conveni col·lectiu vigent. Pot passar les fotografies a d’altres edicions regionals del mateix grup i fins i tot cedir-les a altres empreses. Sempre n’informa als autors i els adjudica algun tipus de compensació.\n3. El diari té acords amb fotògrafs col·laboradors que aporten reportatges de collita pròpia o bé treballen en encàrrecs del diari. Es disposa d’un contracte estàndard i en aquest s’estipula que si es cedeixen les imatges a una altra empresa, el fotògraf participarà en un 50% en l’import obtingut.\nAquest acord estàndard de participació proporcional és ben acceptat per col·laboradors literaris però no gaire per il·lustradors i fotògrafs que hi solen posar problemes o, simplement, no el signen.\nUna empresa no és autor, és titular de drets. Té drets, per exemple, sobre els editorials, el disseny gràfic, portada, l’organització característica de la publicació.\nUn diari es podria definir com una obra col·lectiva i una suma d’obres individuals.\nEs va comentar també el disgust dels fotògrafs amb l’article de la LPI que parla de “meres fotografies” a les quals es dóna un termini de protecció de 25 anys des de la realització enfront dels 70 anys després de la mort del fotògraf que regeix de forma general per a qualsevol autor. Això dóna lloc a litigis entre fotògrafs i editors diversos que davant del jutge pretenen que les obres són meres fotografies quan el fotògraf n’està reclamant la protecció.\nEs va esmentar la fotografia automàtica, és a dir, la realitzada per màquines com satèl·lits o càmeres de seguretat. Poden tenir molt valor periodístic en determinats moments però són objectes comercialitzables, no protegits per cap dret d’autor perquè no n’hi ha d’autor en aquest cas.\nPel que fa a l’explotació comercial de l’arxiu del diari, sembla que hauria de comportar un canvi en les condicions del contracte dels fotògrafs que contemplés d’alguna manera la seva participació en els beneficis obtinguts.\nPer acabar la conferenciant ens donava aquestes recomanacions:\nTingueu clar l’objectiu de l’arxiu\nCompliu les lleis\nNo us bloquegeu davant d’una possible millora per culpa de dubtes respecte als drets d’autor. Si heu tingut en compte les condicions anteriors, sempre podreu resoldre una possible reclamació negociant el preu de l’ús.\nEntry filed under: Temes legals.\nNits a l’àtic comencen este divendres\tMeme dels plaers\n1. Eli R, | 29 Novembre 2008 a les 19.39\nm’haguès agradat anar a la jornada (ja et dic, no em vaig ni enterar) (qualsevol podria dir que em quedava lluny! O-o).\n…Avui en dia el tema dels drets d’autor és un tema força delicat, i més amb la quantitat de coses que es publiquen a internet mitjançant diferents webs i plataformes virtuals…\nBé, bon cap de setmana!\n2. Anna | 29 Novembre 2008 a les 21.07\nMolt interessant, Gamoia. Per la part que “em toca” també m’hauria agradat assistir-hi. Te n’hauré de demanar apunts!\n3. gamoia | 30 Novembre 2008 a les 0.51\n@Eli R. Lllàstima que els alumnes no estiguéssiu prou al corrent d’aquest acte. Va ser realment interessant. Hi havia una colla d’advocats que parlaven en un llenguatge entenedor i estaven disposats a aclarir dubtes i a admetre objeccions. L’ambient va ser distès.\n@Anna Ens van dir els organitzadors que penjaran les presentacions dels ponents a la web d’Aladda cap a meitat de desembre.\n4. Javier Guallar | 30 Novembre 2008 a les 19.29\nMolt interessant el teu post, em sembla que ja sé de quin diari parles\n5. gamoia | 1 Desembre 2008 a les 0.54\n@Javier Gràcies! Trobo que és important saber com es duu a la pràctica això dels drets d’autor.\nÉs possible que en d’altres diaris hi hagi condicions lleugerament diferents i estaria bé que si passa per aquí algun fotògraf o algú que coneix un altre cas, expliqués les diferències.\n6. gamoia | 29 Desembre 2008 a les 17.39\nJa podeu trobar quatre de les presentacions que es van fer durant la jornada en aquesta adreça:\nMaterials: http://www.aladda.org/pdfs/material01.zip (fitxer .zip)\nPrograma: http://www.aladda.org/pdfs/Prog_Jorn_Aladda_26_11_08.pdf (fitxer .pdf)\n7. 4t aniversari: agraïments i algunes dades « Gamoia | 8 gener 2009 a les 23.38\n[…] Els fotògrafs i els seus drets […]


Arenys de Mar aposta per un ús no sexista del llenguatge | Diari Maresme\nArenys de Mar aposta per un ús no sexista del llenguatge\nL’Ajuntament d’Arenys de Mar, a través de la Regidoria d’Igualtat, ha editat una guia de llenguatge igualitari adreçada al personal del consistori, i "a tothom qui hi tingui interès".\nSegons la Regidoria, "amb aquesta mesura es pretén difondre el material necessari per fer un ús no sexista del llenguatge escrit, oral i visual en totes les comunicacions internes i externes del consistori i en els mitjans de comunicació municipals".\nEn aquest sentit, el personal de l’Ajuntament rebrà aquest mes la formació específica d’introducció a l’ús del llenguatge no sexista, "per comprendre la importància del llenguatge com a reflex de la societat i una manera de percebre el món en què es valori igual dones i homes", asseguren les mateixes fonts. Segons la Regidoria, "cal identificar els recursos necessaris per evitar la invisibilització de les dones en el llenguatge i la perspectiva androcèntrica, i per aprendre les claus per a la reformulació dels textos informatius i periodístics i dels documents de l’àmbit administratiu".\nEl tiratge de la guia, que compta amb el suport de Diputació de Barcelona, ha estat de 600 exemplars, que es repartiran entre les entitats, empreses i centres educatius municipals. També estarà a l’abast de qui la vulgui als principals punts d’informació ciutadana.\nLa presentació oficial es farà el proper 23 de setembre, a les 12 del migdia, a la Sala Noble del C.C.Calisay, amb la participació de l’alcalde, Ramon Vinyes, i la regidora d’Igualtat, Maribel Illescas.


ERC reivindica Josep Pallach - Notícies Cultura - Notícies Cultura - e-notícies\nCultura · 20 de Novembre de 2009. 13:20h.\nLa Fundació Irla reedita una biografia sobre el líder del socialisme catalanista\nPallach, en una imtage d'arxiu\nLa Fundació Josep Irla ha reeditat una biografia sobre qui va ser líder catalanista del PSC, Josep Pallach (1920-1977), escrita per Pere Meroño. Aquesta biografia ja va ser editada el 1997 per Edicions 62 sota el títol de 'Josep Pallach. Història d'un líder'. El llibre la la fundació d'Esquerra és una nova versió, més reduïda i que inclou nove informacions.\nSegurament la política catalana, sobretot l'esquerra, hagués estat diferent si el líder del PSC-Regrupament, Josep Pallach, no hagués mort d'un infart l'11 de gener del 1977. Pallach era el màxim representant a Catalunya d'un socialisme catalanista i més social-demòcrata que d'influència marxista.\nLa prova és el que va dir en una ocasió -una de les frases que recull -: "El que passa és que socialista del PSOE es molt difícil de ser-ho quan s'és català. La seva desaparició física del panorama polític va accelerar la fusió del socialisme català.\nA les primeres eleccions generals, el PSC-Reagrupament encara va concórrer en coalició amb la CDC de Jordi Pujol, l'Esquerra Democràtica de Catalunya (EDC) de Ramon Trias Fargas i el Front Nacional de Catalunya. Però l'any següent ja es va fusionar el PSC-Congrés i la Federació Catalana del PSOE.\nJosep Pallach va militar al Bloc Obrer i Camperol i al Partit Obrer d'Unificació Marxista. També va participar en la fundació a l'exili del Moviment Socialista de Catalunya, del qual va arribar a ser líder.\nDesprés de la divisió en dos del moviment Socialista de Catalunya va fundar el Secratariat d'Orientació per la Democràcia Social Catalana i, més tard, el Reagrupament Socialista i Democràtic de Catalunya, un embrió de partit socialdemòcrata que acabaria esdevenint el Partit Socialista de Catalunya-Reagrupament.\nEl triomf del catanyol\n#8 Pep, Barcelona, 20/11/2009 - 21:15\n...fent el Pacte amb CDC, després, quan CDC va deixar enrera el missatge socialdemòcrata, va acostar-se al psc reventós. Una altra cosa és el que va passar després. Però el psc reventós tampoc era el d'ara. No emprei, sisplau, expressions insultants.\n#7 Pep, Barcelona, 20/11/2009 - 21:14\n...tenia ERC com aliada (van formar junts el reagrupament), feia costat al president Tarradellas de manera enèrgica (Pujol no), no era independentista i el seu referent no era Pujol sinó la II Internacinal. Verde va seguir la seva línia.\n#6 Pep, Barcelona, 20/11/2009 - 21:11\nMireu, sigueu, en primer lloc, més respectuosos, i en segon, crec que us falten dades. Pallach era un socialista no progre, i això l'allunyava d'algunes tipologies sociates. però alhora tenia uns plantejaments d'esquerra ferms. Volia unifcar el psc...\n#5 joan, manresa, 20/11/2009 - 17:13\nEns han tret de la boca tot lo que volíem dir.Totalment d'acord amb els 4 comentaris escrits.Tots els de la colla assentejen amb el cap i ens posem drets per respecte....Amb un Pallach,només un,Catalunya no viuría els moments que pase are...\n#4 Josep-Empordà, Palafrugell, 20/11/2009 - 15:35\nSi l'amic Pallach aixequés el cap us ompliria la cara d'òsties, botiflers d'ERC. Ni teniu vergonya ni sabeu el que és.


