2013-12-20 - València\n0001 - Lectura i aprovació, si és el cas, de l'Acta de la sessió que va tindre lloc el dia 22 de novembre de 2013.\n0002 - SECRETARIA GENERAL DE L'ADMINISTRACIÓ MUNICIPAL.- Proposa nomenar vocal titular, en representació del Grup Municipal Compromís, en el Consell Rector de l'organisme autònom municipal Junta Central Fallera de València, en substitució de l'anterior.\nExpediente: E 00400 2013 000022 00 - Aprovat\n0003 - SECRETARIA GENERAL DE L'ADMINISTRACIÓ MUNICIPAL.- Proposa nomenar vocal titular, en representació del Grup Municipal Socialista, en el Consell Rector de l'organisme autònom municipal Consell Agrari, en substitució de l'anterior.\nExpediente: E 00400 2013 000023 00 - Aprovat\n0004 - SECRETARIA GENERAL DE L'ADMINISTRACIÓ MUNICIPAL.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de diversos proveïdors.\nExpediente: E 00400 2013 000019 00 - Aprovat\n0005 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències, dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PA núm. 620/11, sobre retribucions per excés de jornada.\nExpediente: E 00501 2012 000063 00 - Quedar assabentat\n0006 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències, dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PA núm. 412/12, contra desestimació de reclamació de responsabilitat patrimonial.\nExpediente: E 00501 2012 000394 00 - Quedar assabentat\n0007 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències, dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PA núm. 111/13, sobre resolució que no admet a tràmit el recurs de reposició interposat contra avís d'embargament per impagament de l'impost sobre l'increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana.\nExpediente: E 00501 2013 000192 00 - Quedar assabentat\n0008 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de l'Acte, dictat pel Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 9, que decreta la no admissió a tràmit del recurs seguit per procediment especial de protecció dels Drets Fonamentals núm. 442/13, interposat contra sanció per infracció de l'Ordenança municipal de neteja urbana.\nExpediente: E 00501 2013 000362 00 - Quedar assabentat\n0009 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir les sentències, dictades pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, estimatòries parcials dels recursos que s'indiquen a continuació, interposats contra resolucions del Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa relatius a l'expropiació d'uns immobles situats al carrer d'Olba: Recurs núm. 4/594/11.\nExpediente: E 00501 2012 000057 00 - Aprovat\n0010 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir les sentències, dictades pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, estimatòries parcials dels recursos que s'indiquen a continuació, interposats contra resolucions del Jurat Provincial d'Expropiació Forçosa relatius a l'expropiació d'uns immobles situats al carrer d'Olba: Recurs núm. 4/595/11.\nExpediente: E 00501 2012 000042 00 - Aprovat\n0011 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir la Sentència, dictada pel Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 6, estimatòria parcial del Recurs PO núm. 571/12, sobre desestimació de reclamacions de pagament en concepte d'interessos de demora.\nExpediente: E 00501 2012 000499 00 - Aprovat\n0012 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir les sentències, dictades pel Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 6, estimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació, en matèria de desestimació de reclamacions de pagament en concepte d'interessos de demora: Recurs PA núm. 555/12.\nExpediente: E 00501 2012 000459 00 - Aprovat\n0013 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir les sentències, dictades pel Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 6, estimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació, en matèria de desestimació de reclamacions de pagament en concepte d'interessos de demora: Recurs PA núm. 556/12.\nExpediente: E 00501 2012 000458 00 - Aprovat\n0014 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir la Sentència, dictada pel Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 1, estimatòria del Recurs PA núm. 186/13, sobre responsabilitat patrimonial.\nExpediente: E 00501 2013 000202 00 - Aprovat\n0015 - INTERVENCIÓ GENERAL MUNICIPAL.- Dóna compte de la fiscalització plena posterior de les nòmines dels mesos de l'any 2012 que s'indiquen a continuació: Juliol, agost i setembre.\nExpediente: O 04401 2013 000064 00 - Quedar assabentat\n0016 - INTERVENCIÓ GENERAL MUNICIPAL.- Dóna compte de la fiscalització plena posterior de les nòmines dels mesos de l'any 2012 que s'indiquen a continuació: Octubre, novembre i desembre.\nExpediente: O 04401 2013 000091 00 - Quedar assabentat\n0017 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa abonar la indemnització per finalització de contracte del personal del pla d'ocupació VLC 2013: 'Indumentària tradicional'.