Josep Guinovart: El demiürg reviu amb tota la força (Antoni Ribas Tur)\nJosep Guinovart: El demiürg reviu amb tota la força\nL’any de l’artista culmina amb una mostra de 70 obres als Espais Volart que revela el seu afany experimental\n8 min. Barcelona 24/01/2019 22:19\n651x366 Josep Guinovart: El demiürg reviu amb tota la força Josep Guinovart: El demiürg reviu amb tota la força\nJosep Guinovart (Barcelona, 1927-2007) va ser un artista voraç i alhora líric, combatiu i juganer, arrelat, amb un vincle profund amb Agramunt i alhora universal. L’exposició culminant de l’Any Guinovart, que obre les portes avui als Espais Volart de la Fundació Vila Casas, potencia la força i els matisos de la seva obra. Se’n surt amb la idea que Guinovart més que un pintor i escultor va ser un demiürg capaç de convertir en art qualsevol material, des de la uralita, el blat i la palla fins a uns troncs, uns trossos de plàstic, llaunes, teles, oueres i qualsevol altre material que tingués a mà. “Algunes peces no saps si són pintures, escultures o instal·lacions”, diu el comissari de la mostra, el gestor cultural Llucià Homs. “Quan vaig veure treballar Guinovart al taller em va sorprendre la duresa amb què tractava el suport de l’obra, maltractant-lo, i la dolçor exquisida amb què el pintava després, com si l’acariciés”, afegeix.\nEntre les peces que queden gravades a la memòria hi ha la reconstrucció parcial del bosc de 130 troncs esculpits i pintats Contorn entorn, que va ser sonada a la Barcelona de mitjans dels 70, i la gran instal·lació transitable Laberint, que recorda les de l’Espai Guinovart d’Agramunt. En el terreny més intimista i alhora social és corprenedor el tríptic amb exvots titulat Signes acumulats, creat després de conèixer de primera mà la dura realitat dels pescadors gallecs, i Brotxa bandera. Aquesta última obra és tota una declaració d’intencions: Guinovart no va renegar mai dels seus orígens com a pintor de parets, i la mà amb una brotxa que hi ha al centre evoca el poder d’expressar-se un mateix i de donar veu a aquells que no en tenen.\n540x306 'Contorn-entorn' de Josep Guinovart, a l'exposició dels Espais Volart / PERE TORDERA 'Contorn-entorn' de Josep Guinovart, a l'exposició dels Espais Volart / PERE TORDERA\nEl combat, la natura i les coses\nLa mostra porta per títol Guinovart. La realitat transformada, i les 70 obres que la formen respiren especialment perquè no estan encotillades per un ordre cronològic sinó per àmbits temàtics com el compromís social, les arrels, la natura i els objectes. A més de la fundació de l’artista, les peces exposades provenen d’una vintena de grans col·leccions públiques i privades, com el Macba, el Museu Reina Sofia, la col·lecció d’art contemporani de La Caixa i la Fundació Fran Daurel, i els col·leccionistes Rafael Tous i Lluís Bassats, entre altres particulars. Com que és al taller de restauració, el Museu Reina Sofia no ha pogut prestar la sèrie de dibuixos titulada El blat, on l’artista va fer servir el blat per primera vegada. “L’exposició dona el to del millor Guinovart”, afirma el comissari de l’Any Guinovart, Àlex Susanna. “És una exposició absolutament pensada, no hi ha cap obra que no tingui una història al darrere”, subratlla la filla de l’artista, Maria Guinovart, que va ser la comissària d’una exposició magnífica del seu pare al Museu de Montserrat l’any 2016, Josep Guinovart. Geografies emocionals.\nLlucià Homs va tractar Guinovart -la filla i els més pròxims l’anomenen el Guino - durant força anys, i recorda que un dels trets que definien més l’artista era la seva humanitat. “Era molt entranyable, d’una gran generositat. Per a Guinovart la pintura era una actitud ètica i moral”, afirma. De fet, durant els preparatius de l’exposició Homs ha vist com aquells que van conèixer Guinovart s’abocaven en el projecte per retornar-li l’estima que ell els havia donat, tot i que també reconeix que “l’anomalia” dels grans museus públics del país respecte a l’art de postguerra deixa “orfes” Guinovart i molts altres artistes de la seva època. En tot cas, Homs subratlla que no va ser un artista que visqués de rendes els últims anys de la seva carrera sinó que estava plenament en actiu: “Tenia una gran capacitat de reinvenció sense deixar de ser ell mateix. Als anys 2000 estava en plena forma, tenia la capacitat de tornar una vegada i una altra als mateixos temes i fer-hi una aportació nova”, diu Homs. En el cas concret de les obres fetes amb uralita, va fer un gir radical: als anys 70 no es tenia consciència de la toxicitat de l’amiant i als anys 90 va tornar a fer servir aquest material per denunciar les condicions dels treballadors de la fàbrica la Rocalla de Castelldefels.\n540x306 'Retaule de Jesrusalem' de Josep Guinovart, a l'exposició dels Espais Volart / PERE TORDERA 'Retaule de Jesrusalem' de Josep Guinovart, a l'exposició dels Espais Volart / PERE TORDERA\nEntre les peces exposades n’hi ha una de primerenca, Dona amb colom, que és especialment significativa: “La meva mare era igual que la protagonista del quadre. Crec que se’n va enamorar perquè l’havia pintat abans”, diu Maria Guinovart. Una altra peça que crida l’atenció és un cap de Franco grotesc com el Miró més descarnat. Té la particularitat que té dues cares, i la posterior està recoberta de fulls de diari pintats: “S’hauria de fer una exposició sobre els diaris en l’obra de Guinovart, perquè en feia servir molts i els deixava entreveure expressament”, explica la filla.\nEls mil i un estímuls de l’artista\nAl marge de ser un artista amb un afany experimental imparable, Guinovart va beure de totes les fonts possibles: “Les obres exposades reflecteixen tota la paleta dels seus estímuls, rurals, urbans, socials, polítics, culturals, com el teatre, la música i la poesia”, explica Àlex Susanna. El catàleg que acompanya l’exposició inclou nou textos de diferents personalitats culturals que donen noves mirades al seu llegat: “L’inspirava la natura, però també la paraula de poetes com, entre d’altres, Joan Salvat-Papasseit, Federico García Lorca i Pere Quart; l’art dels creadors com Pablo Picasso, Joan Miró i Manolo Millares, i la música de compositors com Carles Santos”, diu Manuel Guerrero, escriptor i comissari de l’Any Brossa. El conservador d’art de postguerra del Museu Nacional (MNAC), Àlex Mitrani, reivindica la seva vigència: “Guinovart representa, sense figurar-la, sense narrar-la, una època, uns anhels de llibertat i de sensualitat que, per què no?, encara ens podrien ser útils”, afirma.\nJosep Guinovart es considerava sobretot pintor, per això una gran paleta coberta de boletes de fang és tota una declaració d’intencions, i també es poden veure dos mapes d’Àsia i els Estats Units coberts amb més boletes de fang, com si introduïssin el fet que el seu art el va transportar arreu del món físicament i metafòricament: no es va mantenir al marge de la Revolució Cubana ni de la dictadura xilena, per això els va dedicar obres. A Cuba també va viatjar-hi, i a països com Mèxic i Algèria. Un dels casos més coneguts és l’obra que evoca el malestar que Guinovart va sentir quan va fer una estada a Nova York als anys 80: a la part inferior hi ha un cocodril que remet a Poeta en Nueva York, de García Lorca, que tampoc no es va sentir bé entre gratacels.\nEstava previst que el comissari de la mostra fos Marko Daniel. Va rebre l’encàrrec quan era el cap de programes públics de la Tate, però no va poder assumir el projecte quan es va convertir en director de la Fundació Joan Miró. Guinovart. La realitat transformada estarà oberta fins al 18 de maig, i encara segueix en cartell una altra de les exposicions de l’Any Guinovart, Guinovart, fi de segle, al Museu de Sant Boi de Llobregat. A més, el 10 de febrer obrirà les portes a l’Espai Guinovart l’exposició El primer humà va ser un artista. Quan l’exposició dels Espais Volart tanqui, arribarà el moment de fer balanç de l’Any Guinovart amb un catàleg de les activitats. De moment els organitzadors n’estan molt satisfets i asseguren que han rebut més sol·licituds per fer exposicions de l’artista de les que han pogut assumir.\nJosep Guinovart a la galeria Joan Prats: els petits formats d’un gran creador\n540x306 'Pedres i fibrocement', de Josep Guinovart / GALERIA JOAN PRATS 'Pedres i fibrocement', de Josep Guinovart / GALERIA JOAN PRATS\nLa galeria Joan Prats (Balmes, 54) va tenir una relació especial amb Guinovart i participa en els actes commemoratius amb una exposició, Matèries en erupció: 1975-1985 (fins al febrer), formada per una trentena d’obres, la majoria de les quals són de petit format. Les peces evoquen una etapa decisiva i de maduresa de l’artista coincidint amb tres exposicions que va tenir a Barcelona el 1979, a la Prats, la galeria Trece i la Fundació Joan Miró, i també amb el reconeixement internacional en galeries de París i Nova York.\n3 preguntes al comissari de l'exposició, Llucià Homs\nGuinovart, un artista amb una “absoluta llibertat”\nQuina creu que és l’aportació més important de Guinovart en l’art de postguerra?\nL’absoluta llibertat amb què entén la manera de pintar. Beu de totes les fonts, de la tradició, i al mateix temps incorpora elements matèrics i físics, mentre que després de Dau al Set alguns artistes caminen cap a l’informalisme i d’altres cap a la tradició figurativa. També la capacitat de reinventar-se i fer noves aportacions.\nQuè creu que el fa vigent?\nGuinovart posa la mirada en elements ultraespecífics de la condició humana i alhora en els valors universals. T’adones que tracta els grans debats socials, i alguns que encara no estan superats, com el conflicte entre israelians i palestins i la llibertat d’expressió.\nSe l’ha reconegut prou?\nEn un país on hi ha una figura tan potent com Tàpies, això ha portat molta polèmica i durant anys s’ha parlat de com uns artistes han tapat els altres. Més enllà d’això, penso també que el fet que Guinovart i tants altres morissin en plena crisi ha impedit que es valoressin, i les institucions no han pogut fer la feina que els tocava.


La Banda Simfònica Municipal de València, sota la batuta del director titular Rafael Sanz-Espert, oferirà dissabte que ve, 22 de maig a les 19.00 hores, un nou concert del seu cicle, combinant obres del cinema, del jazz o del tango. Dos de les seues seccions, la de clarinets i la de saxòfons i percussió, pujaran a l'escenari de l’Auditori de Les Arts per a interpretar, cada una, cinc obres d’autors com Astor Piazzolla, Enrique Granados, Hans Zimmer, Michele Mangani o Pedro Iturralde, entre d’altres.\nD’esta manera, en la primera part, l’Ensemble de Clarinets interpretarà el pasdoble “Pepita Greus”, del valencià Pascual Pérez Choví, així com l’intermezzo de l'òpera “Goyescas” d’Enrique Granados. També es podrà escoltar una selecció de “Pirates del Carib” de Hans Zimmer i les textures i registres musicals de “Spirit of Freedom” de Michele Mangani i “Claribel” de Roland Cardon.\nPer garantir la seguretat dels assistents, en el recinte hi haurà dispensadors de gel hidroalcohòlic, control de temperatura, distància entre butaques i ús obligatori de màscaretes. Les portes s'obriran 30 minuts abans de l'espectacle, programat per a les 19.00 hores, permetent l'accés de manera còmoda i progressiva. Les localitats són gratuïtes fins a completar el límit legal d'aforament i es poden obtindre en l’adreça https://cutt.ly/gbS9IGw. El programa complet de l’actuació es pot consultar en https://cutt.ly/tbS9Jxd.