La nova estelada - El triangle\nLa campanya que ha portat el candidat Emmanuel Macron a l’Elisi ha conegut una novetat iconogràfica que, de ben segur, marcarà tendència: la connotada presència en els seus mítings de la bandera blava amb dotze estels que simbolitza i representa la Unió Europea (UE). Per reforçar la decidida aposta estratègica del nou president francès pel projecte europeu, l’Oda a l’Alegria de la Novena de Ludwig van Beethoven -l’himne oficial de la UE- ha sonat en la prèvia del seu primer discurs de celebració de la victòria amb els seus seguidors en l’esplanada del Louvre.\nA l’estelada independentista catalana, que ha acaparat els espais públics i les manifestacions patriòtiques dels últims cinc anys, li ha sortit una competidora inesperada: l’estelada europea que, com s’ha vist aquests dies a França, connecta molt bé amb els anhels d’una joventut oberta i multicolor que abomina la xenofòbia i les fronteres. Enfront de les sotragades que han suposat el Brèxit i l’elecció de Donald Trump a la presidència dels Estats Units, l’estelada europea ha esdevingut la resposta que sintetitza la convicció i l’esperança en un món solidari i millor.\nQuan tothom ja la donava per morta, heus aquí que Europa -entesa com el paradigma planetari de la llibertat, la cultura, la integració i la democràcia- reneix amb una gran força. Les successives eleccions d’Àustria, Holanda i ara França han estat un revulsiu que dona un renovat impuls al somni dels Estats Units d’Europa, amb les noves generacions a l’avantguarda.\nNo som 7,5 milions d’habitants. Som 500 milions de persones que, parlant diferents llengües, intentem entendre’ns i construir un futur plegats sobre la base d’una organització fraternal i federal, de baix a dalt. Aquesta era la clau en la qual es jugaven les eleccions franceses d’aquest passat 7 de maig i Emmanuel Macron ha estat capaç de llegir, interpretar i liderar aquest sentiment profund que s’obre pas i avança.\nTenim, tots plegats, un nou horitzó per conquerir i consolidar: la unitat europea que ens il·luminen els dotze estels de la bandera blava.\nPrevForcadell declara 20 minuts al TSJC\n70 treballadors fronterers, en risc de perdre la feina


Marc Torrent Marc Torrent | Centre Cívic Urgell\nHome Notícies Marc Torrent\nEl Marc Torrent (Barcelona, 1977) és més conegut en el món de la il·lustració com Marcus. La seva obra inclou la col·laboració i fundació de projectes editorials independents per obra il·lustrativa com Garabattage, L’Automàtica, o Munt, dedicada a fer visible el treball dels artistes sonors i el disseny gràfic. El Marc és professor, al CC Urgell, dels tallers de Mirada i dibuix intuïtiu i de Còmic per a profans. Tots dos s’adrecen a persones que desitgen desenvolupar la seva mirada i la seva creativitat, sense cap necessitat de formació prèvia en dibuix. En el primer taller, es treballa amb fonts creatives diverses (gestos, colors, collage, pintura, música, idees, pensaments, desitjos, …) per aprendre a canviar la manera de mirar i deixar sortir allò que dorm al nostre inconscient. Allò que queda als marges pot ser molt interessant i en aquest espai es treballa des de la intuïció i el pensament lateral. I en el taller de còmic, s’hi ensenyen les bases de la narració en imatges, el llenguatge seqüencial, i tècniques que es poden emprar (fotografia, collage) a banda del dibuix, i s’hi treballa la creació de personatges, d’una banda, i el desenvolupament de les pròpies idees basades o no en les nostres experiències per crear una història, una narració que, finalment, s’auto-publicarà en format fanzine col·lectiu. Si voleu conèixer la seva obra, també podeu seguir-lo per Instagram.


Polèmica per la tornada del ral·li Pujada al Garbí - À Punt\nPolèmica per la tornada del ral·li Pujada al Garbí\nEls col·lectius ecologistes insisteixen que la carrera afecta l'entorn natural de la Serra Calderona.\n11 de desembre 2020 - 21:56\nDesprés de sis anys parat aquest diumenge torna la Pujada al Garbí en la seua edició número 46, que retrà homenatge a la pilot de Gilet Laura Salvo, que va morir fa uns mesos en un accident a Portugal.\nEl ral·li de muntanya més veterà d'Espanya va ser cancel·lat per una orde de la Conselleria de Medi Ambient que prohibia activitats de motor al parc natural de la Serra Calderona.\nDesprés d'anys de negociacions per part de l'organització de la carrera, el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana ha dictaminat enguany a favor seu en declarar nul un article de l'orde de Medi Ambient que impedia celebrar-la. Segons justícia, els vehicles van per carretera, així que no hi ha impacte mediambiental i el ral·li és compatible amb el parc.\nDes de l'associació Acció Ecologista Agró denuncien que, encara que els cotxes vagen per la carretera, això no elimina la contaminació ambiental i acústica, ni el perill d'atropellament d'animals. Per tant, consideren que la prova sí que afectaria l'entorn del parc natural.\nDes de l'organització insisteixen que són només quatre hores de prova i cinquanta cotxes i que aquest moviment no és suficient per a afectar l'entorn.