\n0018 - MESA DE CONTRACTACIÓ.- Proposa aprovar el requeriment previ a l'adjudicació del servici d'animació sociocultural per a persones majors.\n0019 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa donar d'alta en l'Inventari Municipal de Béns unes parcel·les situades en els emplaçaments següents: Carrer dels Pins i senda del Polvorí.\nExpediente: E 05301 1995 000931 00 - Aprovat\n0020 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa donar d'alta en l'Inventari Municipal de Béns unes parcel·les situades en els emplaçaments següents: Carrers del Músic Jarque Cualladó i del Guardacostes.\nExpediente: E 05303 2013 000127 00 - Aprovat\n0021 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa formalitzar un conveni amb la Universitat de València per a la regularització patrimonial d'immobles.\nExpediente: E 05305 2013 000010 00 - Aprovat\n0022 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa alienar, per raó de contigüitat, a favor de Sucesores de Manuel Huerta, SL, una parcel·la municipal situada al passeig de Neptú.\nExpediente: E 05301 1994 000063 00 - Aprovat\n0023 - SERVICI DE TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I COMUNICACIÓ.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació d'abonar les factures presentades per les entitats següents: Informática de Alcance, SLU i S2 Grupo de Innovación en Procesos Organizativos, SL.\nExpediente: E 00801 2013 000123 00 - Aprovat\n0024 - SERVICI DE TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I COMUNICACIÓ.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació d'abonar les factures presentades per les entitats següents: Steria Ibérica, SAU.\nExpediente: E 00801 2013 000125 00 - Aprovat\n0025 - SERVICIS CENTRALS TÈCNICS.- Proposa admetre la comanda de gestió de la Universitat Popular en l'Ajuntament de València continguda en l'expedient 01201/2013/249 i aprovar el text de l'esmentada comanda.\nExpediente: E 01201 2013 000249 00 - Aprovat\n0026 - SERVICIS CENTRALS TÈCNICS.- Proposa aprovar el reconeixement de l'obligació continguda en l'expedient de manteniment d'edificis i de factures de Solred i Iberdrola.\nExpediente: E 01201 2013 000278 00 - Aprovat\n0027 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa no admetre el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 4754-W, de 9 de setembre de 2013, d'imposició de sanció.\nExpediente: E 01306 2013 003826 00 - Aprovat\n0028 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de l'any 2013 que s'indiquen a continuació, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 410-W, de 24 de gener.\nExpediente: E 01306 2012 006080 00 - Aprovat\n0029 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de l'any 2013 que s'indiquen a continuació, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 5324-W, de 10 d'octubre.\nExpediente: E 01306 2013 004330 00 - Aprovat\n0030 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de l'any 2013 que s'indiquen a continuació, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 5375-W, de 15 d'octubre.\nExpediente: E 01306 2013 003673 00 - Aprovat\n0031 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar parcialment el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 71-W, de 10 de gener de 2013, sobre imposició de sanció.\nExpediente: E 01306 2012 008025 00 - Aprovat\n0032 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 4762-W, de 9 de setembre de 2013, d'imposició de sanció.\nExpediente: E 01306 2013 003761 00 - Aprovat\n0033 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Armería Gabilondo.\nExpediente: E 01401 2013 000256 00 - Aprovat\n0034 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Banco Santander, SA.\nExpediente: E 01401 2013 000299 00 - Aprovat\n0035 - SERVICI DE CIRCULACIÓ, TRANSPORTS I INFRAESTRUCTURES.- Proposa aprovar i reconéixer una obligació de pagament a favor d'Electronic Trafic, SA.\nExpediente: E 01801 2013 004215 00 - Aprovat\n0036 - SERVICI DE CIRCULACIÓ, TRANSPORTS I INFRAESTRUCTURES.- Proposa desestimar les al·legacions formulades i imposar penalitats pel contracte del servici de retirada de vehicles de la via pública, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 2859/13.\nExpediente: E 01801 2013 002859 00 - Aprovat\n0037 - SERVICI DE CIRCULACIÓ, TRANSPORTS I INFRAESTRUCTURES.- Proposa desestimar les al·legacions formulades i imposar penalitats pel contracte del servici de retirada de vehicles de la via pública, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 3746/13.\nExpediente: E 01801 2013 003746 00 - Aprovat\n0038 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa aprovar, disposar i reconéixer l'obligació corresponent a les factures presentades per Fomento de Construcciones y Contratas, SA i Arquitectura y Urbanismo Singularq, SLP.