Notícies i activitats | Centre d'estudis canetencs\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 54" (Desembre 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Desembre 2015).\nCorrespon al butlletí nº 54.\nHi podreu trobar els següents articles:\n"La botànica de Canet que recordó (i alguns personatges relacionats)" de Xavier Mas, "Algunes històries del temps de les fàbriques" de Joan Ballart, "Passava fa cent anys a Canet... Tardor de 1915" de Joaquim Pera, "La nissaga Andreu de Canet: Del Mas Andreu de la Font a Can Gallina: 800 anys d'història d'una de les primeres masies de Canet" de Sergi Alcalde, "El deute a Canet al segle XVII" de Maria Jover, "104, any de la consolidació de la Festa de la Verge de la Misericòrida i de la independencia per part del Consell per l'elecció del Batlle de la Vila de Canet" d'Antoni Cruanyes, i per últim, un apunt sobre la "Presentació del catàleg de pergamins de Canet".\nSi esteu interessats a tenir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc nº 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 54" (Desembre 2015)\nPresentació del llibre "Pergamins de Canet"\nAquest proper dimarts 22 de desembre del 2015, a les 20:00 h. es presentarà a la Biblioteca P. Gual i Pujadas el llibre "Pergamins de Canet", una publicació inclosa dins la Col·lecció d'Estudis de Patrimoni de Canet.\nEl llibre conté els regestos complerts de gran nombre de pergamins cantetencs, cobrint un abast crononògic de més de 400 anys, des del segle XIII fins al XVII. Els pergamins estudiats són els procedents de l'antic Arxiu Parroquial de Canet (ara dipositats a l'Arxiu Diocesà de Girona), amb gairebé quatre cents exemplars. També conté la seixantana de pergamins del Fons del Dr. Marià Serra i Font, conservats a la Biblioteca G. i Pujadas de Canet. També els pergamins de l'Arxiu Municipal, i per últim una quants procedents de diversos fons privats.\nEl contingut d'aquest llibre ens ajudarà a descobrir una mica més l'història i vivències no sols del nostre municipi de Canet, sinó de la resta de poblacions del nord de la comarca del Maresme.\nDes del Centre d'Estudis Canetencs volem convidar-vos a assistir a l'acte !!\nLlegeix més about Presentació del llibre "Pergamins de Canet"\nÉxit de la Ruta teatralitzada per les Jornades Europees de Patrimoni\nAquest passat dissabte 10 d'octubre del 2015, es van celebrar les Jornades Europees de Patrimoni. Amb molt d'encert, a Canet el Centre d'Estudis Lluís Domènech i Montaner (CEDIM) va organitzar la II Ruta teatralitzada Lluís Domènech i Montaner. L'assistència de public va ser excepcional... més de 200 persones !! Per tant es feren dos passes, un a les 20:00h i l'altre a les 21:30h.\nL'acte es configurà en visita exterior de diferents edificis canetencs vinculats amb el genial arquitecte. Així personatges vestits d'època, i que recreaven els antics propietaris dels immobles, anaren explicar la història, detalls i alguna annècdota de cada immoble.\nEs van visitar: La Casa Roure, l'Ateneu Canetenc, la Masia Rocosa, la Casa Domènech i la Fàbrica Jover, Serra i Cia... i pel mig van aparèixer alguns treballadors malcontents que convocàren al públic a la vaga ...\nDes del CEC vam col·laborar en organització i suport logístic ....\nEstem convençuts pels assistents va ser una bona i lúdica passejada !!\nLlegeix més about Éxit de la Ruta teatralitzada per les Jornades Europees de Patrimoni\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 53" (Setembre 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Setembre 2015).\nCorrespon al butlletí nº 53.\n"El ressorgiment català del XVIII. La vinya i el comerç a Canet", de Ricard Cantano. "El pas de la pesta bubónica per Canet de Mar (1649-1654) i l'origen de l'advocació a la Mare de Déu de la Misericordia", de Sergi Alcalde. "200 anys de transport de viatgers i mercaderies: La familia Gibert de Canet de Mar" de Xavier Mas i Gibert. I per últim, "Salvador Vendrell i Puig, mort al setge de Girona durant el setembre de 1809" d'Antoni Cruanyes.\nSi esteu interessat a tenir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 53" (Setembre 2015)\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 52" (Juny 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Juny 2015).\nCorrespon al butlletí nº 52.\nEn aquesta ocasió, no hi ha una gran varietat d'articles, sòls n'hi ha tres. Ara bé, encara que siguin un pèl extensos, mostren importants i variades investigacions sobre el nostre municipi.\nD'aquesta manera trobarem els següents articles: "Canetencs en el món de l'espectacle - "La Gresca (1970-1980)", "El comunidor de Canet de Mar", "El ressorgiment català del XVIII. L'exemple dels Llauger de Canet de Mar, de pagesos a mariners i comerciants". I finalment uns breus comentaris a mode de resum de : "El CEC organitza la IX Trobada d'entitats de recerca local i comarcal del Maresme", "El CEC digitalitzarà la resta d'Arxiu Parroquial que encara es conserva a Canet", i "El Centre d'estudis Selvatans va organitzar una visita per Canet guiats pel CEC".\nA més a més, aquest butlletí aporta una singualitat. Amb la revista també obsequiem un CD amb les 10 cançons que s'han pogut recuperar del grup de música "La Gresca".\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 52" (Juny 2015)\nPresentació de la Revista "El sot de l'Aubó nº 52" i homenatge al grup musical "La Gresca"\nAquest proper divendres dia 26 de juny, coincidint amb l'inici de la Festa Major de Canet, presentarem el nostre butlletí del mes de juny, que correspon al número 52.\nCom que a la revista hi ha un extens article sobre un grup musical del Canet dels anys 1970 que s'anomenava "La Gresca", hem cregut oportú fer una presentació-homatge als integrants del grup.\nL'acte tindrà lloc al pati de la Casa Museu a les 19:30.\nComvidem a tots els canetencs i lectors de la nostra revista a asistir-hi per ajudar-nos a fer-lis aquest petit homenatge !!!\nLlegeix més about Presentació de la Revista "El sot de l'Aubó nº 52" i homenatge al grup musical "La Gresca"\nEl Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita pel Canet històric\nAquest passat dissbate 23 d'abril, el Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita a Canet de Mar. Com que sóm entitats amb unes finalitats i tasques molt semblants, se'ns va demanar que el CEC fés el guiatge pels carrers, indrets i edicis més interessants de la nostra Vila. Els assistents venien d'arreu de la comarca de la Selva (Santa Coloma de Farners, Tossa de Mar), així com d'altres poblacions del Baix Empordà, com és Calonge i Sant Antoni de Calonge, i fins hi tot algunes persones de Barcelona.\nLa ruta s'inicià a les 10 del matí davant de la Casa Museu Lluís Domènech i Montaner, tot seguit es va visitar la Riera Sant Domènech, amb comentaris dels edificis de l'Ateneu Canetenc, i la Casa Roure, després es dirigiren cap al carrer Ample, on es van comentar: la casa del Dr. Marià Serra, Can Mir-Cabanyes,Can Floris, l'Ajuntament, les cases de Can Busquests i Can Font, i el Casino. Seguidament van pujar pel carrer Castanyer, i a la plaça dels Americanos es va fer una parada de descans.\nSeguidament es va comentar l'imporant nissaga dels Macià, amb la seva antiga casa i la torre de defensa. Tot seguit s'aproparen a la Plaça de la Font dels Gossos, on es va explicar l'importància del nucli urbà del Castellet, les escales del Sant Crist, i el gran casal dels Dalmau. Fou temps per entrar a l'església Parroquial, on es van explicar les diferents etapes constructives del temple. (Agraïment a Mn. Joan Robé per obrir-nos l'església i ajudar als comentaris explicatius). Seguidament es van dirigir cap al Carrer Eusebi Golart, carrer de Sant Pere, fins arribar a l'Escola de Teixits de punt, on dins el pati, es va explicar l'importància per Canet que tingué l'indústria tèxtil. Finalment accediren a la Casa Museu Lluís Domènech i Montaner, visitant la Masia Rocosa.\nDesprés del dinar de germanor, es va visitar el Passeig de la Mare de Déu, i el Santuari de la Misericòrdia, on Mns. Pere Travessa ensenyà els interessants exvots que encara es conserven.\nAgraïm l'interés que el Centre d'Estudis Selvatans va tramestre'ns per la nostra Vila, i esperem que aquest vincle es mantingui durant molts anys !!\nLlegeix més about El Centre d'Estudis Selvatans va organitzar una visita pel Canet històric\nEl CEC va assistir a la conferència "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi"\nAquest passat divendres dia 17 d'abril del 2015, membres del nostre Centre van asistir a la conferencia "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi". Vam ser convidats pels amics del Centre d'Estudis de Sant Cebrià de Vallalta (CESC).\nLa conferència va ser realitzada per Mercè Domènech i Casellas, neta de l'arquitecte, fent un repàs per alguns dels edificis més emblemàtics projectats pel seu avi, i explicant algunes de les anècdotes familiars que els seus parents encara recordàven. També hi va intervenir l'historiador Carles Sàiz, col·laborador nostre, i president del Centre d'Estudis Domènech i Montaner (CEDIM).\nL'acte es va realizar a les 19:30 en una de les sales de l'interessant edifici de Can Coris de la nostra veina població de Sant Cebrià de Vallalta.\nFelicitem als organitzadors de l'acte, i agraïm al CESC l'invitació !\nLlegeix més about El CEC va assistir a la conferència "Lluís Domènech i Montaner, el meu avi"\nJa tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 51" (Març 2015)\nJa s'ha editat la nostra revista d'aquest trimestre (Març 2015).\nCorrespon al butlletí nº 51.\nEn aquesta ocasió, hi ha varietat d'articles, desclinat-se'n dos per la temàtica marítima que, tant va contribuïr i impulsar la nostra població de Canet.\nD'aquesta manera trobarem els següents articles: "El cors català del segle XVIII: El cas del capità canetenc Francesc Llobet i Misser - alies Quirreta", "Passava fa cent anys a Canet ... primavera de 1915", "Antics oficis avui dia desapareguts: Els carboners", "Un document inèdit de la Junta Suprema del Prinicipat de catalunya al Corregiment de Canet de Mar: Canet de Mar durant la segona Guerra del Francès (maig de 1810)", "Mariners de Canet i de la Costa del Maresme en el conflicte d'Espanya amb Xile i Perú (1865-1866)" , i finalment una comentari i invitació a tots els lectors a veure l'exposició itinerant que visitarà Canet el cap de setmana del 10-12 d'abril, sota el títol "El Vescomtat de Cabrera. Història i llegat d'una gran senyoria feudal".\nSi esteu interessat a adquirir la revista, i no sou socis, us convidem a passar qualsevol dimarts de 18:00 a 20:00 pel nostre Centre, al carrer Saüc 2 de Canet de Mar.\nLlegeix més about Ja tenim aquí el "Sot de l'Aubó nº 51" (Març 2015)\nPresentació de la Guia de Recursos de les Biblioteques del Maresme d'enguany\nEl proper dijous dia 30 d'abril, a les 8 del vespre, a la Biblioteca P. Gual i Pujadas de Canet es presentarà la Guia de recursos de les Biblioteques del Maresme per aquest any 2015.\nEnguany el tema escollit són "Balls i danses del Maresme". A Canet, com no podia ser d'altre manera, s'ha optat pel "Ball de les Morratxes". Aquest ball segons una referència de Mossèn Joan Tarré i Sans, es trobaria documentat a la nostra vila al segle XIV. Altrament també existeix la llegenda popular que en la zona de la Murta (en terme de Sant Pol de Mar, a les proximitats amb Canet) hi hagué el famós episodi del cabdill "moro" que desitjava a la filla dels propietaris d'aquella antiga Masia de la Murtra. Segons s'explica, durant "l'estira i arronça" de l'esdenveniment es ballà per primera vegada a la contrada el famós "Ball de les morratxes", desencadenant-se el tràgic final del trencament de l'objecte regalalt pel Cabdill a la jove donzella. A la nostra Vila aquesta dança tingué molta representativitat, especialment per la festa major, durant els segle XIX i principis del XX. Des del Centre d'Estudis Canetencs convidem a tots els lectors de la nostra revista del "Sot de l'Aubó", així com als canetencs i interessats en la temàtica, a asistir-hi i gaudir veient-ne una representació.\nLlegeix més about Presentació de la Guia de Recursos de les Biblioteques del Maresme d'enguany