Activitats | Can quattre - Turisme sostenible ecològic\nTenim activitats de tot tipus, des d’un passeig per la muntanya fins a rutes gastrònomiques.\nRelaxar-se a la terrassa\nJocs de taula infantils i adults\nPista de pàdel al poble\nSortides nocturnes amb llanternes\nOfereix un itinerari guiat per diverses construccions de pedra seca distribuïdes en quatre municipis de la comarca de les Garrigues, que són les Borges Blanques, l’Albi, Vinaixa i Castelldans.\nEl trajecte, de 55 quilòmetres permet visitar nou de les 1.100 cabanes de volta que s’han inventariat a la comarca, a més d’altres elements de pedra destinats a recollir l’aigua de la pluja. Dins de la mostra de construccions de pedra seca que s’ha escollit hi ha edificis d’estils variats perquè el turista pugui veure les diferents formes i tècniques que es feien servir per construir aquests elements del patrimoni arquitectònic de les Garrigues.\nTot el recorregut de la ruta, que en part transcorre per camins de la comarca, s’ha senyalitzat per facilitar que els usuaris trobin les cabanes de volta sense dificultat. Però, a més, el projecte s’ha acompanyat d’un desplegable amb el mapa de la ruta i amb una guia que a més de la informació de cadascuna de les construccions que incorpora l’itinerari aporta les coordenades de cada punt d’interès perquè pugui ser localitzat per mitjà d’un dispositiu GPS.\nLa Ruta de les Cabanes de volta s’inicia a Castelldans, on hi ha una cabana i una bassa per recollir aigua. El trajecte continua cap a les Borges Blanques, on s’han senyalitzat tres construccions més i una cogulla (dipòsit d’aigua rectangular). La destinació següent és Vinaixa, on hi ha tres cabanes més i un aljub (forat a la roca per emmatzemar agua), i finalment el recorregut s’acaba a l’Albi amb la visita a dues edificacions més.\nCabana de Cal Felipet\nCastelldans X: 312205 Y: 4595252 Z: 362 m\nCabana amb coberta de volta de canó, de 38 filades de pedres; la superfície interior és de 32 m2 i l’alçada, de 2,97 m. Entrant a la cabana, a l’esquerra trobem la llar de foc i dos armaris integrats a la paret. A la paret del fons hi ha la menjadora.Al muntant més alt de la part esquerra de la porta podem veure un rellotge de sol.\nBassa de Cal Felipet\nForat excavat a terra i empedrat, que recull l’aigua de pluja per al consum del pagès i del seu animal de càrrega. Uns graons permeten accedir a l’aigua quan baixa de nivell. Davant la bassa podem veure una pica de pedra on s’abeurava l’animal de càrrega.\nCabana de les Pedreres\nLes Borges Blanques X: 324139 Y: 4598019 Z: 308 m\nCabana amb coberta de volta de canó de 34 filades de pedres; la superfície interior és de 29 m2 i l’alçada de la volta, de 2,80 m. A la paret interior que tanca la cabana, tocant a la porta, hi podem veure una pedra amb unes creus gravades.\nCabana de Cal Quintana\nLes Borges Blanques X: 330278 Y: 4589866 Z: 494 m\nCabana coberta amb volta de canó de 29 filades de pedres; la superfície interior és de 26 m2 i l’alçada de la volta, de 2,40 m. A la part del fons de l’interior trobem la menjadora de l’animal de càrrega i a l’inici del lateral dret, la llar de foc.\nCabana de Cal Quintillà\nLes Borges Blanques X: 323954 Y: 4596072 Z: 354 m\nCabana de dues plantes amb coberta de volta de canó de 40 filades de pedres; la superfície interior és de 39 m2 i l’alçada de la volta, de 4,60 m.\nLa porta la trobem emmarcada amb tres muntants de pedra per banda o llinda; al damunt de la llinda hi podem veure un arc de descàrrega.\nEntrant a la cabana, a l’esquerra hi podem veure la llar de foc; a continuació, un armari integrat a la paret, i al davant de l’armari a l’altre lateral, una pica de pedra.\nCogulla de Cal Quintillà\nLes Borges Blanques X: 323930 Y: 4596006 Z: 347 m\nForat de planta rectangular, cavat a la roca, que recull l’aigua de pluja que cau a la roquera del voltant mitjançant uns reguers a la roca per al consum del pagès i del seu animal de càrrega.\nVinaixa X: 330310 Y: 4589574 Z: 500 m\nCabana coberta amb volta apuntada de 35 filades de pedres que té el seu inici a un metre del terra; la superfície interior és de 9,50 m2 i l’alçada de la volta, de 3,40 m.\nAl fons del lateral esquerre, hi podem veure la menjadora de l’animal de càrrega. Al terra del sostre hi trobem lliris plantats per tal de compactar la terra amb les seves arrels.\nVinaixa X: 330278 Y: 4589866 Z: 494 m\nCabana coberta amb volta de canó, de 19 filades de pedres; la superfície interior és de 17 m2 i l’alçada de la volta, de 2,90 m.\nLa menjadora de l’animal de càrrega la trobem a la paret del fons de la cabana; al lateral esquerre podem\nveure la llar de foc i tres armaris, i a la part central del lateral dret, un altre armari, tots integrats a la paret.\nAljub d’Isidre Mas\nVinaixa X: 330260 Y: 4589793 Z: 505 m\nAljub cavat a la roca i cobert amb obra, que recull l’aigua de pluja que cau al damunt de la gran roca que té al costat mitjançant uns reguers que la porten al seu interior.\nL’aigua s’utilitzava per al consum del pagès i del seu animal de càrrega.\nLa superfície interior és de 4,8 m2 i la fondària, de 2,12 m.\nCabana de Víctor Guasch\nVinaixa X: 330394 Y: 4589894 Z: 492 m\nCabana coberta amb 5 jàsseres de pedra i lloses, de 9 m2 de superfície interior. La porta la trobem emmarcada amb muntants i llinda de pedra ben treballats. Davant la porta podem veure un dau de pedra que feia les funcions de taula i una pica també de pedra.\nLa cabana era utilitzada pel picapedrer que treballava la pedrera, les restes de la qual encara podem veure entorn la cabana.\nCabana de Cal Cintet\nL’Albi X: 328534 Y: 4586502 Z: 564 m\nCabana coberta amb quatre lloses de grans dimensions; la del fons la trobem partida, i fa la sensació que són cinc lloses. Encarada al nord-est, té 8,20 m2 de superfície interior i 2,20 m d’alçada. Les parets de la cabana s’inclinen cap a l’interior per tal que les lloses puguin abastar-les; a sobre les lloses hi trobem pedruscall i terra per tal d’impermeabilitzar la cabana.\nAl seu interior hi veurem la menjadora de l’animal de càrrega i un armari ran de terra.\nEn una de les pedres de la cabana podem veure gravada la data de construcció (1898).\nCabana de Cal Jaume Càndio\nL’Albi X: 328509 Y: 4586201 Z: 575 m\nCabana amb coberta de falsa cúpula rematada amb quatre petites lloses, encarada al sud.\nAl seu interior trobem dos departaments coberts amb dues falses cúpules. El primer departament era l’habitacle del pagès i conserva la falsa cúpula en perfecte estat; l’altre departament feia les funcions d’estable i encara hi podem veure la menjadora de l’animal de càrrega.\nLa coberta de l’estable la trobem mig ensorrada, la qual cosa ens permet veure la disposició de les pedres en una falsa cúpula.\nA un metre del terra dels dos departaments podem veure a les cantonades les petxines, grans pedres que permetien passar del rectangle de la base a la volta circular que cobreix la cabana.\nEl Consell Comarcal de les Garrigues, juntament amb l’Associació Leader de Ponent i l’Ajuntament de Cervià de les Garrigues, han inauguració una nova ruta turística a Cervià de les Garrigues: La ruta dels set sentits de l’artista Marta Pruna, una ruta que ens transportarà a un món d’olors, de sensacions, que no només es podrà sentir amb el tacte, l’oïda o la mirada. Una ruta que ens endinsar por el camí de l’obra de Marta Pruna, el camí del llenguatge intuïtiu més creatiu, el camí que transita entre el tangible i intangible, Perquè no sempre es pot entendre tot amb les sensacions purament corporals, de vegades, Necessitem una veu o una mirada interior per PERCIBIRAN i entendre nostres emocions … Et convidem a fer la ruta i gaudir del paisatge. Pots començar-a la bifurcació de la carretera que va CAP l´Albi des Cervià de les Garrigues.\nEt convidem a fer la ruta i gaudir del paisatge. Pots començar-a la bifurcació de la carretera que va cap al Albi des Cervià de les Garrigues.


Un lleidatà s'enfronta a tres anys de presó pels incidents del 30 de gener de 2018 al Parc de la Ciutadella | NacióLleida\nUn lleidatà s'enfronta a tres anys de presó pels incidents del 30 de gener de 2018 al Parc de la Ciutadella\nper Redacció , Solsona, 9 de juny de 2020 a les 09:14 |\nAquest dimecres 10 de Juny, l'Audiència Provincial de Barcelona jutjara el solsoní Josep Rosas Creu per un delicte de desordres públics i un delicte d’atemptat a agents de l’autoritat.\nSegons l’escrit del fiscal els fets s’emmarquen en la jornada del 30 de gener de 2018 on diverses entitats de caràcter independentista havien convocat la gent al Parc de la Ciutadella per donar suport al president de la Generalitat tot i l’ajornament del ple d’investidura. Entre les diverses situacions de tensió amb els cossos de seguretat que allà es van produir, l’acusat, va col·locar una corda en una reixa per ajudar la gent que pogués accedir a l’interior del Parc i amb un martell va colpejar les cadenes; quan el Mossos el van parar els va empènyer i va intentar fugir. El fiscal li demana 3 anys de presó.\nEntitats independentistes de la comarca s'hi han solidaritzat i denuncien que la Generalitat de Catalunya, actuant com a acusació particular, en demana una pena elevada: tres anys i deu mesos. Aleguen que el Josep era present aquella tarda del 30 de gener de 2018 al parc de la Ciutadella i fou reduït, lesionat en consideració i posteriorment identificat, tot per part de Mossos d'Esquadra de paisà.\nMalgrat que el cas encara no havia arribat al jutjat, el 10 d'abril de 2018 va ser detingut durant una investigació policial que també va afectar altres persones. Un any més tard, el 23 d'abril del 2019, se li notifica l'obertura de judici oral, la part de l'acusació i el motiu. Sabent que l'acusació particular era la pròpia Generalitat, gran part del suport que havia rebut -en especial dins l'àmbit de la política- s'esvaí.\nI justament aquest dimecres, 10 de juny, entitats independentistes de Solsona, com l'Assemblea Catalana, han convocat una concentració de suport al Josep Rosas i de denúncia de les retallades de drets i llibertats, sota el lema "Prou repressió. Tots som Josep!"