\nExpediente: E 01903 2013 000414 00 - Aprovat\n0039 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa aprovar la justificació presentada per diversos clubs esportius, corresponent a les subvencions concedides per acord de la Junta de Govern Local d'11 d'octubre del 2013, destinades a sufragar els gastos derivats de la temporada 2012-2013.\nExpediente: E 01903 2013 000427 00 - Aprovat\n0040 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa aprovar la justificació presentada pel Club Levante Bowling, UD, corresponent a la subvenció concedida per acord de la Junta de Govern Local de 27 de setembre del 2013, destinada a sufragar els gastos de la temporada 2012-2013.\nExpediente: E 01903 2013 000194 00 - Aprovat\n0041 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa aprovar les justificacions presentades per les entitats que s'indiquen a continuació, relatives a l'aportació dels corresponents convenis i abonar l'aportació de l'exercici 2013: Federació de Triatló i Esport Combinat de la Comunitat Valenciana.\nExpediente: E 01903 2013 000041 00 - Aprovat\n0042 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa aprovar les justificacions presentades per les entitats que s'indiquen a continuació, relatives a l'aportació dels corresponents convenis i abonar l'aportació de l'exercici 2013: Club d'Escacs Ciutat Vella.\nExpediente: E 01903 2013 000311 00 - Aprovat\n0043 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa aprovar l'addenda per a l'any 2013 al conveni de col·laboració firmat amb la Universitat Internacional Menéndez Pelayo.\nExpediente: E 01905 2013 000046 00 - Aprovat\n0044 - SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació d'abonar les factures presentades per les entitats següents: Estudi Verd, SL.\nExpediente: E 02001 2013 000310 00 - Aprovat\n0045 - SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació d'abonar les factures presentades per les entitats següents: Cyrespa Arquitectónico, SL.\nExpediente: E 02001 2013 000313 00 - Aprovat\n0046 - SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa aprovar l'aportació municipal a favor de la Fundació Entomològica 'Juan Torres Sala' de la Comunitat Valenciana.\nExpediente: E 02001 2013 000286 00 - Aprovat\n0047 - SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa estimar en part les al·legacions formulades per Secopsa Servicios, SA, i reconéixer el dret del contractista a la revisió dels preus unitaris del contracte de servicis de manteniment i conservació de col·legis públics i centres educatius, i la resta de punts continguts en la proposta.\nExpediente: E 02101 2013 000400 00 - Aprovat\n0048 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació a favor de Deportes para los Municipios, SL, de l'import de la factura de novembre del 2013 del contracte de gestió i execució d'activitats físiques per a persones majors de la ciutat de València.\nExpediente: E 02201 2013 010419 00 - Aprovat\n0049 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa alliberar la proposta de gasto aprovada per a atendre els pagaments de les nominetes mensuals de les ajudes del Programa d'Atenció a l'Exclusió Social, PAES.\nExpediente: E 02201 2013 000657 00 - Aprovat\n0050 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa concedir el premi del I concurs de cartells 8 de març de 2014, Dia Internacional de la Dona: 'La salut i el benestar de les dones'.\nExpediente: E 02201 2013 005571 00 - Aprovat\n0051 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar les bases i convocatòria de subvencions a entitats per a la intervenció en l'àmbit de l'acció social en el municipi de València.\nExpediente: E 02201 2013 009237 00 - Aprovat\n0052 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar la concessió d'una subvenció a favor de l'associació ASPAYM-CV.\nExpediente: E 02201 2013 009709 00 - Aprovat\n0053 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar l'ampliació de l'objecte de la subvenció atorgada a COCEMFE València.\nExpediente: E 02201 2012 008726 00 - Aprovat\n0054 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar el reconeixement d'obligació de les factures corresponents als servicis prestats durant el proppassat mes d'octubre referit a la gestió de trenta-cinc places en centres gerontològics privats de València.\nExpediente: E 02201 2013 009711 00 - Aprovat\n0055 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar l'ajuda humanitària d'emergència a Filipines per mitjà de la concessió de subvencions a UNHCR-Acnur Delegació CV i a UNICEF.\nExpediente: E 02201 2013 009899 00 - Aprovat\n0056 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar les bases i convocatòria de les subvencions a entitats pertanyents a les Meses de Solidaritat.\nExpediente: E 02201 2013 008636 00 - Aprovat\n0057 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar la reformulació de projectes de convocatòries de cooperació al desenvolupament, pobresa i exclusió social i meses de solidaritat.\n0058 - SERVICI DE DESCENTRALITZACIÓ I PARTICIPACIÓ CIUTADANA.