Nova estratègia de detecció de càncer de coll uterí en països amb pocs recursos - URV Activ@\nNova estratègia de detecció de càncer de coll uterí en països amb pocs recursos\nUna aliança internacional d'investigació de la qual forma part el grup Interfibio de la Universitat Rovira i Virgili impulsa una nova estratègia de detecció que pretén reduir la mortalitat per càncer de coll uterí\nUna imatge de la plataforma sensora, que consisteix en una microfluídica acoblada a una matriu d’elèctrodes per la detecció del VPH (virus del papil·loma humà) desenvolupat en el projecte ELEVATE.\nUna aliança internacional d’investigació, liderada per la Universitat de Gant i de la que en forma part el grup Interfibio de la Universitat Rovira i Virgili, llança el projecte CHILI amb l’objectiu d’implantar una estratègia de detecció de virus del papil·loma humà (VPH) en països amb pocs recursos. El projecte, finançant pel programa Horitzó 2020, pretén desenvolupar una estratègia de detecció de el càncer de coll uterí adaptada al context i les necessitats de quatre països amb recursos limitats com són Etiòpia, Uganda, Moçambic i Cambodja i de conformitat amb les directrius més recents de l’OMS.\nAquesta estratègia inclou la utilització d’una nova prova de detecció de càncer de coll uterí que s’està desenvolupant actualment en projecte ELEVATE, un altre projecte de l’Horitzó 2020, i combina l’acte mostreig amb un dispositiu de mesurament portàtil de baix cost, que detecta tant el virus del papil·loma humà – la principal causa de càncer de coll uterí – i proteïnes biomarcadors de el càncer. La prova s’adaptarà per garantir la seva aplicabilitat i assequibilitat a gran escala en aquests quatre països.\nEl càncer de coll uterí és el quart càncer més comú en dones a tot el món. La detecció primerenca d’aquest tipus de càncer ha demostrat tenir èxit en la reducció de la incidència i la mortalitat per aquesta malaltia. No obstant això, hi ha desigualtats substancials ja que fins a nou de cada deu dones que moren de càncer de coll uterí viuen en països d’ingressos baixos i mitjans. La implementació global dels serveis de detecció es veu obstaculitzada per les diferències entre països pel que fa als recursos, la disponibilitat i la qualitat de les estratègies preventives.\nLa visió del projecte és la d’un món en el qual totes les dones rebin les mateixes oportunitats per a protegir-se contra malalties prevenibles. El consorci CHILI té com a objectiu comprendre les pràctiques de detecció actuals i els reptes per definir i implementar noves estratègies, inclosa la prova de detecció sorgida del projecte europeu ELEVATE, que satisfaci les condicions del context local i les preferències de les dones locals. “El nostre objectiu és assegurar la sostenibilitat i la integració dins del sistema de salut local alhora d’implementar i avaluar la nova estratègia de detecció per ajudar els països a avançar cap a la detecció universal” han explicat els integrants del consorci durant la primera trobada que s’ha fet aquest dilluns durant la reunió inicial del projecte.\nEl projecte CHILI rep finançament de el Programa Marc de Recerca i Innovació Horitzó 2020 de la Unió Europea i reuneix un equip multidisciplinari de científics socials, economistes de la salut, experts en biosensors i socis de la indústria de les següents universitats: Universitat Rovira i Virgili, Universiteit Gent (Bèlgica), Universität Greifswald (Alemanya), Universidade NOVA de Lisboa, Jimma University (Etiòpia), National Institute for Public Health (Cambodja), Universidade Eduardo Mondlane (Moçambic), UVRI-IAVI HIV Vaccine Program (Uganda), Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung eV (Alemanya), Labman Automation Ltd (Regne Unit), mircroLIQUID (Espanya) i Fundico (Bèlgica).\nA la URV el grup de recerca de la Interfície físico/biològica (Interfibio) està liderat per la investigadora ICREA Ciara O’Sullivan.


Policia Local – Ajuntament de l'Olleria\nLa història de la Policia Local de l’Olleria s’inicia en l’època de la post-guerra, figurant en arxiu d. Bautista Albinyana Gandia, mutilat de guerra, com el primer policia local de l’Olleria. Més tard, a l’inici dels anys 60 d. Antonio Vidal.\nL’any 1966 ingressa en el Cos d. Francisco Alemany Soler, que posteriorment seria nomenat primer Cap de Policia Local. El 1970 s’incorpora un altre històric del Cos d. Francisco Gutiérrez Albiñana.\nEl treball que exercien estava relacionat amb funcions d’agutzils i auxiliars. En els 70 es produeix una transformació en la Policia Local a causa del canvi en la seua regulació, cosa que implica la professionalització, ampliació de competències i l’increment d’efectius en la plantilla de la Policia Local.\nInstal.lacions i Vehícles\nZona d’atenció al públic.\n2 zones de prefectura de policia.\nArmer i magatzem de material.\n2 cotxes patrulla.\nPeriòdicament la unitat mòbil es trasllada a l’Olleria per a renovacions de DNI. Des de la policia reservem el torn.\nA través de la web, de l’app i de la Policia Local es faran públiques les dates. Per a obtenir més informació i reservar cita prèvia en altres localitats es pot consultar el següent enllaç:\nTramitació de documents amb la prefectura de trànsit\nEs tramita el canvi de domicili del permís de condució i circulació.\nLa Policia Local es coordina amb la Guàrdia Civil de l’Olleria en la vigilància del compliment de les ordres de protecció de víctimes de maltractament.\nEn el següent enllaç pot trobar consells de protecció en cas de trobar-se en una situació de perill:\nConsells violència domèstica\nEn qualsevol cas, cal tindre present el TELÈFON CONTRA EL MALTRACTAMENT. Recorde que no apareixerà a la factura telefònica.\nLa policia vigila, en col.laboració amb el departament de Serveis Socials, l’obligatorietat de l’escolarització, mitjançant informes d’absentisme escolar.\nConsells de seguretat per a menors:\nEn les classes teòriques dels cicles d’infantil i primària s’imparteixen, segons l’edat dels escolars, les normes bàsiques de circulació com a vianant, com a viatger de cotxe i autobús i com a ciclista.\nEn els cicles d’ESO i FP Bàsica es repassen les normes de circulació com a ciclistes i pre-conductors de ciclomotor.\nEn el cicle de Batxillerat s’ensenyen les primeres actuacions en cas d’accident de circulació, els delictes contra la seguretat vial i, especialment, l’alcoholèmia en la conducció.\nTambé és important conéixer la normativa per als desplaçaments amb animals. En el següent enllaç oferim la informació necessària.\nGossos i seguretat vial\nPermisos d'obres i ocupació de via pública\nLa Policia Local treballa conjuntament amb la Regidoria d’Urbanisme per comprovar que les obres i ocupacions de via pública en curs s’ajusten a la llicència municipal concedida.\nAutorització armes aire comprimit\nPer a l’obtenció d’una targeta d’armes s’ha de dirigir al Registre General de l’Ajuntament de l’Olleria. S’haurà de presentar la correspondent instància, acompanyant els següents documents:\nTríptic groc i díptic blanc segellats per l’establiment venedor (sense emplenar i sense doblegar).\nFactura que acredite la propietat de l’arma on s’indique: marca, model, tipus, calibre, número de sèrie. (Excepcionalment si queda acreditat que no es pot aportar factura s’admet declaració jurada en la qual consten les mateixes dades referides a l’arma).\nCertificat de manca d’antecedents penals expedit pel Registre de Penats i Rebels.\nCertificat d’aptituts psicofísiques.\nContem amb un departament d’objectes perduts on es podran recuperar els articles extraviats o deixar objectes que es troben a la via pública.\nAnimals domèstics o potencialment perillosos:\nVigilància del compliment de les normes per a la seua tinença.\nGestió del registre municipal d’estos animals.\nRequisits per a la tinença d’un animal considerat potencialment perillós:\nNo haver sigut condemnat per delictes d’homicidi, lesions, tortures, contra la llibertat o la integritat moral, la llibertat sexual o la salut pública, associació amb banda armada o de narcotráfic, així com no estar privat per resolució judicial del dret a la tinença d’animals potencialment perillosos.\nNo haver sigut sancionat per infraccions greus o molt greus sobre el règim jurídic d’animals potencialment perillosos.\nCertificat d’aptitud psicològica i física (certificat extés per un psicòleg amb titulació en els tres mesos anteriors a la sol·licitud de la llicència administrativa).\nAcreditació d’haver formalitzat un segur de responsabilitat civil per danys a tercers amb una cobertura no inferior a 120.000€.\nEn el cas d’animals de fauna salvatge, l’obtenció de la llicència estarà condicionada a la presentació d’una memòria descriptiva en la que s’analitzen les característiques tècniques de les instalacións garantitzant que són suficients per evitar l’eixida o fugida dels animals. Deu estar subscrita per un tècnic competent en exercici lliure professional.\nRobatoris en cases\nÉs important que, en la nostra absència, la casa semble habitada: no baixar del tot les persianes, es pot deixar roba estesa o programar l’encesa de la televisió. Si es disposa d’una casa domòtica es pot programar, també, l’encesa de les llums.\nEs pot demanar a una persona de confiança que replegue el correu, vigile l’habitatge i facilitar el número de telèfon per estar localitzables. És també molt efectiu aparcar a la plaça de garatge.\nAbans d’anar-nos-en cal revisar que tot estiga ben tancat: portes, finestres i balconades. No està de més posar reixes, com tampoc instal.lar una alarma per tal de mantenir allunyats els lladres.\nUna altra opció és llogar una caixa forta per no deixar objectes de valor a casa. Fer una llista dels objectes de valor amb fotogràfies i anotar els nombres de sèrie de tots els electrodomèstics.\nLes anteriors recomanacions no serviran de res si tothom s’assabenta que estem de vacances: no cal deixar missatge en el contestador avisant que no estem ni tampoc a les xarxes socials (Facebook, Twitter i similars).\nEls qui es queden a casa també poden prendre precaucions en el cas que:\nEs note alguna cosa extranya en casa dels veïns.\nVeure que algú sospitós crida als timbres.


TarraBooK — Baix Ebre Cultura\nLa cultura del Baix Ebre\nLa comarca del Baix Ebre disposa d’una sèrie d’entitats i grups culturals destacats, com ara el Casal del Centre d’Esports del Perelló, la Societat Cultural Sant Josep a Jesús, la Societat Cultural el Cerç a Paüls, la Societat Cultural Recreativa Unió Aldeana, el Casal Camarlenc, la Societat Cultural Esportiva i Recretiva de l’Ametlla de Mar, el Centre Parroquial de Sant Antoni i el Casal Municipal a Roquetes, el Casal de Xerta, fundat el 1911, i l’Associació Cultural de la Cava, que funciona des del 1950.\nLa comarca disposa d’un ric llegat històric i d’un patrimoni natural, fet que ha possibilitat l’existència d’una sèrie de museus. A Tortosa hi ha el Museu Arxiu Municipal, fundat per iniciativa de l’arquitecte Joan Abril i Guanyabens el 1910 com a museu arqueològic, amb seu a l’antiga església renaixentista de Sant Domingo. A la ciutat hi ha també el Museu de l’Ebre, als estreps del pont del Mil·lenari, en el qual es mostra el paper que ha tingut el riu en el desenvolupament de les terres que solca. El Museu de la Catedral conserva, entre altres peces, objectes d’art sacre, d’orfebreria, esmalts, tapissos i còdexs il·lustrats. El 1991 s’inaugurà el Museu Jardí amb escultures de Santiago de Santiago dedicades a reproduir la figura humana.\nA la comarca hi ha tres museus més: el Museu Municipal del Perelló, el Museu de Ceràmica Popular de l’Ametlla de Mar i, a Deltebre i depenent del Parc Natural del Delta de l’Ebre, l’Ecomuseu de la caseta de fusta, un espai habilitat per a recollir i explicar les riqueses del Parc Natural.