08-Un país de música: la indústria musical valenciana\nLloc: Benicàssim i Llotja del Cànem (Castelló de la Plana)\nLuis Martínez Cháfer, Departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting\nF. Xavier Molina Morales, Departament d'Administració d'Empreses i Màrqueting\nEl curs aborda l'estudi d'un sector industrial que centra les seues activitats en el desenvolupament de propostes culturals en l'àmbit musical. El seu focus principal és l'activitat exercida per artistes i empreses del sector a la Comunitat Valenciana. El curs parteix d'una perspectiva multidisciplinària, amb la presència d'investigadors i professors universitaris, empresaris, artistes, promotors i editors vinculats amb l'escena local de producció musical.\n-Matí: seu del FIB (Benicàssim)-\n10.30 h Registre d’entrada en el FIB.\n11.00 h Visita tècnica al FIB. David Díaz, FIB.\n13.00 h Final de la sessió del matí.\n-Vesprada: Llotja del Cànem (Castelló)-\n17.00 h Cas Pràctic «VAM! (Valencian Music Association) - TROVAM!». Armand Llàcer, VAM!\n19.00 h Final de la sessió.\n-Llotja del Cànem (Castelló)-\n10.00 h «Administració local i indústria cultural. El cas de Vila-real». Maria Dolores Parra, regidora d'Economia i Eduardo Pérez, regidor de Cultura a l’Ajuntament de Vila-real.\n12.00 h «L’edició musical i els drets d’autor». Vicente Martínez, Songsforever.\n14.00 h Final de la sessió del matí.\n17.00 h «El finançament de projectes musicals: el cas de VERKAMI». Victor del Corte, AERT - UJI.\n10.00 h «L’impacte econòmic de la cultura». Pau Rausell, Econcult, Universitat de València.\n12.00 h Taula redona sobre la indústria musical valenciana. Moderada per David Hernández, nomepierdoniuna.net i UJI. Amb la participació de Rafa Cervera (El País, Valencia Plaza), Miquel Marín (PRO21 Cultural) i Alberto Gambino..\n17.00 h Masterclass sobre gestió artística. Miquel Àngel Landete (Senior i el Cor Brutal) i David Hernández (Nomepierdoniuna.net).\n19.00 h Final del curs.\nÀrea acadèmica: Ciències Econòmiques i Arts\nDestinataris: estudiantat universitari de qualsevol titulació interessat en la indústria cultural. Persones externes a l’UJI interessades en el desenvolupament professional en l’àmbit cultural i/o musical. Públic en general.\nInformació proporcionada per: Perfils


El Nàstic rescindeix el contracte d'un decebedor Abdel Barrada\nAbdel Barrada, entrenant amb el Nàstic al Nou Estadi.\nEl jugador no ha complert amb les expectatives esportives ni ha tingut el millor dels comportaments\nActualitzada 02/04/2019 a les 09:31\nAbdel Barrada ja és història al Gimnàstic de Tarragona. El futbolista que havia de ser la bandera de la permanència de l’equip ha resultat el fitxatge més decebedor de tots els que va realitzar el club grana durant el mercat d’hivern.\nParlar de Barrada és de fer-ho d’un futbolista que, per qualitats, podria estar en el podi dels millors de tota la Segona Divisió A. Tot i això, ni ha jugat ni ha merescut fer-ho. Per diversos motius, el Nàstic ha decidit rescindir-li el contracte.\nEl club grana ha pensat que era millor, fins i tot, que el jugador abandonés la plantilla perquè podria resultar un element nociu per a la resta de companys. Barrada no segueix al Nàstic i moltes persones han de reflexionar sobre per què un dels futbolistes amb el sou més elevat de l’equip o, potser, el que més, ha hagut de marxar sense fer cap mena de soroll, almenys esportivament parlant.\nEl Antalyaspor Kulübü de la Superlliga Turca va cedir al Nàstic al futbolista de 29 anys fins a finals de temporada. La qualitat del jugador és innegable, però a Tarragona no ha estat capaç de mostrar les seves aptituds. Va jugar com a titular en el partit que va disputar el Nàstic contra el Rayo Majadahonda al Cerro del Espino. Va haver de ser substituït perquè la seva aportació estava fent nul·la. També va jugar tres estones, a casa contra el Las Palmas i el Cádiz i també al Sadar contra l’Osasuna. En total, 145 minuts. Pocs per a demostrar alguna cosa, però no més dels que s’ha merescut, segons l’opinió dels tècnics.\nEn el club tampoc han agradat alguns gestos o l’actitud del futbolista, sobretot, durant els entrenaments. El fet que no s’hagi comportat de la millor manera amb alguns companys i que en algunes sessions no hagi donat el cent per cent han fet acabar amb els nervis del cos tècnic i del Consell d’Administració, als quals se’ls ha acabat la paciència i han agafat el camí del centre. Barrada va començar a recollir les seves coses divendres, ja que va ser la passada setmana quan se li va comunicar la decisió. El Nàstic haurà d’intentar tirar la situació endavant sense el franco-marroquí.\nI si fem fora al director tecnic i al Carles Cortes?\nComenta el contingut : El Nàstic rescindeix el contracte d'un decebedor Abdel Barrada


Balanç de les mesures per impulsar l’economia després de la crisi provocada per la covid-19 | Horta - Guinardó\nBalanç de les mesures per impulsar l’economia després de la crisi provocada per la covid-19\n23/11/2020 - 14:55\nEconomia. El Centre de Coordinació de la Resposta Econòmica ha dissenyat un pla de quatre fases per a la reactivació de l’economia de la ciutat.\nEl Centre de Coordinació de la Resposta Econòmica (Cecore), l’organisme creat a l’inici de la pandèmia de la covid-19, ja ha acabat el 52% de les 60 mesures dissenyades per fer front a la crisi econòmica derivada de la pandèmia. Hi ha un 40% de mesures en execució i un 8% que ja s’han definit. El Cecore disposa d’un pressupost de 30 milions d’euros, que se sumen als 72 milions d’euros de recursos ordinaris de la ciutat per a polítiques econòmiques.\nUn pla de quatre fases\nEl Cecore va definir des del primer moment una estratègia de quatre fases adaptades a les necessitats de cada moment: un pla de xoc quan va esclatar la crisi per la pandèmia, per aturar-ne el primer impacte; tres mesos després, en la fase de resiliència, mesures per afavorir el creixement i la recuperació ràpida de l’economia; després de sis mesos, una fase de recuperació amb iniciatives per impulsar la recuperació progressiva de l’economia fins a recuperar els nivells anteriors a la crisi amb el consum de Nadal, i a partir dels dotze mesos s’arribarà a la fase de reinvenció, especialment en certs sectors, que reimpulsi el creixement i situï la ciutat com a líder.\nS’han dissenyat seixanta mesures per actuar prioritàriament en cinc àmbits\n1. Subvencions, ajuts i finançaments\nPer actuar ràpid amb el teixit comercial, es posen en marxa mesures específiques de finançament i crèdit enfocades al petit comerç, la restauració, l’economia cooperativa, l’economia del visitant i els mercats, tenint molt en compte també la necessitat de digitalització del sector.\nEs creen els BCrèdits, microcrèdits de 12.500 euros, el programa “Impulsem el que fas”, d’ajudes a projectes als barris, o “Barcelona accelera”, per captar inversions de fons de capital risc.\nTambé s’han concedit prop de 290.000 euros d’ajuts directes al lloguer, s’han atorgat més de 115.000 euros per a la digitalització i transformació digital de negocis i en l’àmbit de l’economia social i solidària, s’han incrementat un 37,5% els crèdits per a subvencions, que arriben a 131 projectes, i s’impulsen línies de crèdit amb acords amb les finances ètiques per valor de 4 milions d’euros.\n2. Formació i assessorament\nPer enfortir el teixit productiu i capacitar-lo, s’ha activat el programa Rethinking, que ofereix formació i assessorament a 529 empreses i persones treballadores autònomes per afrontar el moment de crisi i el futur.\nTambé s’ha ofert suport jurídic a 201 empreses per flexibilitzar els lloguers dels locals.\n3. Promoció, comunicació i connectivitat\nS’ha fet un esforç per promoure el consum local a través de campanyes de comunicació i per organitzar els diferents esdeveniments per promoure el teixit econòmic de la ciutat, com el Saló BizBarcelona i el Saló de l’Ocupació, la Barcelona Expat Week o el web Barcelona Safe City.\n4. Eines de desenvolupament econòmic\nEl Cecore ha treballat per crear noves eines que serveixin per al creixement econòmic de la ciutat, com l’agència Barcelona & Partners, de captació d’inversions internacionals, o el Pla de sistemes de mercats per a la transformació digital dels mercats municipals amb la possibilitat d’oferir serveis en línia a través d’un punt de venda virtual.\nTambé s’han pres mesures per fomentar l’ocupació, com el programa “Crea feina” i els projectes integrals amb contractació, que ja han generat 206 contractacions, un 57% de dones.\nPer incentivar el consum i l’activitat econòmica cultural, es va crear el Bonus Cultura, que subvenciona una part del consum en llibreries, cinemes o teatres, entre d’altres.\n5. Canvis normatius i administratius\nS’ha treballat per fer canvis en la regulació i el funcionament de l’Administració que afavoreixin l’impuls de l’activitat econòmica, cosa que ha permès rebaixar encara més el termini de pagament a proveïdors fins als 19,9 dies de mitjana a l’octubre, flexibilitzar criteris d’espai públic de les llicències de terrasses, que ja arriben a les 3.000 sol·licituds autoritzades, i reduir el 75% de la taxa de terrasses fins al 31 de desembre de 2020.\nTotes les mesures creades pel Cecore es poden consultar al web “Barcelona mai s’atura” i a la Guia pràctica de serveis.\nInforme balanç de l'estratègia i accions del Centre de Coordinació de la Resposta Econòmica (Cecore)\nGuia pràctica de serveis "Barcelona mai s'atura"