- Proposa estimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de 26 d'abril de 2013 que s'indiquen a continuació, sobre rètols publicitaris: Resolució núm. 1405-Ñ.\nExpediente: E 02307 2012 000957 00 - Aprovat\n0059 - SERVICI DE DESCENTRALITZACIÓ I PARTICIPACIÓ CIUTADANA.- Proposa estimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de 26 d'abril de 2013 que s'indiquen a continuació, sobre rètols publicitaris: Resolució núm. 1406-Ñ.\nExpediente: E 02307 2012 000958 00 - Aprovat\n0060 - SERVICI DE GESTIÓ URBANÍSTICA.- Proposa rebutjar l'alternativa tècnica de programa per al desenvolupament de l'actuació aïllada corresponent a l'àrea de repartiment de la parcel·la situada als carrers del Dibuixant Manuel Gago i de Fra Mateu.\nExpediente: E 03105 2008 000023 00 - Aprovat\n0061 - SERVICI DE LLICÈNCIES URBANÍSTIQUES D'OBRES D'EDIFICACIÓ.- Proposa no admetre i desestimar el recurs de reposició interposat contra l'acord de la Junta de Govern Local de 19 d'abril de 2013, relatiu a la concessió de llicència per silenci administratiu per a estació base de telefonia mòbil en un edifici situat a l'avinguda del Doctor Peset Aleixandre.\n0062 - SERVICI DE DISCIPLINA URBANÍSTICA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de Vareser 96, SL i d'Arquitectura y Urbanismo Singularq, SLP, pels conceptes relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 698/13.\nExpediente: E 03801 2013 000698 00 - Aprovat\n0063 - SERVICI DE DISCIPLINA URBANÍSTICA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de Vareser 96, SL i d'Arquitectura y Urbanismo Singularq, SLP, pels conceptes relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 727/13.\nExpediente: E 03801 2013 000727 00 - Aprovat\n0064 - SERVICI DE VIVENDES.- Proposa concloure el procediment de reintegrament d'una subvenció concedida per acord de la Junta de Govern Local i procedir a l'arxiu de l'expedient.\nExpediente: E 03910 2013 000006 00 - Aprovat\n0065 - SERVICI DE TRESORERIA.- Proposa autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació del gasto generat pels servicis prestats per Gestión Tributaria Territorial, SAU, relatius a la prestació del servici d'Oficina de Coordinació Tributària.\nExpediente: E 04901 2013 000056 00 - Aprovat\n0066 - GABINET D'ALCALDIA.- Proposa aprovar la concessió d'aportacions econòmiques a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Asil Germanetes dels Ancians Desemparats.\nExpediente: E 00201 2013 000018 00 - Aprovat\n0067 - GABINET D'ALCALDIA.- Proposa aprovar la concessió d'aportacions econòmiques a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Cotolengo del Pare Alegre.\nExpediente: E 00201 2013 000019 00 - Aprovat\n0068 - GABINET D'ALCALDIA.- Proposa aprovar la concessió d'aportacions econòmiques a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Associació Valenciana de la Caritat.\nExpediente: E 00201 2013 000020 00 - Aprovat\n0069 - SERVICI D'INNOVACIÓ I PROJECTES EMPRENEDORS.- Proposa deixar sense efecte i declarar la pèrdua del dret al cobrament de les subvencions concedides en concepte d'ajudes municipals a les iniciatives empresarials-VLC Emprén 2013, a favor dels interessats relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 634/13.\nExpediente: E 00202 2013 000634 00 - Aprovat\n0070 - SERVICI D'INNOVACIÓ I PROJECTES EMPRENEDORS.- Proposa deixar sense efecte i declarar la pèrdua del dret al cobrament de les subvencions concedides en concepte d'ajudes municipals a les iniciatives empresarials-VLC Emprén 2013, a favor dels interessats relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 646/13.\nExpediente: E 00202 2013 000646 00 - Aprovat\n0071 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa executar les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa en els procediments que s'indiquen a continuació i aprovar el gasto corresponent: Procediment Ordinari núm. 417/10.\nExpediente: E 01305 2006 000655 00 - Aprovat\n0072 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa executar les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa en els procediments que s'indiquen a continuació i aprovar el gasto corresponent: Procediment Ordinari núm. 674/11.\nExpediente: E 01305 2009 000691 00 - Aprovat\n0073 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa declarar un agent de la Policia Local responsable d'una infracció lleu.\nExpediente: E 01401 2012 000257 00 - Aprovat\n0074 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa desestimar íntegrament la recusació presentada contra l'instructor d'un expedient disciplinari.\nExpediente: E 01401 2013 000180 00 - Aprovat\n0075 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa incoar expedient disciplinari a dos agents de la Policia Local, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 312/13.\nExpediente: E 01401 2013 000312 00 - Aprovat\n0076 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa incoar expedient disciplinari a dos agents de la Policia Local, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 313/13.