Turisme en família - Anna Maria Janer - La Cerdanya\nVine a gaudir d’una setmana d’estiu a l’Alberg de Llívia i descobrir la Cerdanya, amb moltes activitats per a tota la família. Ens endinsarem a les coves de la Fontrabiosa, descobrirem els animals dels Pirineus al parc del Angles, visitarem un forn solar i anirem d’excursió als estanys de Malniu. Tindrem oportunitat d’orientar-nos i conèixer les rutes i camins que envolten la casa. Podreu relaxar-vos en aquest poble de la Cerdanya, jugar i gaudir una estona, sempre acompanyats per als monitors i monitores de la Fundació Pere Tarrés.\nDel 29 de juliol al 2 d’agost (de dimecres a diumenge)\nDates en les que esteu interessats * Del 29 de juliol al 2 d’agost (de dimecres a diumenge) Del 2 al 9 d’agost (de diumenge a diumenge) Del 16 al 23 d’agost (de diumenge a diumenge)


CBS Gironès - Salt: El Centre de Recursos de la Gent Gran de Salt\nEl Centre de Recursos de la Gent Gran de Salt\nEl Centre de Recursos de la Gent Gran de Salt, des de la seva fundació, no ha deixat de créixer en nombre de participants a les xerrades, activitats i sortides que s’han organitzat, passant dels 5.149 el 2009 als 10.629 participants durant el 2013. L’equipament, gestionat per l’Ajuntament de Salt amb el suport del Consorci de Benestar Social Gironès-Salt, forma part d’un projecte innovador a Salt dirigit a promoure l’envelliment actiu i la prevenció a la dependència. El fet que s’hagi consolidat com a centre de referència en la gestió d’activitats adreçades a la gent gran, ha fet que per aquest 2014 es programin noves activitats als matins, com són un taller de dansa i un taller de gimnàstica xinesa, i que es mantingui com a punt d’informació per a l’orientació i/o assessorament dels recursos municipals adreçats a aquest col·lectiu.\nAmb el Centre de Recursos de la Gent Gran de Salt, l’Ajuntament de Salt ofereix un espai físic de trobada de propostes interessants i atractives per aquest col·lectiu, amb l’objectiu de promoure l’envelliment actiu i la prevenció de la dependència, amb la participació directa de la gent gran de Salt. El Centre també promou campanyes de dinamització, sensibilització i prevenció; així com xerrades encaminades a potenciar els hàbits saludables, les relacions intergeneracionals i aspectes d’interès comunitari. Com a equipament municipal, també serveix per a potenciar i donar suport a les associacions, entitats i projectes que treballen amb la gent gran, i presta una atenció integral en quan informació, assessorament, orientació i gestió de recursos del municipi.\nActualment, el centre compta amb 531 persones inscrites, que duplica les 275 persones inscrites el 2009. Entre les activitats que es porten a terme n’hi ha que han quedat com a fixes, com són el taller de fisioteràpia, les caminades saludables, el taller de memòria i un taller d’alfabetització, entre d’altres. Pel que fa a les exposicions i xerrades s’organitzen amb la voluntat d’informar i sensibilitzar sobre diversos temes d’interès per a la gent gran (com són les mesures per afrontar onades de fred o bé de calor, les cures per les picades del mosquit tigre, els consells de seguretat en la via pública, la informació sobre malalties com l’Alzheimer, entre d’altres). Es programen també activitats per a potenciar els hàbits saludables amb un taller de fisioteràpia, caminades i un parc de salut dins les instal·lacions del Centre. Finalment, i amb l’objectiu de generar relacions intergeneracionals, s’ha participat en la confecció de l’hort urbà a l’Escola de Primària el Pla de Salt. Amb tot això, durant aquest any 2013 han passat Centre de Recursos de la Gent Gran unes 10.629 persones, el que representa tot un èxit de participació en les activitats organitzades i consolida el Centre com un equipament de referència.\nPer aquest 2014, el Centre inclou com a novetat incrementar les activitats realitzades pels matins, amb l’organització d’un taller de dansa, un taller de gimnàstica xinesa i un nou taller de memòria. Enguany, també com a novetat, s’inclourà un taller d’astronomia i es mirarà de augmentar la col·laboració per activar els horts urbans en les diferents escoles de Salt.\nPer altra banda, el Centre de Recursos per a la Gent Gran de Salt ha estat escollit per albergar una de les Unitats Mòbils del Servei Local de Teleassistència que hi ha a la demarcació de Girona. I és que l’Ajuntament de Salt té subscrit un conveni de col·laboració amb la Diputació de Girona per tal que, a través del Consorci de Benestar Social Gironès-Salt, es porti a terme el desenvolupament del Servei Local de Teleassistència Domiciliària en el nostres territori. Un servei que a Salt compta amb 290 aparells actius, per tal que persones que viuen soles i amb un nivell d’autonomia limitat comptin amb aquest servei tecnològic d’atenció permanent. La Unitat Mòbil ubicada al Centre de Recursos de la Gent Gran de Salt, cobreix a la vegada els municipis del la comarca del Gironès i La Selva.\nLes Unitats Mòbils del Servei Local de Teleassistència operen les 24 hores del dia i els 365 dies de l'any a través de vehicles adaptats i habilitats per a l'orografia del territori. Les unitats mòbils atenen les emergències de manera més ràpida, i és que els cotxes estan equipats amb material sanitari de primers auxilis, eines per fer petites reparacions i les claus custodiades de les llars.


Tiroteig a Mataró (Barcelona) amb un ferit de bala\nL'incident s'ha produït aquest dijous a primera hora de la tarda\nDijous, 18/07/2019 - 20:28\nAlmenys una persona ha resultat ferida durant un tiroteig aquest dijous a primera hora de la tarda al barri de Rocafonda de Mataró (Maresme). L’autor dels trets ha fugit en un cotxe.\nPel que sembla, hi ha hagut un enfrontament i una tercera persona ha rebut l’impacte de bala.\nAl voltant de les 15.30 hores, la policia hauria rebut un avís advertint que s’hauria produït un incident amb trets a l’altura del carrer del Poeta Josep Punsola, al costat del carrer de Pablo Picasso. A causa del tiroteig, ha resultat ferit lleu un home de 43 anys que el Servei d’Emergències Mèdiques ha traslladat a l’Hospital de Mataró.\nSegons fonts coneixedores dels fets, el projectil no li ha impactat de forma directa, sinó que li ha tocat lleugerament el cos després d’impactar contra un altre element primer.\nEl Partit Popular de Mataró s’ha fet ressò del succés:\nNou tiroteig a Mataró, ens diuen que amb un ferit de bala. La seguretat feia i fa aigües, no es pot tapar tot i per tot el temps. pic.twitter.com/19zY1c8WS5\n— Partit Popular Mataró (@PopularsMataro) 18 de juliol de 2019\nPer rebre cada dia al correu electrònic les notícies, reportatges i articles d’opinió publicats a elperiodico.com, dona’t d’alta als nostres butlletins informatius. També us podeu subscriure per consultar ‘online’ l’edició impresa o rebre-la diàriament al vostre domicili, amb la qual cosa disfrutareu de tots els avantatges i descomptes de pertànyer al Club del Subscriptor d’El Periódico, el Club eP!\nOperació a Barcelona contra els lladres de rellotges de luxe


Himera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHimera (en grec antic Ἱμέρα) era una important ciutat grega de Sicília a la costa nord de l'illa a la desembocadura del riu Himera, entre Panormos i Cafalòdion (Cefalù). Era una de los poques ciutats gregues de la costa nord i l'única independent, segons diu Tucídides. Miles al nord era dependència de Zancle o de Messana. Inicialment Himera va ser una colònia de Zancle (ciutat d'origen calcídic) però s'hi van establir també siracusans exiliats; així que encara que les (νόμιμα) ("nomima" institucions) de la ciutat eren calcídiques, la llengua era una variant del dòric.\n37° 58′ 14″ N, 13° 49′ 20″ E / 37.970555°N,13.822206°E / 37.970555; 13.822206Coord.: 37° 58′ 14″ N, 13° 49′ 20″ E / 37.970555°N,13.822206°E / 37.970555; 13.822206\nComuna Termini Imerese\n1.1 Primera intervenció cartaginesa\n1.2 Segona intervenció cartaginesa\nLa seva fundació se suposa posterior a la de Miles, segons diuen Escimne de Quios i Estrabó. Tucídides no diu quan va ser fundada, però Diodor de Sicília diu que es va establir 240 anys abans de la seva destrucció pels cartaginesos, és a dir el 648 aC. Hi ha molt poca informació de la seva primera època. Aristòtil diu que per un temps va estar sotmesa al tirà Falaris d'Agrigent (570 aC-554 aC). El 490 aC s'hi va refugiar Escites, tirà de Zancle, quan va ser expulsat de la seva ciutat. Poc després la ciutat va quedar sota el govern del dèspota Teril·le, que per reforçar el seu poder es va aliar a Anaxilaos, en aquest temps tirà de Rhegio i Zancle. Però tot i aquesta aliança, Teril·le va ser enderrocat per Teró, dèspota d'Agrigent. Teril·le va fugir i va demanar ajut als cartaginesos.\nPrimera intervenció cartaginesaModifica\nAquest va ser el motiu de la primera expedició cartaginesa a l'illa el 480 aC, sota la direcció d'Amílcar. Si és veritat que l'exèrcit cartaginès tenia tres-cents mil homes, cal pensar que el restabliment de Teril·le era un pretext per la conquesta de la resta de l'illa, ja que els cartaginesos governaven Panormos i Solos. Amílcar va atacar Himera però Teró va poder resistir allí fins a l'arribada de Geló des de Siracusa, i malgrat la inferioritat numèrica de les seves forces, junts van derrotar els cartaginesos a la famosa batalla d'Himera, i van fer una gran mortaldat, fins al punt de què els grecs de Sicília la van comparar a la batalla de Salamina, segons Heròdot i Píndar. Fins i tot es va arribar a difondre el rumor que les dues batalles s'havien lliurat el mateix dia. Demareta, filla de Teró i esposa de Geló I, va intercedir a favor dels cartaginesos per a aconseguir una pau sense conflictes.\nAquesta gran victòria va fer de Teró el cap indiscutible d'Himera i d'Agrigent, però es va dedicar a aquesta última ciutat deixant el govern d'Himera al seu jove fill Trasideu, que es comportà opressivament i s'alienà la voluntat del poble; els notables locals van demanar ajut a Hieró de Siracusa, en aquell moment hostil a Teró, que era a Agrigent. Però Hieró en lloc de donar la seva ajuda, va oferir un tractat a Teró, a qui va amenaçar amb la conquesta d'Himera si no hi accedia. Teró hi va accedir però es va venjar amb els ciutadans d'Himera, i en va fer matar un gran nombre i a altres els va enviar a l'exili, segons Diodor de Sicília. Com que això va buidar la ciutat va intentar restaurar-la l'any 476 aC reclutant colons arreu de Sicília, però la majoria eren doris i encara que els nous colons i els antics habitants van harmonitzar la convivència, des de llavors Himera va ser una ciutat dòrica, va adoptar les institucions dòriques, i va seguir la mateixa política de les altres ciutats dòriques de l'illa. La data en què això va passar té algun dubte, ja que Diodor fixa el 476 aC (Olimpíada LXXVI) però diu també que la colònia va subsistir 58 anys fins a la seva destrucció pels cartaginesos, però com que aquesta destrucció va ser l'any 408 aC hauria d'haver dit 68 anys; evidentment no és possible que l'error fos el 476 aC, ja que si fos 466 aC Teró ja era mort, car va morir el 472 aC; el va succeir a Agrigent i a Himera el seu fill Trasideu, però ben aviat en va ser expulsat d'ambdues ciutats per Hieró I de Siracusa.\nEl 466 aC els himeris van enviar una força a ajudar Siracusa contra Trasibul, i poc després, en la pau general, els exiliats van poder tornar a la ciutat, retorn que es va produir sense problemes. Diodor diu que en el període que va seguir no hi va haver discòrdies civils a la ciutat.\nEl 415 aC, amb l'expedició dels atenencs contra Sicília, Himera va ser de les primeres ciutats que van donar suport a Siracusa. Quant Nícies es va presentar amb la flota atenenca a Himera la ciutat va refusar de rebre'l; poc després va desembarcar a Himera el navarc espartà Gílip i des allí va anar per terra fins a Siracusa, amb una força que en bona part eren ciutadans himeris, segons Tucídides.\nSegona intervenció cartaginesaModifica\nArticle principal: Batalla d'Himera (409 aC)\nEl 409 aC es va produir la gran expedició cartaginesa a Sicília, teòricament per ajudar Segesta contra la seva rival Selinunt. Després de la destrucció d'aquesta darrera ciutat, Anníbal, cap de l'expedició, va girar les seves armes contra Himera, una ciutat que disposava de poques defenses i amb muralles febles. La resistència va ser desesperada i va causar moltes baixes als cartaginesos, perquè els himeris disposaven d'una força de quatre mil siracusans auxiliars dirigits per Diocles, però aquest general, atemorit per la futura sort de Siracusa, va abandonar la ciutat a correcuita deixant Himera sola davant els cartaginesos. Finalment la ciutat va ser ocupada per assalt i part dels seus ciutadans executats i també van matar a sang freda fins a tres mil presoners per ordre d'Anníbal com a sacrifici a la memòria del seu avi Amílcar. Van destruir la ciutat i van arrasar els edificis, fins i tot els temples, explica Xenofont. Diodor de Sicília diu que la ciutat ja no va ser reconstruïda mai més.\nEl 405 aC al tractat de pau, els agrigentins, els selinuntins i els himeris van ser autoritzats a retornar a les seves ciutats, amb la condició de pagar tribut a Cartago i no restaurar les fortificacions, i probablement els exiliats van tornar, però segons explica Ciceró no es van establir a l'arrasada Himera sinó a una nova ciutat, Thermes (actual Termini Imerese), dins dels límits del seu territori (confirmant doncs del que diu Diodor). Himera es menciona com una de les ciutats estat (amb capital a Thermes de ben segur) que es van declarar a favor de Dionís de Siracusa al començament de la gran guerra contra Cartago el 397 aC, però que el 396 aC van tornar a l'aliança amb Cartago. Thermae segons Diodor de Sicília, va ser fundada pels cartaginesos abans del final de la guerra, el 407 aC, però això no és incompatible amb el fet que al cap de dos anys s'hi establissin els exiliats. Ciceró explica que després de la conquesta de Cartago, quan Escipió l'Africà va retornar als agrigentins i als gelencs les estàtues que els púnics s'havien emportat de les seves ciutats, també va tornar als habitants de Thermes les que s'havien emportat d'Himera, dins dels límits del mateix territori i no gaire lluny del nucli antic.\nEl 314 aC Diodor diu que en el tractat entre Agàtocles i els cartaginesos es va pactar que Heraclea Minoa, Selinunt i Himera (és a dir Thermes) continuarien sota sobirania de Cartago "com havia estat abans". El nom d'Himera es repeteix també a Pomponi Mela i a Plini el Vell i potser Himera era el nom corrent de l'estat i Thermes el de la capital.\nThermes o Therma (Thermae) es va anomenar Thermae Himerenses o Therma Himeraia (Θερμαὶ αἱ Ἱμερᾶαι) i derivava el seu nom de les fonts d'aigües termals de la seva rodalia. Era una ciutat important però sempre subjecta al domini cartaginès (amb poques i breus excepcions) i després a Roma. El 260 aC un cos de tropes romanes va acampar a la seva rodalia durant la Primera Guerra Púnica, i van ser atacades per Amílcar i derrotades amb fortes pèrdues; abans del final de la guerra la ciutat va ser assetjada pels romans i conquerida possiblement al 252 aC, diu Polibi.\nNo es coneix perquè els romans van donar a la ciutat un tracte de favor, però Ciceró diu que el senat va retornar als thermians la seva ciutat i el seu territori, amb lliure ús de les seves lleis com a recompensa per la seva fidelitat; donat que durant la guerra la ciutat havia estat aliada cartaginesa i enemiga de Roma, és de suposar que després de la guerra va passar alguna cosa que l'atorgà aquesta consideració de fidel a Roma. En temps de Ciceró (meitat del segle I aC) era una ciutat prospera, amb un comerç actiu. En temps d'August va rebre una colònia de veterans (splendidissimae Coloniae Augustae Himeraeorum Thermitanorum). Plini el Vell menciona la Thermae colonia que podria haver estat aquesta ciutat o la més petita Thermae Selinuntiae, ja que la situa a la costa sud. Claudi Ptolemeu parla de la ciutat i apareix als Itinerarium al segle iv.\nLa seva història posterior és poc rellevant; la ciutat va romandre sempre habitada i va originar la moderna Termini; queden restes del període romà, especialment les antigues termes que avui es diuen Bagni di San Calogero. Tomaso Fazello al segle xvi encara va veure les ruïnes d'un teatre que després es va destruir totalment. Queden algunes parts de l'aqüeducte i un gran edifici romà de què se'n desconeix l'ús que se'n feia; s'han trobat també moltes escultures i objectes antics.\nSi el lloc de Therma és clar, el lloc de l'antiga Himera és més dubtós: generalment se la situa a la vora de la desembocadura del riu Termini, que més amunt pren el nom de riu de San Lionardo, quedant Termini a un costat i Himera a l'altre. Però és dubtós que aquest riu sigui l'antic riu Himera, i el riu correcte seria el Fiume Grande, a uns 15 km del Termini, i en concret al lloc de Torre di Bonfornello a la costa, prop de la desembocadura) on s'han trobat gots, gerres i altres objectes antics i nombroses sepulcres.\nHimera va ser el lloc de naixement del poeta Estesícor, que, segons Aristòtil, va participar en la política de la seva ciutat i la seva estàtua era a Thermae en temps de Ciceró. Ergòtel, que va guanyar un premi als jocs olímpics, era ciutadà d'Himera, però no hi va néixer. A Therma va néixer el tirà Agàtocles.\n↑ Smith, William (e.). «Himera». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 18 gener 2021].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Himera\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Himera&oldid=28390416»\nDarrera modificació: 9 oct 2021 a les 15:09\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 oct 2021 a les 15:09.