PUBLICACIONS EDUARD NOGUES: Cau l'atur al juny però es van fer menys contractes que l'any passat. La Seguretat Social acumula una pèrdua de 600.000 cotitzants en el que va d'any.\nCau l'atur al juny però es van fer menys contractes que l'any passat. La Seguretat Social acumula una pèrdua de 600.000 cotitzants en el que va d'any.\nQuan baixa l'atur, sigui molt o poc, és una bona notícia. Quan es pretén convertir la dada de l'atur a 'tendència' o senyal de sortida de la crisi, és una altra cosa. Quan a l'estiu de 2010 va baixar l'atur, l'actual vicepresidenta Soraya Sáez de Santamaría es mofava de les dades dient que a l'estiu baixava l'atur de la mateixa manera "que els dies són més llargs i fa més calor". La premsa de la dreta venia pregonant que les dades de caiguda de l'atur al juny serien històrics i no ho han estat, ha baixat l'atur a la millor dada d'aquest mes des de fa anys, però hi ha dades preocupants.\nLa llum ...L'atur registrat al acabar el mes de juny va ser de 4.763.680 persones inscrites a les oficines del SEPE (Servei Públic d'Ocupació), va baixar en 127.248 persones respecte al mes de maig, en què també va baixar l'atur. És el quart mes consecutiu de descens de l'atur i el descens pot ser degut a diverses raons, la primera el factor estacional (a partir de Setmana Santa comença a contractar en el sector turístic), la segona és que molts aturats deixen de cobrar la prestació i deixen d'anar al SEPE perquè no els serveix per trobar feina, i finalment la tesi del Govern i de tota la dreta econòmica i mediàtica que l'economia va a millor. Segons les dades de l'oficina estadística europea, Eurostat, Espanya va desbancar al juny a Grècia com la campiona de l'atur, per una dècima, però Espanya és el país amb la taxa d'atur dels 28 països de la UE, 26, 9 davant 26,8 de Grècia.\n... I les ombresQue disminueixi l'atur no significa que hi hagi més gent, o almenys molta més gent treballant. Per valorar aquesta dada cal analitzar el nombre de contractes realitzats, així per exemple aquest mes de juny l'atur va baixar un 23,60% més que al maig i no obstant això es van fer menys contractes. El 30 de juny s'havia signat 1.277.255 contractacions, 6.006 menys que al mes de maig i, ni més ni menys que 109.000 menys que al juny de 2012. Aquest mes de juny es van fer gairebé un 8% (-7,87%) de contractes menys que al juny de 2.012.\nMenys contractes indefinits i menys contractes temporalsDes que es va aprovar la reforma laboral la caiguda dels contractes fixos és constant. El Ministeri d'Ocupació ha fet balanç de l'evolució de l'atur en els sis primers mesos de l'any per apuntalar la teoria de la tendència positiva, però aquestes dades són pitjors que el 2012, l'any del rescat financer, de la prima de risc per sobre de 600 i en què vam estar a punts de ser intervinguts. El nombre de contractes indefinits ha registrat una caiguda del 18,5% el primer semestre d'aquest any respecte al mateix període de 2012. Entre gener i juny es van signar 571.815 contractes indefinits, 130.000 menys que fa un any. I si en comptes de comparar la dada del primer trimestre, es compara només el de mes de juny, la contractació indefinida va caure un 48% respecte a juny de 2012.\nPel que fa als contractes temporals, aquests sí van augmentar si es té en compte el còmput dels sis mesos (al juny van baixar), però no compensen ni de lluny la caiguda de la contractació indefinida.\nMenys temporals tot al turismeAquesta és una dada preocupant: Al juny es van signar un 2,32% menys de contractes temporals que en el mateix mes de 2012. Es van signar 1,8 contractes temporals, la pitjor dada des de juny de 2009. Malgrat l'estiu i de l'excel · lent campanya turística que pregona el Govern, els hostalers no es fien i la contractació de temporals ha caigut en totes les zones turístiques respecte a l'any passat que, insistim, ja va ser una any terrible. A Catalunya, Comunitat que rep el major nombre de turistes, al juny es van fer un 9,6% de contractes menys que fa un any, a la Comunitat Valenciana un 8,8% menys, Balears un 5% menys, a Madrid un 17 , 1% menys, a Andalusia el descens és del 3,3% ia les Canàries del 1,3%.\nSeguretat SocialAl juny va augmentar, molt poc, l'afiliació a la Seguretat Social va créixer en 26.853 afiliats, un 0,16% de nous afiliats respecte al mes de maig. El millor és que és el quart mes consecutiu en què pugen les afiliacions a la Seguretat Social, i el dolent que és una dada pitjor que el de fa una any (més de 31.000 afiliats al maig de 2012). És ben cert que al juny de 2008, 2009 i 2011 la Seguretat Social va perdre cotitzants. I els segueix perdent en dades interanuals (de juny de 2.012 a juny de 2.013) perquè en aquests 12 mesos la Seguretat Social ha registrat 633.977 cotitzants almenys, un -3,7%. I aquesta és una dada molt preocupant.\nMenys ajudes als aturatsDe les retallades de Rajoy no s'han salvat els més febles, aturats o dependents. El Govern del PP ha retallat les prestacions per desocupació, que es redueixen a la meitat a partir del sisè mes. El cop de destral es reflecteix molt bé en el 'estalvi' dels comptes públics: hi ha 2,8 milions d'aturats amb cobertura de desocupació, 1 61,49% del total de desocupats, quatre punts menys que fa un any. El Ministeri d'Ocupació va gastar gairebé un 4% menys al maig d'aquest any que al maig de 2.013, i això que el nombre d'aturats no ha deixat de créixer. I a més el subsidi mitjà va ser de 849 euros mensuals, 16 euros al mes menys que fa un any.


Ignasi Aballí. Sense imatge\nFoto: Blueproject Foundation\nProjecte 'site-specific' de l’artista català Ignasi Aballí per a la galeria Blueproject Foundation, on exposa per primera vegada. Segueix la seva línia d'obres de base textual, però aquí es desplaça cap a una dimensió espacial i, unint els dos conceptes, provoca un col·lapse entre paraula i imatge, entre allò definit i allò inexpressable.\n'sense imatge' és una intervenció arquitectònica que modifica la percepció de l'espai; d'altra banda hi ha les paraules inscrites a les parets que substitueixen les obres, suposadament absents però altament presents. La instal·lació és una advertència i explicació, com un text de sala expandit.