\nExpediente: E 01401 2013 000313 00 - Aprovat\n0077 - BANDA MUNICIPAL.- Proposa transferir una quantitat a favor de l'organisme autònom municipal Palau de la Música i Congressos de València.\n0078 - BANDA MUNICIPAL.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de determinats proveïdors per la prestació de diversos servicis.\nExpediente: E 01601 2013 000041 00 - Aprovat\n0079 - SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de Transvía, SL.\nExpediente: E 01902 2013 000324 00 - Aprovat\n0080 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar la justificació per part de l'Ajuntament d'ajudes a les comissions falleres per a la construcció dels seus monuments amb motiu de les festes falleres.\nExpediente: E 01904 2012 000614 05 - Aprovat\n0081 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar la justificació i concessió per part de l'Ajuntament d'ajudes a les comissions falleres per a la il·luminació decorativa dels carrers de la seua demarcació amb motiu de les festes falleres.\nExpediente: E 01904 2013 000428 04 - Aprovat\n0082 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar la justificació de l'ajuda concedida a la Federació d'Associacions de Falles Secció Especial i reconéixer l'obligació de pagament del segon termini de la subvenció.\nExpediente: E 01904 2013 000547 00 - Aprovat\n0083 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar les bases i convocatòria, mitjançat tramitació anticipada, de la concessió d'ajudes a les comissions falleres per a la construcció dels seus monuments i la il·luminació decorativa dels carrers de la seua demarcació amb motiu de les festes falleres de 2014.\n0084 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa concedir una subvenció a Lo Rat Penat per a completar la dotació dels premis dels CXXIX Jocs Florals de la Ciutat i Regne de València i reconéixer l'obligació de pagament de l'ajuda a favor de l'entitat.\n0085 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa autoritzar i disposar un gasto i reconéixer l'obligació de pagament a diversos proveïdors amb motiu de les festivitats de la Mare de Déu dels Desemparats, Corpus, Fira de Juliol i Expojove 2013.\nExpediente: E 01904 2013 000722 00 - Aprovat\n0086 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats i pels conceptes relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 146/13.\nExpediente: E 01905 2013 000146 00 - Aprovat\n0087 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats i pels conceptes relacionats en els expedients següents: Expedient núm. 149/13.\nExpediente: E 01905 2013 000149 00 - Aprovat\n0088 - SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa concedir una subvenció a la Universitat Politècnica per a la realització de l'estudi de l'emprenedoria juvenil en l'ecosistema universitari de la ciutat de València.\nExpediente: E 02101 2013 001852 00 - Aprovat\n0089 - SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa declarar la tramitació d'emergència i procedir immediatament a les obres estrictament necessàries de reparació del col·lector que discorre pel carrer d'en Vicent Gallart (arxiprest), entre els carrers del Pare Lluís Navarro i d'Escalante.\nExpediente: E 02701 2013 000633 00 - Aprovat\n0090 - SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa alliberar el crèdit autoritzat i disposat a favor de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en concepte de tarifa d'utilització de l'aigua del Canal Xúquer-Túria-Tram usuaris convencionals. Any 2013 i d'obres de modernització de la séquia Reial del Xúquer. Exercici 2013.\nExpediente: E 02701 2012 000653 00 - Aprovat\n0091 - SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa deixar sense efecte les modificacions acordades per la Junta de Govern Local de 20 d'abril i 3 de maig de 2013 i autoritzar, disposar i reconéixer l'obligació a favor de la Junta de Desaigües de l'Albufera en concepte d'aportació dels anys 2012 i 2013.\n0092 - SERVICI DE COMERÇ I ABASTIMENTS.- Proposa aprovar un increment lineal sobre les tarifes d'ocupació i servicis de les parades del Mercat Central per a l'exercici 2014, sol·licitat per l'Associació de Venedors de l'esmentat mercat.\nExpediente: E 02901 2013 001434 00 - Aprovat\n0093 - SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa acceptar les subvencions amb destinació als projectes formatius de taller d'ocupació que s'indiquen a continuació i aprovar les corresponents modificacions de crèdits: 'Adaptació de peces de roba tradicionals de la cultura popular valenciana'.\n0094 - SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa acceptar les subvencions amb destinació als projectes formatius de taller d'ocupació que s'indiquen a continuació i aprovar les corresponents modificacions de crèdits: 'Conservació del bosc de la Devesa-Albufera de València'.