El cervell desvincula la resposta emocional de la memòria explícita en contexts de por\nL’estudi, publicat a la revista Neurobiology of Learning and Memory, podria explicar per què en alguns trastorns d’ansietat o estrés post-traumàtic el pacient és incapaç d’arribar a l’origen del problema.\nInvestigadors del grup de Cognició i Plasticitat cerebral de l’Institut d’Investigació Biomèdica de Bellvitge (IDIBELL) i la Universitat de Barcelona han fet un seguiment de les petjades explícites i implícites dels records de por en éssers humans. L’estudi descriu com, en un context de por, el cervell codifica de forma diferent la memòria contextual d’un esdeveniment negatiu (on va ser, què hi havia...) i la resposta emocional associada.\nL’estudi va mesurar l’activitat electrodermal de 86 individus en un context de por generat al laboratori i en un context neutre on van aprendre una llista de paraules. Una setmana i dues setmanes després de l’experiment se’ls va fer un test per veure quines paraules recordaven. Com explica Pau Packard, autor de l’estudi, “en els dos contextos, la corba d’oblit era normal. Amb el temps oblidaven totes les paraules, la petja explícita. En els records en context de por, l’activitat electrodermal, la resposta emocional implícita, era exactament la mateixa, molt més elevada que la del context neutre”. Com assenyala aquest expert, en els esdeveniments traumàtics sembla que amb el temps hi ha una part de la memòria que s’esborra o que no en tenim accés. Oblidem els detalls però segueix mantenint-se la reacció emocional. La petja es divideix en dos i segueixen camins diferents. “El cervell desvincula el record explícit que tenim d’un esdeveniment negatiu de la resposta emocional que ens genera”.\nAquest fet podria servir per entendre per què en situacions patològiques de trastorn per estrés post-traumàtic es genera sense control la resposta emocional vinculada a l’esdeveniment negatiu sense saber què la provoca. Segons Lluís Fuentemilla, coordinador del projecte, l’estudi “ens ajuda a explicar com el processament de records temorosos pot portar a un trastorn per estrès post-traumàtic i també obre la porta a la recerca de noves estratègies terapèutiques d’aquests trastorns, ja que la traça implícita d’un record en context de por no es perd amb el temps i es pot detectar a través de mesures electrodermals”.


El vent de Ponent dispararà les TºC dimecres i la calor també marcarà el cap de setmana\nLes temperatures més altes es registraran demà al litoral, prelitoral, Terres de l’Ebre i Ponent. Dissabte es rondaran els 30º al pla de Lleida i a la vall de l’Ebre\ndimarts, 7 de maig 2019 - 14:30h\nCanvi radical en el temps el que ens espera aquests propers dies. Tal i com venim anunciant aquestes ultimes jornades, demà dimecres el vent de Ponent dispararà els termòmetres especialment a prop de la costa, on es fregaran o es superaran els 25º en algunes ocasions. De cara al cap de setmana tornaran a pujar els termòmetres i es poden rondar els 30º a Ponent i l’Ebre. Seran, sens dubte, els dies més càlids del que portem d'any i tindrem un final de setmana de muntanya russa tèrmica.\nDe moment, aquest dimecres entrarà el vent aponentat que farà que l’ambient sigui sec i càlid a gran part del litoral i prelitoral, Ponent i les Terres de l’Ebre. On més pujaran els termòmetres serà al prelitoral de les comarques de Girona i a l’extrem sud de Catalunya, on es poden superar els 25º i, inclús, assolir algun 27º o 28º. A la resta d’aquestes zones, la majoria de temperatures màximes es mouran entre els 20º i 25º, mentre que a la resta de Catalunya també pujaran les temperatures amb entre 18º i 23º, excepte al Pirineu on es mantindran similars. Al País Valencià també se superaran els 30º amb calor estiuenca.\nMapa de temperatures màximes previstes aquest dimecres | GFS\nEl vent de Ponent es deixarà sentir a gran part del territori, si bé a la meitat nord del litoral serà de component sud-oest. S’esperen cops forts a zones elevades de l’interior, especialment a l’Altiplà Central, així com a la Costa Brava i altres punts de Girona. Les mínimes també pujaran clarament i deixarem enrere el fred més propi de l’hivern amb algunes glaçades dels últims dies que han batut alguns rècords.\nMalgrat la pujada dels termòmetres, el pas de la cua d’un front farà que els intervals de núvols siguin presents arreu durant tota la jornada. S’esperen xàfecs al Pirineu i Prepirineu, especialment a la tarda, quan podrien escampar-se de forma més dispersa per més punts del territori.\nEl sol es combinarà amb intervals de núvols aquests dies | Xavi Cabo\nEls termòmetres reculen dijous però tornen a pujar el cap de setmana\nLes temperatures recularan de cara a dijous a causa de la baixada del vent de Ponent, amb un descens que serà molt notable al nord-est i a més punts del litoral. La majoria de màximes es mouran entre els 18º i 23º arreu, però a Ponent, Terres de l’Ebre i Costa Daurada es mantindrà l’ambient càlid per l’entrada del mestral reescalfat. Encara hi haurà força intervals de núvols.\nA partir de divendres i durant el cap de setmana, l’entrada de nou de vents més càlids farà que els termòmetres tornin a pujar arreu amb ambient pre-estiuenc a moltes comarques. Moltes màximes rondaran o superaran lleugerament els 25º a l’interior i prelitoral, especialment dissabte, mentre que a Ponent i a l’interior de les Terres de l’Ebre es fregaran o es pujarà lleugerament dels 30º amb calor amb majúscules. També farà molta calor al centre i sud de la península ibèrica amb ambient estiuenc.\nA la costa catalana l’ambient quedarà més suau amb entre 18º i 23º i sol en conjunt amb un dissabte i diumenge amb força sol en conjunt. Una situació que haurem d’anar seguint amb atenció perquè de cara al cap de setmana encara hi poden haver alguns canvis en la previsió.\nMapa de temperatures màximes previstes per aquest dissabte | GFS\nTambé et pot interessar: Un milió d’espècies en perill d’extinció per culpa dels humans


TEASER Contacontes “Amunt i avall, pageses cucs i alls” on Vimeo\nTEASER Contacontes “Amunt i avall, pageses cucs i alls”\nfrom La Cuentista\nAquesta és una història que ens farà pujar i baixar, baixar i pujar...\nComencem per dalt... la Jacinta és una petita agricultora que ha treballat molt dur per reconvertir el seu camp a l’agricultura ecològica. Ella sap molt bé que un sòl sa ens donarà els aliments que necessitem per créixer forts i saludables. Però per a ella és molt difícil poder seguir treballant. Cada vegada la ciutat creix més, els sòls estan contaminant-se i, a més, uns senyors vestits de gris li volen comprar la seva finca. La Jacinta està trista i plena de dubtes.\nMentrestant, per baix... hi ha els seus amics del subsòl: un sorprenent grup de cucs, cebes, alls i pastanagues que emprenen un increïble viatge a través del regne del sòl, cap a la recerca de les respostes que la Jacinta necessita per a poder seguir conreant la terra.\nAixí, “Amunt i avall, pageses cucs i alls” és un viatge ple de sorpreses a través dels meravellosos misteris del sòl, en el qual descobrirem com la seva salut és també la nostra.\nEl projecte d’educació agrícola La Zanahoria Teatrera i la companyia de teatre La Cuentista/Hand Made Theatre s’uneixen per donar vida a una proposta educativa dirigida a infants de Primària i les seves famílies que integra el teatre a l’educació agrícola. El projecte està basat en un apropament comprensiu als nostres sòls com a part essencial de la vida al Planeta, del camí cap a la sobirania alimentària i d’un futur més sostenible.\nAmb col·laboració del Parc Agrari del Baix Llobregat