Actualitat > Entrevistes > Johnny Tarradellas\nJohnny Tarradellas, manàger del projecte Som la Rumba, i 3 components del grup.\nSóc en Johnny Tarradellas, una mica el pare del projecte Som la Rumba, un projecte que agafa tots el rumberos que hi havia, que hi ha i els que vindran. Amb mi han vingut alguns components del Som la Rumba:\nJoan Batista, Rocky, representant del grup Ole con Ole. Fem fusió de rumba, salsa passant pel flamenc.\nJack Tarradellas, nosaltres fem la nova era de la rumba, ja que és més fusió que rumba.\nIván Amaya, sóc fill del Pepe dels Amaya i formo part del grup Chipimaya amb en Jack Tarradellas.\nQuin aspecte del Fòrum t’ha fet decidir a participar-hi?\nEl fet que és un esdeveniment important, un intercanvi cultural amb el qual estic molt d’acord i molt content que es pugui fer a Barcelona; és molt interessant que hi participi la rumba catalana. Per a nosaltres la rumba és tan catalana com ho pot ser la sardana o una havanera i he fet tot el possible per formar part de l’esdeveniment.\nQuina ha estat la teva implicació en aquest esdeveniment?\nM’hi he implicat i he intentat que no es perdi aquesta música tan nostra. He recuperat gent que estava retirada de l’àmbit musical i gent que tenia moltes ganes de fer coses i que ningú no els havia donat la possibilitat de fer-ho. El projecte Som la Rumba recull tota la rumba catalana de Barcelona.\nCreus que quan s’hagi acabat el Fòrum, s’haurà canviat la manera de veure el món segons els tres eixos del Fòrum?\nAixò seria el millor! Espero que els 3 eixos no durin només uns mesos sinó que hi hagi una continuïtat i que serveixi per a alguna cosa, perquè hi hagi un enllaç amb altres cultures i altres països.\nHeu participat en altres esdeveniments semblants? Quins?\nSemblants, bé hem participat en unes olimpíades, hem fet moltes inauguracions de places i rambles, però, esdeveniments d’intercanvi cultural com aquest, no.\nEts músic, rumbero que vas formar grup amb el Peret Reyes. Explica’m una mica la teva trajectòria musical.\nSóc català, espanyol, europeu, terrestre i flamenc. La meva trajectòria ha estat sempre la música, la rumba i avui en dia em dedico a fer produccions. Ho havia deixat una mica de costat, però, fa un any i mig em vaig plantejar recuperar tot allò que tenia una mica deixat de banda. Ha estat l’últim projecte que m’ha liat la manta al cap i ho he tirat endavant.\nEn què consisteix el projecte Som la Rumba · All Star?\nÉs el mateix que Som la Rumba afegint-hi convidats, com és el cas del Fòrum. Serà un gran espectacle en què no només hi haurà rumberos catalans sinó que convidem gent que fa boleros, salsa, flamenc i ho fusionem en un escenari, representarem l’ètnia gitana. Els Som la Rumba · All Star és més que un espectacle, és una actuació. Farem un desenvolupament de la rumba des dels inicis en què es gravaven els discos tocant palmes, un cendrer, una ampolla d’Anís del Mono i una cadira fins avui en dia, fent fusions amb el funky i el ritme llatí. Amb els Som la Rumba · All Star explicarem a la gent l’evolució d’aquesta música tan nostra.\nOn i quan neix la rumba?\nHi ha controvèrsies en això, però jo sóc del barri i ho he vist i ho he mamat. Al barri hi havia un gitano que li deien l’Orelles que feia tanguillos que és un temps de rumba, atresillat. Aquest gitano va arrodonir aquest temps i va crear el que avui anomenem el "ventilador". El "ventilador" o rumba neix a Barcelona al carrer la Cera.\nQuina diferència hi ha entre la rumba catalana i les altres rumbes?\nCada lloc té les seves arrels i els seus accents. La rumba és tot, però no tot és rumba catalana. Durant molt temps deien que a Madrid feien rumba, i no ho era. Era sambra, com el Manzanilla que en feia; musicalment és un altre temps. La rumba catalana és el "ventilador", tota la resta és rumba amb influències flamenques o depèn del lloc d’on vinguin.\nQuè s’hi pot trobar en el vostre recent i únic treball? Quan temps heu trigat a treure’l al mercat?\nÉs el primer i ens ha portat una bona feinada, ja que en el CD hi ha 78 artistes. Hem trigat un any i mig per fer-lo. Hem recuperat la gent que feia rumba al principi, abans de Peret, també gent que hi va treballar com els Amaya, el Chacho...fins a l’actualitat. Hem agafat tota aquella gent i l’hem fet passar per l’estudi, n’hi ha de 88 anys i també de 12 anys. No hauríem pogut fer aquest treball si no ho haguéssim fet a l’estudi de casa. Per fer-ho amb el caliu amb què s’ha fet s’havia de fer a casa, entre família.\nQuè en queda del boom dela rumba del 92?\nEl rescoldo, les brases només. La rumba catalana la tenim una mica oblidada i gràcies a la nova rumba o rumba bastarda com ara la dels Gipsy Kings, la rumba catalana va fent a poc a poc, però no crec que tingui al lloc que es mereix.\nA quin punt es troba actualment la rumba catalana?\nAl de sempre, en la tercera dimensió. La primera l’ocupen els grups nous i els paios que fan rumba catalana.\nMés comercials potser?\nJa ho volen fer, però per fer rumba catalana s’ha de ser gitano i català, entre cometes.\nQuins projectes tens en un futur pròxim?\nCom que espero que el Fòrum vagi molt bé i hi hagi molts intercanvis culturals amb altres països, espero que des de fora de Catalunya vegin que hi ha uns gitanos catalans que estan disposats a anar per tot el món, viatjant amunt i avall, per poder fer intercanvis musicals. És el que m’agradaria. Al marge d’això, estem començant a fer un segon treball de Som la Rumba, potser no tan complet com el primer CD; serà com una continuació.\n3 RUMBERS DE SÓM LA RUMBA\nEls vostres orígens i la trajectòria.\nJoan : Des de petits ja hem mamat la rumba sense voler-ho; va sorgir i, a poc a poc, hem anat fent, amb moltes ganes. Vam passar de Vilanova i la Geltrú a Barcelona, Mataró i fins i tot Girona, hem anat per tot Catalunya. L’últim CD que m’he comprat: el del Moncho.\nJack : Nosaltres, des de petits, quan teníem 6 anys, ja picàvem de mans i cantàvem en festes amb les guitarres. Fa dos anys que estem junts musicalment i fem projectes de mesclar la rumba amb altres ritmes, percussions llatines i també la salsa, però hem tornat a la rumba, amb una mica de salsa. L’últim CD que m’he comprat: Guaco. Aquí no és gaire conegut; és salsa, funky i jazz de Veneçuela.\nIván : Fa dos anys que formem part dels Som la Rumba. Abans d’això intentàvem fer maquetes i discos i, a poc a poc, ens hem anat superant. L’últim CD que m’he comprat: el dels Ketama.\nHi ha algun prototip de rumber?\nJoan: N’hi ha molts! Això ho marca el públic. Com el Pescaílla i el Peret, o com els Estopa i el Queco, va per èpoques.\nConsideres que els Estopa fan rumba?\nJack : La rumba catalana vol dir festa i alegria, i la rumba dels Estopa, que és semblant a la dels Chichos, és una rumba que parla més de la marginació i la prostitució, està orientada de manera diferent.\nHas fet sempre rumba catalana?\nIván : Sí, des de ben petit. M’agrada moltíssim la rumba catalana.\nTeniu algun ideal, algú en qui us inspireu?\nIván : El meu pare.\nJack : La meva idea de rumba ha estat sempre un bongo, algú picant de mans i una guitarra. M’han inspirat el Peret, el Pesca i l’Orelles, a qui no vaig conèixer, jo no hi era.\nJoan : A més del Johny Tarradellas, m’inspiro en la salsa.\nJoan : Encara s’ha de veure. En primer lloc, treure el disc del meu grup, Ole con Ole, i el dels Som la Rumba i, després, sobre la marxa.\nJack : Si fer la volta al món fos un projecte... però potser és més una il·lusió.\nIván : Jo dic el mateix que en Jack.\nJohnny : Jo voldria afegir una cosa: avui dia la música la fan amb l’ordinador, canvien la guitarra pel teclat, i jo continuo dient que a més de les fusions i les arrels que hi pugui haver i com quedi de maco, el resultat no és rumba. La rumba catalana no es fa amb l’ordinador, es fa picant de mans i en un moment en què estiguis feliç i content, tota la resta és guarnir-ho.\nQui sou? Test\nLa rumba i el Fòrum Sobre la rumba\n3 rumberos de Som la Rumba Això és rumba\nParís, és la ciutat de la llum i l’amor.\nCantant ·«Pare vull ser cantant»·, la música em dóna vida.\nM’agradaria que tots parléssim el mateix idioma,que ens estiméssim i ens ajudéssim els uns als altres.\nLa cuina italiana...\nSóc bastant simètric i quadrat. Tot al seu lloc!\nTothom pot ser admirat, no tinc cap ídol. Si te’n digués un, em deixaria 33 milions de persones.