\n0095 - SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa acceptar les subvencions amb destinació als projectes formatius de taller d'ocupació que s'indiquen a continuació i aprovar les corresponents modificacions de crèdits: 'Promoció turística VCL 2013'.\n0096 - SERVICI DE PROJECTES URBANS.- Proposa reconéixer unes obligacions de pagament a favor de Vareser 96, SL i d'Arquitectura y Urbanismo Singularq, SLP.\nExpediente: E 03201 2013 000072 00 - Aprovat\n0097 - SERVICI DE DISCIPLINA URBANÍSTICA.- Proposa reconéixer unes obligacions de pagament a favor de Vareser 96, SL i d'Arquitectura y Urbanismo Singularq, SLP.\nExpediente: E 03801 2013 000736 00 - Aprovat\n0098 - SERVICI D'ACTIVITATS.- Proposa desestimar el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 4105-W, de 16 de juliol de 2013, sobre canvi de titularitat d'una llicència d'activitat.\nExpediente: E 03901 2013 001485 00 - Aprovat\n0099 - SERVICI DE JARDINERIA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Sociedad de Agricultores de la Vega, SA.\nExpediente: E 04001 2013 000995 00 - Aprovat\n0100 - SERVICI DE JARDINERIA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de les entitats que s'indiquen a continuació: Fomento de Construcciones y Contratas, SA.\nExpediente: E 04001 2013 001000 00 - Aprovat\n0101 - OFICINA DE PUBLICITAT I ANUNCIS OFICIALS.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de l'Agencia EFE, SA.\nExpediente: E 04103 2012 000051 00 - Aprovat\n0102 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa la modificació de l'adscripció orgànica del lloc de treball referència núm. 7702.\nExpediente: E 01101 2013 001478 00 - Aprovat\n0103 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa la correcció d'un error material contingut en l'acord de la Junta de Govern Local de 13 de desembre de 2013.\n0104 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa l'atribució de funcions en el Servici de Sanitat.\nExpediente: E 01101 2013 001546 00 - Aprovat\n0105 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa la contractació laboral del personal amb destinació al pla integral d'ocupació 'Majors de 45 anys'.\n0106 - SERVICIS CENTRALS TÈCNICS.- Proposa aprovar les transferències de crèdit contingudes en l'expedient 01201 2013 293.\nExpediente: E 01201 2013 000293 00 - Aprovat\n0107 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa posar a disposició de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports l'edificació situada al carrer de Ciril Amorós, per al CEIP Sant Joan de Ribera.\nExpediente: E 05307 2013 000021 00 - Aprovat\n0108 - MOCIÓ del vicealcalde i primer tinent d'alcalde, coordinador general de l'Àrea de Dinamització Econòmica i Ocupació.- Proposa aprovar un bestreta de Tresoreria a favor de la Societat Municipal d'Actuacions Urbanístiques-Aumsa.\nExpediente: E 04901 2013 000062 00 - Aprovat\n0109 - ALCALDIA-PRESIDÈNCIA.- Proposa no celebrar la sessió ordinària de la Junta de Govern Local de 3 de gener de 2014.


Diari de viatge: 2076/2019 – seguiment, adaptació i planificació per al futur | be artsy\nClara Pinilla 30/01/2020\t No comments\nSeguiment del projecte – novembre 2019. Estàvem a Katmandú, gairebé a punt per emprendre de nou el viatge cap a Achham.\nAquesta vegada l’equip que va viatjar des de Katmandú es componia de Rupa: manager del projecte; Simran: estudiant de cooperació Internacional en pràctiques; Sharmila: salut, comunitària, encara que ens acompanya com a traductora; Rita: periodista, que acompanya el\nprojecte per fotografiar en persona el que hi passa i així completar una notícia sobre el treball que realitzem; Clara: directora de el projecte; i Bea: terapeuta menstrual.\nEn arribar a Mangalsen ens esperaven les noies: Texana i Manisha com coordinadores del projecte, Hiunkala i Rohina com a formadores, i Tulsi, Manisha, Kamala, Sangita, Rabina i Janaki com mentores.\nEl primer a l’agenda era arribar a Mangalsen i facilitar una formació per a les formadores i mentores sobre com es desenvoluparia el seguiment. Era important que totes sabessin què era el que s’esperava d’elles.\nCom sempre, arribar a Mangalsen va ser una aventura, barreja de busos i jeeps, intercalats amb parades de te i snacks per sobreviure als 2 dies de viatge ( ‘hem reduït un dia !!).\nEn un sol dia vam explicar a tot l’equip com dur a terme el seguiment, les rutines, temps i materials, i ens vam separar en grups per cobrir als 12 pobles que havíem de visitar. A cada equip hi havia noies per a les quals no era la primera vegada que feien el seguiment, i ja coneixien les rutines de cada any.\nÉrem 3 equips, cada un dels quals, com a primera tasca, va visitar un poble de la municipalitat de Sanphebagar (Patalkot, Sirkot i Kalsen), i després hauríem de visitar els tres pobles de cadascuna de les altres tres municipalitats: Turmakhand, Dhakari i Mangalsen.