Detenen un home armat amb una catana a l’AVE de Sants\nActualitzat 28/11/2020 19:21\nLa Policia Nacional ha arrestat un passatger que portava una catana i altres armes afilades quan embarcava a l’AVE cap a França des de l’estació de tren de Sants. La fotogradia, aconseguida per ElCaso.cat, mostra l'arsenal de l'arrestat.\nEl detingut portava una catana, ganivets i una pistola de balins\nEls agents han interceptat al viatger i l'han arrestat després d’assegurar-se que portava una catana llarga i altres objectes punxants de menor tall. Testimonis de l’incident precisen que l'home portava, concretament, tres armes tallants: la catana enfundada, una navalla tàctica militar i un ganivet d'aparença comuna. A més, se li hauria intervingut una pistola simulada tipus Glock 17 de balins de plàstic. En cap moment hauria fet el passatger ús d'aquestes armes ni les hauria mostrat.\nEstació de Sants - Sergi Alcàzar (Arxiu)\nSegons fons policials, el passatger, que portava passaport suec però que és d'origen kosovar, pretenia embarcar a l'AVE en direcció a França amb la catana i l’arsenal d’armes. La portava enfundada, amagada per passar desapercebut.\nArrestat per tinença il·lícita d'armes\nLa policia ha arrestat l’individu i passarà la nit a les dependències policials. Demà passarà a disposició judicial. Se l'acusa d'un delicte de tinença il·lícita d'armes.\nVenda il·legal armes de guerra i tancs des de Barcelona a Àfrica i Orient Mitjà


La CUP decideix concórrer a les eleccions del Parlament de Catalunya | La Garriga Digital\nEl nom de la candidatura que la CUP presentarà a les eleccions serà Candidatura d’Unitat Popular – Alternativa d’Esquerres, una fórmula amb què la formació pretén sumar esforços amb col·lectius polítics i moviments populars que comparteixin els eixos programàtics i les principals propostes polítiques de la CUP.\nLa Candidatura d’Unitat Popular de la Garriga, per altra banda, també estem recollint avals per concórrer a les properes eleccions al Parlament i, d’aquesta manera, ajudar a assolir la xifra de 5.000 signatures necessàries. Podeu contactar amb nosaltres a lagarriga@cup.cat.\nCUP – La Garriga\nArticle anteriorSi el veieu… somrieu!\nArticle següentCelebrem el Dia Mundial de la Salut Mental


"El concepte de vida residu zero busca viure de tal forma que no generis residus en el teu dia a dia, quan consumeixes, viatges, etc." | PIMEC\n"El concepte de vida residu zero busca viure de tal forma que no generis residus en el teu dia a dia, quan consumeixes, viatges, etc."\nEn què consisteix Go Zero Waste?\nGo Zero Waste és una start-up que ha nascut amb la intenció de facilitar l'estil de vida residu zero a totes aquelles persones que avui en dia es troben atrapades per l’estil de vida ràpid, consumista i lineal de les societats occidentals. El concepte de vida residu zero busca viure de tal forma que no generis residus en el teu dia a dia, quan consumeixes, viatges, etc. Actualment això és molt difícil perquè tota la societat està enfocada al single use i a la instantaneïtat, nosaltres facilitem a la gent que pugui adoptar aquest estil de vida sense que hagi de sacrificar el seu temps lliure per fer les coses que vol fer. Per això hem llençat una app que t’ajuda a fer la compra sense envasos d’un sol ús i estem fent proves pilot per a entregues a domicili d’un servei Last Mile Zero Waste, on tot s'envia amb envasos reutilitzables i es compra en botigues locals que venen a granel i sense envasos; de moment estem servint 10 clients de l’àrea de Barcelona.\nCom us va sorgir la idea de fer una app relacionada amb la compra sense plàstic?\nLa idea va sorgir de la Magda i el Martí, que després de provar de viure sense plàstic durant un temps al barri de Gràcia, es van mudar al barri de les Corts i van veure que no sabien com seguir amb aquest estil de vida. D’aquí que es preguntessin si hi havia alguna eina en el mercat que ajudés en aquest aspecte i, com que no en van trobar cap, van tenir la idea. Abans de llençar el crowdfunding em van venir a buscar per si volia sumar-me amb ells en aquest projecte i no vaig poder negar-m’hi.\nQuè hi pot trobar el consumidor en aquest servei?\nL'app està enfocada a ajudar a reduir la teva generació de residus en el dia a dia, apropant-te al concepte de residu zero. Ara mateix l'app té dues funcions principals. La primera és una funció de mapa de botigues que et permet buscar productes per comprar a granel, lliures d’envasos o en envàs retornable. També pots explorar el mapa i trobar botigues en localitats diferents de la que et trobes. L’altra funció de l'app és de ludificació per crear hàbits de residu zero. Actualment hi pots trobar 10 reptes que t’ajuden, per exemple, a recordar-te de demanar sempre que no et posin canyeta. Quan compleixes un repte se’t dona una puntuació i puges en un rànquing intern.\nQuin tipus de comerços es poden trobar en aquesta aplicació?\nDes de l’inici teníem clar que el nostre focus era la generació de residus que es produeix per culpa de l’envàs. Ens hem enfocat a buscar botigues que permetin que la gent pugui evitar els envasos d’un sol ús, sigui perquè hi venen productes sense envasar i hi pots portar el teu propi envàs, o perquè la botiga ofereix productes que venen en envasos retornables que poden ser retornats un cop consumit el contingut. Els futurs passos serà incloure-hi restaurants o hotels on també puguis evitar tots els envasos d’un sol ús, sigui perquè et serveixen aigua filtrada sense envasar o perquè és un hotel que ha eliminat tot el plàstic d’un sol ús.\nDe quina manera els comerços poden beneficiar-se dels vostres serveis?\nPrincipalment se'n beneficien perquè els donem visibilitat sense que això els suposi cap cost extra, la nostra app sempre tindrà una opció gratuïta perquè les botigues hi apareguin. També som el primer mapa que permet saber quins aliments pots comprar en aquella botiga, els mapes que hi havia fins ara no permetien saber si aquella botiga venia cafè, per exemple. Aquest punt a mi em frustrava molt i era un dels que primer volíem solucionar amb l'app. Estem preparant també futures funcionalitats que permetran a les botigues beneficiar-se molt més de ser presents a l'app per mitjà d'un contacte més directe amb possibles clients.\nTeniu molts comerços adherits a l’app?\nActualment hi ha 200 botigues que apareixen a l'app i n’hem afegit quasi 40 des del 8 de juny.\nHeu notat un creixement en la demanda de productes sense plàstic en els últims temps per part dels consumidors?\nAvui dia hi ha una guerra contra el plàstic, però nosaltres no estem en contra del plàstic en si, realment el plàstic és un dels materials que ha permès avançar molt quant a sanitat, per exemple. Nosaltres estem en contra del mal ús del plàstic; el plàstic està fet sobretot a base de petroli, una matèria primera que ha tardat milions d’anys a crear-se. És de bojos que després nosaltres convertim aquesta matèria en una ampolla de plàstic de 20 cl que dura menys de 5 minuts a les nostres mans i la llencem a la brossa. Tenim un problema d’ús, no de material.\nPenseu que aquesta demanda tindrà un creixement exponencial?\nNo sé si exponencial és el terme correcte, però és clar que el plàstic d’un sol ús té els dies comptats, depèn de les situacions. La nova normativa europea de plàstics que prohibeix productes com les canyetes, gots, coberts i plats de plàstic d’un sol ús ja ha estat aprovada. Les illes Balears es van avançar i van crear una normativa que prohibia tots aquests productes i hi afegia les càpsules de cafè, ja que actualment només les d’alumini són reciclades. Per tant, hi haurà un canvi de direcció pel que fa a l’oferta de productes que avui pots trobar en plàstic d’un sol ús i es convertiran en compostables o en solucions reutilitzables, que és el que nosaltres promovem i oferim.\nEls comerços estan conscienciats amb aquest canvi d’hàbits dels seus clients?\nLa majoria de comerços amb qui hem parlat han constatat un creixement de clients en els últims 6-12 mesos, venen preocupats pel plàstic i troben en les botigues a granel una solució clara. El canvi d’hàbits ja és una altra cosa, a la gent li segueix costant molt portar l'envàs de casa i planificar-se, per això Go Zero Waste vol posar-ho encara més fàcil fent la feina per tu i portant-ho a casa amb envasos reutilitzables, que recollim un cop tornes a fer una comanda amb nosaltres.\nS’està adaptant els productes a les noves necessitats (embolcalls sense plàstic, més productes a granel, etc.)?\nHi ha productes, com per exemple els congelats o els precuinats, que ara és impossible trobar sense envasar, també tot allò que és importat és més difícil llevat que tingui una closca o protecció natural com les fruites. Un dels segments de consum que més està creixent actualment és el del take away, tot el menjar preparat ara s’envasa en plàstic d’un sol ús (que, per cert, pot ser perillós d'escalfar al microones). Nosaltres volem oferir alternatives reutilitzables als restaurants, càterings o deliveries de menjar.\nQuines ciutats es poden trobar a la vostra aplicació?\nCom que la nostra base d’operacions és a Barcelona, tenim la majoria de botigues en aquesta ciutat, ja que ens és molt difícil trobar botigues a ciutats de fora quan no les coneixes; avui dia el coneixement per viure un estil de vida residu zero segueix estan centralitzat en els cervells de la gent que viu d’aquesta forma. Estem afegint botigues a altres ciutats d’Espanya gràcies a la col·laboració d’usuaris.\nTeniu intenció d’expandir el vostre mercat a altres poblacions?\nL'app podrà expandir-se arreu del món si hi trobem els partners adequats, ens agradaria que tothom pogués fer servir l'app per viure un estil de vida residu zero, sigui quina sigui la ciutat on et trobis. El servei d’entrega residu zero de moment el centrarem a Barcelona en format MVP (Minimum Viable Product) i el farem créixer orgànicament aprenent dia a dia.\nAquest juliol és el mes internacional sense plàstic, una iniciativa que va començar a Austràlia i que ja ha arribat a tots els racons del planeta. Animo a tothom qui tingui ganes de provar-ho que ho faci, si fan servir l'app els serà molt més fàcil: des del nostre Instagram estarem compartint recomanacions i pràctiques per tal que el canvi no sigui tan brusc. Feliç #plasticfreejuly\nORIOL SEGARRA, CEO & CO-FOUNDER


Hotel Trapani In Trapani Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel Trapani InVicolo dei Pescatori 10, Trapani, Trapani, Itàlia, 91100 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en464comentarisHotel Trapani InVeure més fotos"Very good breakfast and the bed was large and very comfortab..."AnonymousUnited KingdomVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,1Veure al mapa9,1UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatascensor\nVeure les fotosHabitació Doble Petita amb Terrassa (Small Do...14 m21 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Triple (Deluxe Triple Room)24 m21 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Individual (Single Room)9 m21 llit individualFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble (Deluxe Double Room)16 m21 llit extragranFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Trapani, Hotel Trapani In és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Hotel Trapani In també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Trapani. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen magatzem d'equipatge, ascensor, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit. L'ambient de Hotel Trapani In es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Hotel Trapani In és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Trapani.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentservei de llançadora Serveis i comoditatsmagatzem d'equipatgezona de fumadors Accésascensors'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatcalefaccióneveraaparell de televisióempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaarticles de tocadorescriptoritelèfonassecador de cabellhabitacions interconnectades disponibles Caixa forta a l'habitaciómini bar Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note that check-in is possible until 01:30 the following day. Comentaris recents de clients


Joc A la panxa Sweetland en línia. Juga gratis\nJoc A la panxa Sweetland en línia\nJocs Jocs d'habilitat Jocs de lògica Jocs per nens Puzzle Habilitat Què tan intel · ligent ets\nA la panxa Sweetland\nTiny Tim indiferent als dolços, que està a punt per menjar sense interrupció i no té por del seu abdomen. Sweet Tooth és molt afortunat, es va trobar al país dolç, fins i tot en aquest cas sota els peus de les pistes s'estenen galeta, i en vores de camins creixen flors de massapà i piruletes arbres. El nostre heroi s'envia a la plataforma, on el major ocults bunyol esmaltat - el dolç favorit del personatge. L'ajuda a tenir un deliciós, l'eliminació d'obstacles innecessaris. Procedir amb el ratolí.