Quatre miniatures Hèctor Parra (1976 - ) (bio autor) 5.0/5 (2 opinions) Preu: 12,48 € Disponibilitat:\nLes Quatre miniatures responen a un encàrrec del Conservatori Municipal de Música de Tarragona per als seus alumnes de piano de grau mig-avançat. La primera peça se centra en la velocitat d’atac i els jocs que pot oferir la riquesa i varietat en el registre central de l’instrument. La segona és un coral extremadament cromàtic on es treballa l’homogene´tat en l’articulació dels acords i el legato d’ambdues mans i del pedal. La tercera és un petit estudi de ritme on les possibilitats contrapuntísticas dels diferents colors pianísticos prenen cos a partir d’un motiu interválicode interval que es va disgregant al mateix temps que creix en amplitud, fins a arribar al colÀlapse i a la conseqüent evaporació.\nL’última miniatura és el més complexa, i en ella dialoguen i culminen els diferents elements que caracteritzen les altres tres. Instruments:Piano solFormació:Instrument solGèneres:Música ClàssicaFormat:PartituraÈpoca:Música del Segle XX, Música del Segle XXI----Compositor:Hèctor Parra (1976 - ) (bio autor)Instrumentació:pf soloEditorialTritóNúm. Pàgines:12ISBN9790692045724ISMN:9790692045724Referència:TR00598 Opinió d'altres usuaris\nPreu per als dos:\t33,07 €\nAfegir al cistell\tQuatre miniatures\tde Hèctor Parra 12,48 €\nAndante sospesoHèctor Parra(1)Preu: 20,59 €Afegir al CistellTime Fields IIIHèctor ParraPreu: 17,16 €Afegir al CistellLumières Abyssales - Chroma IHèctor ParraPreu: 68,64 €Afegir al CistellPulsionsHèctor ParraPreu: 30,68 €Afegir al Cistell\nIniciBotigaPartituraQuatre miniatures Truca'ns 933 426 175 Notícies i blog


7a.nu: Ja hem arribat a Huaraz\nJa hem arribat a Huaraz\nDesprés d'un llarg dia asseguts a l'avió hem arribat a Lima a la tarda del 16/6/09. Agafem un taxi (previ regateig) cap a l'estació de Cruz del Sur al centre de la contaminada Lima. Tres hores d'espera, i a les 22h sortim amb un còmode autobús cap al nord del Perú, Huaraz.\nHuascaran des de Huaraz\nEl viatge ha estat més comfortable que amb Iberia i a les 6am del 17/6/09 arribem a Huaraz, cansats però feliços al veure els gegants dels Andes retallant-se a l'horitzó de trenc d'alba.\nEns allotgem a l'Hostal Ezama, als afores (més barat), que per 50 soles (13 euros) ens dona dret a habitació doble + dutxa + esmorzar (avui paltas amb pa, mate i suc).\nUns amics francesos que venim trobant des de Madrid\nAra venen uns dies trànquils. Aclimatar a Huaraz (3100m) i a finals de setmana buscarem una zona sobre els 4500-5000m per fer una primera pujada d'aclimatació en alçada (potser a fer escalada esportiva a la Cordillera Negra). Possible primer objectiu: la Francesa a l'Alpamayo (5950m).\nUna moto peruana tnunning!!!\nQue la força ens acompanyi!!!\nPosted by Aleix at 9:30 AM\nLabels: Alpinisme, Perú\nkina enveixa!!!!flipa con la moto...segur ke es un indi ke s´ha perdut!!!!apa,a muuuerrrte!!!!!et segeixo per el blog makina!!!!!fins ara...\nQue vagi bé aquest capd si escaleu!!


És possible observar amb freqüència com els representants del sexe més fort es converteixen en la bellesa que passen per ells. Sovint els seus ulls cauen exactament al cinquè punt del cos femení. Realitzar algunes investigacions explica per què els homes agraden tant les natges de les dones.\nPer què els homes atrauen les natges de les dones?\nEls científics han descobert que els homes estan interessats en un botí femení bella i elàstica en un nivell subconscient. I la majoria de tots els representants dels sexe més fort presten atenció a aquelles noies amb una columna vertebral en un angle determinat.\nPer naturalesa, un home és un home que vol tenir una descendència sana. La història mostra que les dones amb una corba de la columna vertebral en un angle de 45 graus tenen més probabilitats de tenir un embaràs i un part reeixits. I per a una bona herència és important, no només el desviament de la cintura, sinó també l'elasticitat dels músculs a la regió pèlvica. Els músculs desenvolupats indiquen que una dona té el poder necessari per al suport i el naixement d'un nen sa.\nSón aquests instints els que expliquen per què els homes agraden les natges de les dones. Psicològicament, aquesta actitud davant les formes femenines es manté a un nivell subconscient fins als nostres dies.\nA més, els experts diuen que les natges estretes indiquen una bona activitat sexual d'una dona, que també causa interès en el sexe oposat.\nPer què els homes els agrada tocar les natges de les dones?\nSobre la base dels resultats de la recerca, es pot dir amb certesa que les natges femenines són les palanques del poder sobre l'home. Les noies que tenen un botí preciós en tots els sentits intenten destacar la seva dignitat, portant roba ajustada o mini faldilles . És natural que els homes a la vista d'aquesta imatge hi hagi una necessitat natural de tocar belles formes elàstiques i d'apoderar-se d'aquesta mateixa dona.\nCom deixar d'estimar un home?\nPoligàmia en homes i dones - causes i símptomes\nHi ha amor?\nPastís al microones - les receptes més ràpides per a productes casolans deliciosos\nQuè portar per a l'Any Nou 2016?\nCadena amb penjoll\nCurbs per a lloses de pavimentació\nQuè suposa el ganivet?\nTractament del miope uterí sense cirurgia\nRubèola en nens\nDades interessants sobre les quals pensareu dia i nit\nGalactorrea en dones


Moxibustió | Nairem\nLa moxibustió és l’aplicació de petits cons fets amb la planta artemisa, a determinats punts del cos. Aquests petits cons es cremen, aportant un profund calor terapèutic, que no crema al pacient, ni deixa marca a la seva pell.\nL’artemisa és la primera planta que creix després d’un desastre nuclear, molt abans que altres espècies puguin tornar a la vida. A la Xina, l’artemisa té moltes utilitats; se’n fan galetes, pasta, es fa servir en sopes…I també és utilitzada com a element de combustió per a aportar calor a l’organisme. Hi ha diferents maneres d’usar la moxa a consulta: en pur, en cons, en muntanyetes sobre el punt a tractar…Sabies que la teràpia amb moxa és encara més antiga que l’acupuntura? Alguns textos clàssics la situen l’any 2000 aC.\nResulta especialment agradable sobre tot a les estacions fredes, com l’hivern i la tardor. Equilibra molt bé els canvis de temperatura de la primavera, ajudant l’organisme a regular el seu propi calor intern. A l’estiu podem aplicar moxa sense problema, si més no aquí depèn del bloqueig del pacient, ja que la calor de fora (el Yang/energia de l’estiu) se suma al calor del cos (el Yang/energia de la inflamació o dolor). Haurem de valorar, doncs, l’adequació d’altres tractaments que la Medicina Xinesa ens ofereix.\nComplementem el teu tractament de moxibustió amb les diferents eines que la Medicina Tradicional Xinesa va crear per aconseguir la salut complerta: ventoses-cupping, auriculoterapia, acupuntura i si ho desitges, amb Farmacopea Xinesa, homeopatia i/o Flors de Bach.\nFantàstic! Vull iniciar un tractament amb moxa; com ho faig?\nTruca’ns o escriu-nos sense compromís i explíca’ns què necessites, així que junts podem valorar com et pot ajudar la moxibustió.