\nEns vam separar i vam començar amb el seguiment. Passem 3 nits a cada poble i durant aquest temps vam haver de trobar a totes les dones de la vila i a totes les nenes de l’escola que fan servir la copa menstrual, realitzar el seguiment amb elles, i el dia abans d’anar-nos a mostrar a tota la gent del poble la pel·lícula de Mira Rai.\nPer sort, dins de l’equip, havíem dividit les tasques a realitzar, així que treballarem juntes perquè tot es dugués a terme de la manera més eficaç possible, cosa que de vegades, al Nepal, sembla impossible!\nDe seguida ens vam adonar que trobar a totes les dones era molt difícil, la majoria eren al camp treballant, i no tenien temps per venir a l’escola a fer el seguiment. Pel que, com diu la dita, “si Mahoma no va a la muntanya, la muntanya anirà a Mahoma”: vam recórrer tot el poble i els voltants buscant dones, trucant a les portes de les cases, preguntant a la gent que trobàvem pels camins…\nDesprés d’aquest primer poble, ens vam reunir totes en Sanphebagar, per comentar la jugada, posar sobre la taula problemes que havíem tingut, i dubtes que haguessin sorgit. Vam menjar juntes i vam posar en comú les primeres impressions.\nLa salut de Rupa havia estat molt precària durant aquests primers dies i en veure que no millorava, vam decidir que era millor que s’anés a Katmandú amb la Rita amb l’avió des de Dhangadhi.\nEn els tres pobles les coses havien anat regular, el que ens va fer pensar que algú havia estat interrompent la feina, i teníem les nostres sospites de qui (i una mica més que sospites …).\nDurant els següents dies, els 3 grups vam recórrer els 9 pobles restants: Jupu, Banatoli i Mangalsen, de la municipalitat de Mangalsen; Dhamali, Toshi i Raniban de la municipalitat de Turmakhad; i Hichma, Dungachalna i Dhakari de la municipalitat de Dhakari.\nNo varem trobar a totes les usuàries, així que va quedar clar que la feina no estava acabada, i vam decidir que les formadores continuarien a principis de desembre. Necessitàvem saber si cada usuària de la copa l’estava fent servir, si estaven contentes amb ella, si necessitaven\nalguna cosa, si gràcies a l’ús de la copa i els tallers que vam oferir al maig la seva relació amb la menstruació havia millorat, i si havia canviat en alguna cosa de com viuen els seus dies de sagnat menstrual; i el més important: Segueixen practicant el chhaupadi?\nTota aquesta informació és crucial per a la continuació del projecte. El 15 de novembre vam acabar l’últim poble, vàrem portar tot el material restant a Mangalsen i ens preparàrem per tornar a Katmandú.\nLes noies d’Achham faran una altra formació de la copa menstrual al febrer i l’equip tornarà al maig des de Katmandú per al projecte de l’any 2020. Seguim treballant, amb tot el nostre cor i ganes posades en el projecte. Gràcies per donar-li suport!\nText & ©fotos de Bea San Román, traducció de Clara García Ortés\nDóna 1€/mes al Proyecte Rato Baltin o a Projecte Edufem.\nPosted in Diari de viatge, Notícies Tagged Achham, amor, diari de viatge, educacio menstrual, educacio sexual, el futur és aquí, Mangalsen, mentors, sponsor, Travel Log, voluntaris\nLa lluita contra el chhaupadi al Nepal: entrevistem la fotògrafa i presidenta de l’ONG be artsy, Clara Garcia i Ortes.\nNacions Unides posa l’accent el 2020 en el dret a la salut sexual i reproductiva


Festa de Santa Rita al Raval\nPàgina d'inici\tAgenda\tFesta de Santa Rita al Raval\nBenedicció de les roses per Santa Rita\nLes relíquies de la patrona dels impossibles són venerades al Raval de Barcelona amb un tipus especial de rosa durant una diada que mobilitza una gernació de dones cristianes del barri i també d'arreu del país. El dia 22 de maig al matí, la plaça de Sant Agustí al Raval s'omple amb parades de roses, estampes i llantiols mentre milers de dones fan cua per venerar les relíquies de Santa Rita que hi ha a l'interior de l'església. Quan siguin a dins besaran la caixa de vidre on es troben, caixa que a la tarda acabarà coberta amb les roses que li deixen les devotes. Paral·lelament, cada mitja hora el rector beneeix els rams de roses que les fidels, vingudes d'arreu del país, aixequen amb els braços. Al migdia, després de la missa, es fa la benedicció més multitudinària de roses i les dones guarden els pètals de la flor en una caixeta en espera de sort i diners.\nSegons la llegenda, Santa Rita estava casada amb un home que la maltractava. Al final de la seva vida va entrar en un convent agustí per canviar de vida, però no va ser ben rebuda en no ser verge. Quan estava a punt de morir, va dir a les seves germanes que només tenia desig d'olorar roses i de menjar figues. Elles baixaren a l'hort i trobaren, en ple hivern, tots els rosers florits i les figueres carregades de figues. La santa és des d'aleshores venerada per les velles i les solteres com a patrona dels impossibles, de les venedores ambulants de flors i les figuetaires.\nWeb del Raval Cultural\nBarri del Raval de Barcelona