Plaça del Castell Corbera de Llobregat\nCatàleg Municipal, 2005, núm. 62\nCasal de Santa Magdalena (Casal dels Barons, «Castell de Corbera»)\nPlaça rectangular situada al davant de l'entrada principal del casal de Santa Magdalena (façana de llevant), elevada uns tres metres sobre el carrer Major, i amb un petit desnivell en arribar a l'entrada del casal, que se salva mitjançant una rampa. De la plaça surten unes escales que l'uneixen amb la plaça de l'Església i unes altres que van cap al carrer de l'Església. Per la banda nord es recolza contra la penya i els contraforts de Can Quim dels Duros; per la banda de llevant ve limitada per les parets de Cal Sastre Titit. L'espai és de dimensions reduïdes, i una part està habilitat pels jocs infantils; la resta està ben enllosat amb pedra vermella. La plaça és ajardinada i preparada per al descans amb pèrgola (que també té els pilars de pedra esmoladora), bancs i gronxadors infantils. La barana que dóna sobre el carrer Major té pilons de fundició i rodons de ferro horitzontal.\nLa plaça situada davant de la porta principal del Casal de Santa Magdalena fou preparada com a tal arran la restauració del casal a finals del segle XIX. A mitjans del segle XX va ser rehabilitada amb la fesomia actual.


Un grup de científics de l'OMS arriba a Wuhan per investigar l'origen de la covid-19 La República\nACN Brussel·les.-Un grup de científics de l’Organització Mundial de la Salut ha arribat a Wuhan per investigar l’origen de la covid-19. Després de mesos de disputes diplomàtiques entre el govern […]\nACN Brussel·les.-Un grup de científics de l’Organització Mundial de la Salut ha arribat a Wuhan per investigar l’origen de la covid-19. Després de mesos de disputes diplomàtiques entre el govern xinès i l’organització, la missió ha començat aquest dijous a la ciutat xinesa on es va detectar per primera vegada el virus. El viatge té com a objectiu d'”intercanviar punts de vista i informació” amb experts xinesos, segons ha apuntat a una roda de premsa aquest dijous el director regional per Europa de l’OMS, Hans Kluge. L’equip de 10 membres, entre els quals hi ha viròlegs i epidemiòlegs, ha de completar una quarantena de dues setmanes abans de començar les trobades, però dos dels membres de la missió s’han quedat a Singapur després de donar positiu al test.


Seguim la pista | Museu dels Volcans\nInici_Museu dels Volcans_Activitats_ Seguim la pista\nSeguim la pista\nDissabtes: d’10 a 14 h i de 15 a 18h\nDiumenges i festius: d’10 a 14 h\nÀmbit de l’activitat: Paisatges culturals.\nLloc: Museu dels Volcans i itinerari tipus joc de pista pel Parc Nou.\nVisita guiada i activitat de descoberta.\nActivitat per a cicle superior de Primària i 1r primer cicle ESO\nSer una eina per tal d’interpretar els àmbits de les ciències naturals. Conèixer els diferents ecosistemes de la Garrotxa. Orientar-se a través de mapes i coordenades. Organitzar-se per treballar en grup. Donar a conèixer les idees bàsiques del vulcanisme i de la zona volcànica de la Garrotxa. Trepitjar un entorn cultural i natural. Cercar quin significat té el paisatge per a nosaltres, què ens aporta i gaudir de l’observació. Aprendre a distingir, valorar i estudiar els elements naturals.\nJoc de pistes i orientació. L’activitat consta de dues parts: en la primera s’ensenya a l’alumne els elements bàsics d’un mapa, el funcionament de la brúixola i la vegetació més característica de la comarca; en la segona, es posen en pràctica aquests coneixements a partir d’una gimcana durant la qual s’hauran de seguir una sèrie de pistes amb l’ajuda de la brúixola i del mapa, i caldrà anar resolent diverses qüestions sobre vegetació.\nDescarrega’t la fitxa de l’activitat: Seguim la pista


Hotel Villa de Sallent 4 en Formigal, informació i reserves | Esquiades\nImatges Hotel Villa de Sallent 4\nL'Hotel Vila de Sallent té una bona ubicació als Pirineus espanyols, a prop de l'estació d'esquí de Formigal. Ofereix un servei gratuït de trasllat a les pistes d'esquí i ofereix una piscina coberta i internet Wi-Fi gratuïta.\nLes habitacions de l'Sallent són àmplies i presenten una decoració tradicional. Totes disposen de TV de pantalla plana i algunes tenen vista sobre les muntanyes.\nEl Vila de Sallent es troba a la vall de Tena, a 10 km de la frontera francesa. La zona és ideal per practicar esquí, senderisme i altres esports. A més, en l'establiment hi ha guardaesquís.\nAquest establiment ofereix un servei gratuït de trasllat a les pistes d'esquí de Formiga (Sisenes i Anayet).\nLes habitacions superiors es troben a la part davantera i tenen millors vistes.\nOpinions dels clients sobre Hotel Villa de Sallent 4\nLlegir les opinions de Hotel Villa de Sallent 4 (mostrant les @@mostrades@@ més recents de 28). (mostrant @@mostrades@@ de 28)\n"Les habitacions són àmplies i còmodes. Servei de guardaesquí i transfer molt recomanables."\n"El menjar no és apta per a persones celíaques, aquesta contaminada en la seva pràctica totalitat. Els cambrers a penes coneixen la malaltia."\n"Personal molt amable i atent!"\n"L'atenció el millor. Sempre disposats a ajudar-te. Esmorzar espectacular. Un gran lloc en general, sabent el "trillats" que estan els allotjaments a la zona."\n"A millorar l'spa. Necessita un repàs ja. La cambra de bany encara està bé, sunque caldria anar planificant la seva renovació."\n"El personal de recepció (Mila) i el de menjador. Però sobretot el servei de transfer a l'estació."\n"Millorable la neteja a les habitacions. Però el pitjor amb diferència és el lamentable estat dels Guarda-Esquís no he vist res igual enlloc. Corroïts els armaris fins a donar fàstic i tremendament estret. Ni el pitjor dels hostals de Romania tindria un guarda esquís així."\n"Hotel acollidor, net, bon esmorzar i vistes espectaculars! Personal molt amable"\n"Zones comuns i ubicació"\n"Es va rebentar una canonada a les 4 del matí, es va inundar mitja habitació, el personal no sabia ni tancar la clau de paso.Se van ser a les 5 del matí i ens van deixar l'habitació inundada, vam haver de recollir-la nosaltres amb tovalloles."\n"Situació, amplitud de l'habitació"\n"Menjar i preu"\n"Tota la resta"\n"Transfer as pistes"\n"El personal de l'hotel molt agradable i ofereix totes les facilitats"\n"Els llits molt toves"\n"Sóc client habitual d'aquest hotel des de fa anys i el canvi de propietari i la direcció ha influït molt negativament en tots els aspectes"\n"Tot molt còmode"\n"No es podia netejar a la tarda al Bar"\n"En general tot, personal, habitacions, menjar i situació, molt recomanable !!"\n"El matalàs, la vida útil de l'ja ha finalitzat i s'enfonsava molt. La zona de taquilles, molt reduïda per la quantitat de taquilles!"


EMBARCATS - Librería edi.cat\nJOAN REBLAGIATO NADAL\nEmbarcats arrenca amb quatre persones a sobre l?Enriqueta barca en una tempesta, amb el risc per a tots cinc ?barca inclosa? de deixar-hi la pell. Alhora, l?Enriqueta que va donar nom a la barca se sent sola, el seu ex triomfa amb el piano al Palau de la Música, la parella del pianista prepara centres de núvia i el carnisser es talla pensant en la Mercè, que és a dalt de la barca. I cada dissabte els fantasmes estenen els sudaris i parlen d?immortalitat. Perquè tots som, en la vida i en la mort, passatgers solitaris que busquem companyia a coberta de la mateixa nau.\nVas a comprar el ebook "EMBARCATS" desitges revisar les teves dades de facturació


Nou comentari a Reurbanització de la plaça Joan Corrades\nReurbanització de la plaça Joan Corrades\nDescripció breu: Reurbanització de la plaça Joan Corrades i millora dels seus usos Descripció ampliada: Reurbanització integral de la plaça Joan Corrades. El paviment central està en mol mal estat com també el seu mobiliari urbà. S'hauria de millorara l'espai, reorganitzar-lo i tenir present que a la mateixa plaça hi ha l'institut Coromines, futura seu central de l'Institut Escola ARTS. Barri: Hostafrancs Cost aproximat orientatiu: Com incorpora la perspectiva de gènere el projecte? Fent un procés participatiu amb el veïnat per tractar-ho Quin és l'impacte esperat del projecte? Millora de l'espai públic i dels usoso que els veïns fan d'aquesta plaça. Quins agents caldrà implicar en el planejament i execució del projecte? Associació de veins, escola ARTS...


“Si tots fem tard, ja se sap qui és el culpable” | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nRODALIES, UN PROBLEMA QUASI DIARI (3/5)\nResignació als continus retards entre els usuaris de Rodalies\nBarcelona 19 JUL 2015 - 09:15\tCEST\nUsuaris de Rodalies esperen informació a l'estació de Sants. ALBERT GARCIA\nL'Elkadi Badro sua. És la una del migdia de dijous i a l'estació de Renfe de l'Hospitalet de Llobregat la temperatura ronda els trenta graus. Però la calor no és l'única causant de les gotes del seu front. Han passat només cinc minuts i ell ha pujat a tres trens diferents abans d'encertar el bo. Ha corregut, ha passat dues vegades pels passos inferiors i fins i tot s'ha acostat a la pantalla del vestíbul per saber d'on diantres sortiria finalment el seu comboi cap a les Franqueses. Finalment hi puja i seu. "Són les 13.07 i encara no ha sortit, quan suposadament a les 13.05 hauria de ser ja a l'estació de Catalunya", diu.\nRodalies va tenir 105 milions d'usuaris el 2014 i Badro és un dels que ha engrossat aquesta estadística: cada dia puja a quatre trens per anar des de casa seva, a Sant Feliu de Llobregat, fins a la feina i després tornar: 160 minuts cada dia si tot va bé. No forma part d'aquell grup de 14,5 milions d'usuaris que el servei de curta distància de Renfe ha perdut des del 2007. Alguns han marxat per la crisi i l'atur, d'altres per reiterats retards (tot i que Adif assegura que la puntualitat supera el 96%) i altres tipus de fallides com les patides per aquest marroquí de 45 anys. Ell reconeix que agafar el cotxe per anar a treballar li suposaria un estalvi de temps, però també un sobrecost mensual de més de cent euros. La seva és una història més, com la de cada línia de Rodalies.\n>La R1. La línia que uneix Molins de Rei amb Maçanet per Mataró és la línia més exitosa de Rodalies. La Montse Yagüe, una estudiant de vint anys de Vilassar de Mar, potser té l'explicació. "Els horaris de les pantalles mai es compleixen, així que ja ni els miro: jo vaig a l'estació i agafo el tren quan passa. A mi em va bé perquè en surt un cada deu minuts", diu. Aquesta alta freqüència de trens permet que els endarreriments siguin millors de portar i que sigui l'única línia des de l'inici de la crisi que no hagi perdut viatgers. Al contrari: els 34,3 milions que va transportar el 2104 suposen un creixement del 7,5% respecte el 2007, segons les dades de l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM).\nÉs una excepció, segons confirma la Maria del Carme Garcia, que viu a Ocata i està convençuda que aquesta línia ha millorat en els últims cinc anys gràcies a aquesta quantitat de trens, que en realitat són la solució d'un altre problema: la majoria de dies, en hora punta, als trens no hi cap ni una agulla. El motiu és que no poden ser de doble composició (dos trens enganxats) perquè a les andanes de l'estació d'Arc de Triomf no hi caben. El Ministeri de Foment s'ha compromès a arreglar-ho.\n>La R2. Va ser la línia que més va patir l'esvoranc de les obres de l'AVE a Bellvitge i avui continua acumulant moltes incidències. Segons les dades de l'ATM, des del 2007 ha perdut quasi set milions de passatgers i ha deixat de ser la més utilitzada: s'ha quedat en 31,9 milions d'usuaris anuals. La Núria Monmany, una dentista de 25 anys, l'agafa des de fa dos anys per anar a treballar des de Gavà a Barcelona. Abans de sortir de casa mira a Twitter si els horaris es compleixen i si no és així a vegades agafa un autobús, tot i que això suposa allargar el seu viatge de tres quarts d'hora a una hora i quart. Explica que moltes vegades es queda aturada entre el Prat de Llobregat i Bellvitge. El motiu no és cap altre que els reiterats robatoris de coure, que Adif denuncia que a Catalunya són molt més freqüents que a la resta d'Espanya.\nSigui quin sigui l'origen del problema, la Sara Garin, una estudiant de 22 anys, lamenta que hagi de patir problemes "almenys un cop cada dues setmanes". La solució, "agafar el tren anterior al que m'aniria bé".\n>La R3. La coneguda línia de Puigcerdà és la que pateix més problemes, sobretot perquè entre Montcada i Reixac i Vic avança en via única, cosa que motiva que qualsevol problema aturi tota la circulació. El problema de la R3 és el del peix que es mossega la cua, explica la Montserrat Ayats, de la plataforma Perquènoensfotintren: amb 6,4 milions és la línia amb menys viatgers i està amenaçada amb el tancament d'estacions sota l'argument que no hi ha prou viatgers, però la manca de servei i freqüències fa que molts potencials usuaris no la facin servir. És el cas de Xavier Capellas, advocat, que espera a la barcelonina estació de Plaça de Catalunya un tren. És de Vic i torna ja cap a casa, però no agafarà el comboi que porta cap a la capital d'Osona. "Baixo en cotxe fins a Montcada i després agafo el tren fins aquí", explica. I ho argumenta: "Renuncio a agafar-lo perquè ni el tren és prou ràpid (entre Barcelona i Vic triga no menys d'una hora i deu minuts) ni hi ha prou freqüències ni és prou fiable". En resum, que hauria d'utilitzar la R3 i fa servir la R4.\n>La R4. "Generalment en els horaris més importants va sempre tard", relata Bruno Ramri, que espera a l'estació de Sants el tren que l'ha de retornar Cerdanyola del Vallès. "Mira, posa que ha de sortir a les 12.18 i ja són les 12.22", diu assenyalant la pantalla. El seu és el mateix problema dels 29,3 d'usuaris que van fer servir la línia de Manresa l'any passat. Com Elkadi Badro, que lamenta que, en tornar, a causa d'un retard d'un minut es pot quedar tirat a l'estació 45 minuts per poder agafar el següent tren que l'ha de dur a casa. Per a ell els retards estan a l'ordre del dia. També quan arriba a la feina: "Som tres els que arribem en tren, així que si tots tres fem tard, allà ja saben qui és el culpable". Renfe o Adif.\nRodalies acumula 100 incidències en cinc mesos\nMaquinistes denuncien que circulen amb lentitud