HIOPOS | Negocis | Fast Food\nSolució Global per a Fast Food\nGestiona el teu restaurant FAST FOOD amb les solucions globals HIOPOS, escalables i adaptades a cada tipus i mida de negoci. Els diferents productes i dispositius HIOPOS cobreixen totes les necessitats del restaurant i ofereixen una solució integrada que millora l’eficiència, optimitza els recursos i incrementa els beneficis dels establiments.\nCrea i personalitza els teus combos\nCrea i personalitza els teus combos i menús i evita haver de revisar i canviar plats periòdicament. Amb els menús de HIOPOS podràs seleccionar quins articles vols i quins dies de la setmana estaran disponibles. Afegeix els articles de la base de dades sense necessitat de crear-los de nou i incrementa automàticament el preu dels menús amb articles especials o modificadors.\nAugmenta la teva productivitat amb el punt de venda desatès\nDefineix i personalitza els teus combos i menús. Afegeix suplements amb productes especials o modificadors i converteix els productes en combos. Incrementa el tiquet mitjà suggerint productes addicionals a partir d’altres.\nEvita cues i temps d’espera en el teu negoci\nEl client realitza i paga la comanda des del seu propi smartphone escanejant un codi QR.\nMantingueu els clients connectats\nEn realitzar una venda s’enviarà un tiquet electrònic automàticament a l’email dels teus clients.\nEn aquest tiquet els teus clients podran consultar la compra, opinar sobre la seva experiència al restaurant, consultar la informació del restaurant, de la mateixa manera que consultar la seva ubicació connectant-se a Google Maps, enllaçar amb un link seves xarxes socials i connectar directament amb PortalRest per realitzar reserves de taules o compres en línia.\nGestiona les comandes a cuina amb HIOSCREEN\nEl sistema de pantalles de cuina que t’ajuda a optimitzar la gestió del teu restaurant rebent les comandes preses a la taula o a la barra i que et permet gestionar la preparació dels mateixos i informar d’una forma visual de l’estat de cada un dels plats. HIOSCREEN disposa de tres visualitzacions diferents: pantalla de cuina, pantalla de tasques i pantalla de comandes.\nAmb el mòdul de comandes, el client pot accedir a la carta del restaurant, consultar els productes disponibles, informar-se del seu detall, realitzar la comanda, triar on vol recollir-lo o ser enviat i pagar-ho amb el mòbil.\nDelivery: Gestió de comandes\nAugmenta el nombre de clients proporcionant un servei a domicili i optimitza els viatges dels repartidors assignant les comandes segons la seva ubicació i temps d’espera.\nLos clientes hacen su pedido por teléfono o por internet con PortalRest\nEl pedido se envía directamente a cocina para su preparación\nAsigna a tus repartidores los pedidos a entregar según su ubicación, de una forma simple, con el dedo y optimizando las rutas\nInforma al client en tot moment de l’estat de la seva comanda perquè el pugui fer el seguiment des del seu propi smartphone. A més, tindrà la possibilitat de transmetre la seva opinió del servei i de cadascun dels productes sol·licitats.\nDelivery: Aplicació per al repartidor\nFacilita el treball als teus repartidors. El repartidor visualitza tant les comandes que li han assignat com els que s’assigna al llegir amb el seu smartphone el QR que apareix en el tíquet de la comanda. L’aplicació li indicarà la ruta més òptima per al lliurament de la comanda i li permet reportar incidències si n’hi ha. A més podrà registrar el lliurament al client i el cobrament amb un sol clic i a temps real.\nIntegració amb plataformes de comandes externes\nAra HIOPOS enllaça amb les diferents plataformes per a rebre directament les comandes al TPV i enviar-los automàticament a cuina. Augmenta l’eficiència ja que els teus lliuraments seran més ràpides i la gestió més simple. A més analitza tota la informació amb els reports que s’ofereixen a mesura o crea uns personalitzats amb la informació que necessitis saber.\nDóna-li un aire tecnològic al teu restaurant amb S-QUIOSK. Col·loca una tablet en cada taula i fes que els teus clients demanin des de la taula! I en el seu propi idioma.\nEvita costos de posada en marxa del teu restaurant amb la nostra eina de creació d’articles per galeria. Selecciona el teu tipus de negoci i troba a disposició i en un sol clic més de 2000 referències d’articles, amb imatges de producte i ordenades i classificades per famílies.\nPantalla de client\nAmb el terminal punt de venda HIOPOS, utilitza la segona pantalla de client per anunciar promocions i mostrar vídeos publicitaris de productes i ofertes.\nGestiona el teu magatzem amb el terminal de mà HIOSTOCK</strong\nAmb T-MENU mostra la carta dels teus plats a l’entrada del negoci\nMostra la teva carta o menú amb la carta electrònica interactiva multiidioma i estalvia costos d’impressió de la carta o el menú diari. Els teus clients poden veure el menú i la carta de forma interactiva, amb fotos i descripcions dels plats, informació dels ingredients, al·lèrgens, calories i els seus preus.\nHIOFFICE Lite és una aplicació web amb la qual podràs configurar i gestionar de forma remota i centralitzada un (HIOFFICE LITE) o diversos establiments (HIOFFICE PREMIUM). Rep a temps real totes les vendes i tancaments de caixa de cada punt de venda. Actualitza de forma centralitzada articles, formats, escandalls, preus, ofertes i controla l’estoc al magatzem. Gestiona les compres del teu negoci d’una forma fàcil i intuïtiva.\nAssignació de tarifes segons l’horari i els torns\nGestió de situacions de cuina per imprimir tiquets\nControl de períodes d’oferta\nDiferents impostos segons el tipus de servei\nFamílies i articles personalitzables amb fotografies\nGestió de combos\nAtribució d’al·lèrgens als articles\nTerminal desatès T-QUIOSK\nGestió de modificadors


Girona UrbanSketchers: Fira del Hobby i ventada a Colomers\nEl dia ha començat amb la visita d'un ànec molt simpàtic, que ens ha acompanyat mentre esperàvem a la Rossy.\nQuan hem arribat estava núvol però l'Empordà ens obsequiava amb la seva característica Tramuntana, que ràpidament ha deixat un cel clar. Segons anàvem arribant els sketchers, en Jordi Escudero ens anava oferint les polseres per esmorzar una bona botifarra amb pa amb tomàquet, i ens han repartit les fulles per dibuixar.\nHem conegut a l'Eliana Mañas i la Niurka que han vingut des de Barcelona i que junt amb en Carles Domènech regidor de cultura, són els qui varen tenir la idea de la trobada i junt amb tots nosaltres (uskgirona) s`ha pogut organitzar i fer-la a Colomers.\nCap a les 11 h, el Sr. Alcalde de Colomers, en Josep Manel López, ens ha fet, molt amablement, una estupenda visita guiada pels carrers empinats, les cases amb molta història i l'església de Santa Maria, però, com que volíem dibuixar força, ens hem anat dispersant per arreu, com és costum .\nAvui com que érem pocs, al final una dotzena d'sketchers, hem tingut sort i ens ha tocat premi!!\nAmb tant de vent no hem pogut penjar els dibuixos per fer la foto, com estava previst, però l'Eliana ha quedat encarregada per fer les fotos dels dibuixos pel report.\nCom sempre que ens trobem ho hem passat molt bé!!.\nSabem que és una sort gaudir d'aquest hobby que tots compartim!!!!\nfotos: Àngels-Rossy - Juma\nPublicat per Gironaurbansketchers a 19:45


Organitzen una neteja popular al bosc de Solius - Diari de Girona\nOrganitzen una neteja popular al bosc de Solius\nEl plàstic recollit serà utilitzat per fer joguines que es vendran per recaptar diners per a famílies en risc\nddg 12.09.2019 | 00:00\nL'àrea municipal de Medi Ambient i el grup de natura Sterna, entre d'altres, han organitzat una neteja popular del bosc de Solius. L'acció mediambiental s'ha programat aquest proper diumenge, 15 de setembre, a les nou del matí. Segons l'Ajuntament, el punt de trobada dels participants serà la deixalleria municipal de Santa Cristina, on rebran guants i bosses per poder fer la neteja. Des de l'entitat es recomana als participants que vinguin ben calçats i amb protecció solar.\nSeguidament, amb vehicles compartits, aniran fins al bosc de Solius a fer l'actuació de neteja. A les dotze del migdia es preveu retornar al punt de sortida i fer el triatge de la brossa recollida. «L'objectiu de la iniciativa, que és oberta a tota la família, és preservar el nostre entorn», va afirmar Dani Riera, un dels socis de Dland, que té la seu a Sant Feliu de Guíxols.\nDesprés de l'acció, Riera ja ha anunciat que el plàstic recollit en aquesta neteja serà utilitzat per l'empresa per fer teixit i convertir-lo en fundes d'envasos i fer que aquests passin a ser joguines. Part dels beneficis de la venda del material s'utilitza per fer arribar joguines als infants de famílies necessitades del mateix entorn on han fet les vendes.\nPalafrugell fa una crida per localitzar nius d'ocells als habitatges.