Bases 2014-2015 - UAB Barcelona\nLa Lliga de debat universitari de la UAB té per objectiu fomentar l’ús de la paraula entre els estudiants, a través de l’enfrontament dialèctic entre diversos equips que hauran de defensar una posició a favor o en contra sobre un tema actual.\nLa participació en la competició està oberta a totes les persones que estudien a la UAB que estiguin matriculats en el present curs acadèmic 2014/2015. La inscripció es realitzarà per equips que hauran d'estar formats per un mínim de 2 estudiants i un màxim de 5. L’equip ha de designar un portaveu a través del qual se li farà arribar la informació concreta de la competició (reglament, horaris....).\nEn cas que un estudiant no trobi cap company per presentar-se pot inscriure’s individualment. En cas que l’organització en trobi un altre en la mateixa situació, els proposarà formar equip. Cap estudiant no pot formar part de més d’un equip.\nEls estudiants interessats cal que omplin un formulari. El termini d'inscripció finalitza el 21 de gener de 2015. Les inscripcions són individuals, però heu d'indicar quins són els vostres companys d'equip i qui de vosaltres adquireix el rol de portaveu.\nLes persones que participen tenen l'opció de fer convalidar la participació a la Lliga de Debat d'enguany per 2 crèdits ECTS. En aquest cas, caldrà que es faci un pagament de 20 € abans del 23 de gener de 2015 a l’Edifici l'Àgora (a l’Administració de l’Àmbit).\nProcediment del debat\nLa competició consistirà en un o més debats entre els equips participants (en funció del nombre d’equips inscrits). El sistema dependrà del nombre d’equips inscrits i s’especificarà al Reglament de la VIIa Lliga de Debat Universitari de la UAB 2014/15, que es farà arribar als portaveus de cada equip perquè puguin preparar la participació un cop es tanquin les inscripcions.\nLa llengua vehicular en el debat serà el català.\nPreparació pel debat\nDes de l'Àmbit de Participació es programaran dues sessions de preparació: una sobre la temàtica del debat i l'altra sobre el funcionament de la lliga. Aquestes sessions seran de caràcter obligatori pels estudiants que sol·licitin la convalidació de crèdits per la participació en aquesta activitat.\nLa Lliga de Debat tindrà lloc del 28 al 30 de gener de 2015, a la Sala Teatre (Edifici de Participació) de la UAB.\nEl tema del debat serà: “Una societat avançada i complexa com la nostra podria funcionar eficientment amb una economia basada principalment en intercanvis no monetaris?”\nL'equip campió representarà a la UAB en la XIa Lliga de Debat Universitari organitzat per la Xarxa Vives d'Universitats del 23 al 27 de març de 2015.\nEl jurat pot deixar desert el primer lloc i en aquest cas pot triar entre els grups d’estudiants inscrits els representants a la Lliga de Debat de la Xarxa Vives d’Universitats.


Three-Bedroom Holiday home in Farsø 3 Ertebolle Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nThree-Bedroom Holiday home in Farsø 3CasaErtebolle, Ertebolle, Dinamarca - Veure al mapaThree-Bedroom Holiday home in Farsø 3Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Three-Bedroom Holiday home in Farsø 3 està situat idealment a Ertebolle; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Three-Bedroom Holiday home in Farsø 3 asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Three-Bedroom Holiday home in Farsø 3 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Ertebolle.


Es reprenen les excavacions a l'assentament neolític de la Draga de Banyoles després de cinc anys.\nDes que el van descobrir trenta anys enrere, l'assentament de la Draga de Banyoles –ocupat fa entre 7.300 i 7.000 anys– s'ha anat convertint en un jaciment estratègic per comprendre la vida del neolític a l'Europa occidental i un referent de primer ordre per als científics.\nI és que les troballes en aquesta àrea a tocar de l'estany superen en quantitat i qualitat les de la majoria de jaciments coetanis. Des del mes passat s'hi torna a excavar, després d'un parèntesi de cinc anys, i els resultats ja són formidables. En una trinxera de 12 x 4 metres de superfície i una fondària arqueològica de cinc metres hi han descobert una plataforma empedrada sobre la qual hi van aixecar cabanes petites i graners, un foc, innumerables fragments d'indústria lítica i de fusta (d'eines de cuina i mànecs d'estris per conrear la terra, tallar els arbres, etc.), fragments de ceràmica, restes de fauna domèstica (porcs, cabres, bous) i moltes llavors. Entre aquestes hi figuren el blat dur, l'ordi vestit, el pèsol i la fava, unes espècies d'origen oriental desconegudes en aquesta banda del continent en aquella època, cosa que fa pensar que la Draga n'era la porta d'entrada a l'Europa occidental.\nHi estan treballant una vintena de professionals i estudiants catalans, madrilenys i cantàbrics, així com del Brasil, Letònia, Itàlia i el Regne Unit, dirigits per un equip de científics del Museu d'Arqueologia de Catalunya (MAC), el Centre Superior d'Investigacions Científiques (CSIC), la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), el Centre d'Arqueologia Subaquàtica (CASC), el Museu d'Arqueologia de Banyoles (MACB) i l'empresa Arqueolític. "Des dels anys 90 només hem excavat uns centenars de metres d'una finca d'uns 8.000 m²; tenim feina per molts anys", va dir ahir un dels directors, Antoni Palomo. La campanya actual forma part d'un programa de tres anys que inclou la recerca de més restes del neolític a l'entorn de l'Estany. Els primers sondejos han estat positius.\nPublicada a "El Punt" el dia 19 d'octubre de 2010, Ramon Estéban, Banyoles


3 consells per a impulsar la creativitat a la teva empresa\nAmbient laboral / Creativitat /\nPerquè haig de potenciar la creativitat a la meva empresa? Com puc fer-ho? Generaré beneficis? Són vàries les preguntes que ens venen al cap quan hem d’invertir en alguna cosa nova per a millorar el nostre negoci i adaptar-lo a l’entorn i gustos canviants dels consumidors.\nÉs ben cert que, sigui quina sigui l’activitat de la teva empresa, apostar per la creativitat és imprescindible per a obtenir resultats positius i marcar la diferència davant la competència, és l’ ingredient clau, perfecte i necessari a qualsevol tipus de negoci. Així que, atenció a les següents claus que des de Lexington et proposem:\nA una empresa, la creativitat és clau per a obtenir resultats positius i marcar la diferència davant la competència\nLa creativitat és l’ ingredient perfecte i necessari a qualsevol tipus de negoci.\n1. Escriure a mà totes les idees i fer brainstorming\nDe quan en quan és aconsellable buscar temps per a relaxar la ment, agafar paper i llapis i plasmar tot el que et vingui al cap. No és el mateix reflectir les teves idees a un paper que a una pantalla d’ordinador, a mesura que escrius et poden sorgir altres de noves i ajudar-te a assentar les que ja tenies abans.\nAixò encara és més pràctic si ho realitzes amb tot l’equip de la teva empresa, i és el que rep el nom de brainstorming o pluja d’idees, una sessió de creativitat en ferm. Aconseguiràs conèixer així els pensaments de tots i cada un dels treballadors sobre un mateix tema.\nPractica el brainstorming a la teva empresa i coneix els pensaments dels teus treballadors\n2. Fomenta l’ intercanvi d’opinions entre els treballadors\nQue tots els treballadors coneguin les tasques que desenvolupa la resta de l’equip els hi donarà una perspectiva més amplia sobre el negoci. Rebre opinions i consells constructiu d’ells mateixos pot ser beneficiós per als objectius de l’empresa, ja que farà que cada membre del staff sigui conscient dels seus punts de millora.\n3. Team buildings i Afterworks\nDiuen que la creativitat és un do, un talent que resideix a l’interior de les persones. Però, les empreses també han de contribuir en aquest sentit a desenvolupar el procés creatiu dels seus treballadors a través d’activitats com els Team Buildings, esdeveniments per a fomentar el treball en equip amb l’objectiu de millorar la seva relació o Afterworks, als quals s’estimula l’ imaginació dels treballadors i permeten generar noves idees en un entorn diferent al laboral i molt més distés.\nDesenvolupa el treball creatiu dels teus treballadors amb Team Buildings i Afterworks\nLes activitats d’oci aconsegueixen evadir-nos de la nostra rutina de treballa i ajuda a esquivar els camins lògics i lineals que compliquen la cerca d’idees innovadores. Per això, a Lexington oferim oficines amb entorns agradables i adaptats a les necessitats de cada empresa, on reina el disseny i l’ innovació que activa la creativitat diària dels nostres clients.\nTreballar a entorns flexibles, agradables i amb personalitat ajuden a evadir-nos d’allò rutinari i a estimular la nostra creativitat\n“La creativitat implica trencar amb patrons establerts per a mirar les coses d’altre manera”.


Ambaixada de Romania Hotels - BEST HOTEL RATES Near Pequín Ambaixades i consolats Area - Xina\nTroba hotels a Ambaixada de Romania, Pequín\nLlocs històrics de Ambaixada de Romania\nMés informació sobre Ambaixada de Romania\nPequín és famosa per atraccions populars com ara Ambaixada de Romania. Els visitants poden trobar les millors preus d'hotel a prop de Ambaixades i consolats - només a Agoda.com. Trobi l'allotjament perfecte a prop de Ambaixada de Romania, amb eleccions com el Zhao Long International Youth Hostel i el The Opposite House Hotel.\nLes reserves d'Hotel es fan fàcilment amb les reserves segures online d'Agoda.com per hotels propers a Ambaixada de Romania. La nostra pàgina de ciutat de Pequín incorpora eines de recerca útils i ampla informació dels hotels que permet una recerca fàcil d'hotels. Amb més de 150,000 hotels per tot el món, és fàcil trobar hotels a Agoda.com prop de llocs d'interès com Ambaixada de Romania.\nHotels Ambaixada de Romania populars