QUI SOM - Escola Oficial d'Idiomes de Lleida\nL'Escola Oficial d'Idiomes\nL'Escola Oficial d'Idiomes (EOI) de Lleida som un centre públic, no universitari, d'ensenyament d'idiomes moderns, on impartim els ensenyaments especialitzats regulats per la LOMCE. Vam néixer l’any 1986 compartint edifici amb l'escola de primària Joan XXIII de Lleida, i des del 1995 disposem d'un edifici propi de nova construcció situat al barri de Pardinyes de Lleida.\nTreballem per a formar persones, en sentit ampli i de manera integral perquè siguin competents en l’ús de la llengua objecte d’estudi i coneguin els trets culturals més característics dels països i pobles on es parla. Amb nosaltres podreu aprendre a comunicar-vos en alemany, anglès, àrab, català, espanyol, francès, italià i rus.\nCreiem que hem d'adaptar-nos a les necessitats i la manera de funcionar de la societat del nostre temps, utilitzant les metodologies i eines més actuals en el procés d’ensenyament/aprenentatge. És per això que un dels eixos principals de la nostra escola és la formació permanent del professorat i el personal d’administració i serveis (PAS), que reverteix directament en la formació de l’alumnat.\nTot sota un mateix objectiu: fer que tots els alumnes gaudeixin aprenent idiomes i cultures.\nVine a l’EOI. No t’ho perdis No te lo pierdas Do not miss it Tu non puoi mancare Ne le loupe pas Verpass es nicht Не пропустите لا تفوت الفرصة\nAconseguir que l’alumne sigui competent en llengües, autònom i proactiu en el seu aprenentatge.\nMantenir obert l’esperit de descoberta de nous aprenentatges al llarg de la vida.\nFomentar l'enteniment amb pobles i individus de diferents cultures en una societat plural.\nAconseguir que l’alumne gaudeixi del seu aprenentatge d’idiomes i el valori com enriquiment personal.\nSom un centre públic, no universitari, d'ensenyament de règim especial.\nL'escola es va obrir l'any 1986 a l'escola Joan XXIII i l'any 1995 es van inaugurar les instal·lacions actuals\nEls idiomes que s'hi imparteixen són: alemany, anglès, àrab, català, espanyol per a estrangers, francès, italià i rus.\nTenim una doble funció: docència i certificació. Les escoles oficials d’idiomes imparteixen ensenyaments d’idiomes i també gestionen les certificacions oficials acadèmiques corresponents a aquests ensenyaments especialitzats. Aquestes certificacions són reconegudes arreu de l’estat espanyol, són les úniques oficials, estan validades pel Consell d’Europa per mitjà del Marc Europeu de Referència i es poden obtenir tant en convocatòria oficial, com en convocatòria lliure.\nOferim nivells des d’A1 fins a C2.\nLa plantilla de professorat: 38,5 docents, dels quals són 22 d’anglès, 6 de francès, 4 d’alemany, 2 d’italià, 1,5 de català, 1,5 d’espanyol per a estrangers, 1 de rus i 0,5 d’àrab.\nComptem amb 1 administrativa, 4 auxiliars administratius i 3 subalterns\nL'alumnat de l'escola és d'uns 2.600 alumnes oficials.\nI d'uns 500 alumnes lliures.\nComptem a més amb uns 300 alumnes de cursos especials.\nComposem 130 grups de classe dels quals són 72 d’anglès, 20 de francès, 13 d’alemany, 7 d’italià, 6 de català, 6 d’espanyol per a estrangers, 4 de rus i 2 d’àrab.\n(3r A i 3r B rus)\nCertificat de nivell avançat C1\n(alemany, anglès, català, francès i italià)\nDecret 4/2009, de 13 de gener, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum dels ensenyaments d’idiomes de règim especial per a l’àmbit de Catalunya.\nCom a reforç de les classes d'idiomes, els alumnes poden gaudir dels següents serveis:\nAmb servei de préstec de llibres, i materials multimèdia en llegua estrangera\nInformació sobre estades a l'estranger\nSortides culturals i viatges a l'estranger\nAssessorament sobre traduccions\nEls Centres Públics Delegats són aules de l’Escola Oficial d'Idiomes de Lleida situades en les poblacions de Balaguer, Tremp Vielha i Les Borges Blanques\nDes del curs 2009 – 2010, L’EOI de Lleida és centre formador autoritzat pel Departament d’Educació de pràctiques pels alumnes d’estudis de Grau i de pràctiques de màster de formació de professorat d’ensenyament d’idiomes.\nTambé som centre formador d’ensenyament post obligatori de cicles i de batxillerat.\nSom centre de pràctiques de Màster de Formació de Professorat\nLes pràctiques del màster de formació del professorat d’ensenyament d’idiomes generalment tenen una càrrega docent de 14 ECTS. Els 14 ECTS, unes 350 hores, es reparteixen en 200 hores d’estada al centre (pràctiques d'observació, pràctiques d'intervenció acompanyada, pràctiques d'intervenció autònoma, assistència a reunions de departament i reunions de nivell, entrevistes amb diferents òrgans de coordinació i direcció, ...etc) i 150 hores de preparació de sessions, materials, elaboració d’informes, document de síntesis del pràcticum,...etc.\nEl pla de pràctiques s’elabora a partir d’uns objectius formatius i de les propostes de la nostra escola a l’alumnat i al tutor/a universitària de pràctiques, seguint l’estructura, calendari i/o període(s) que proposi la universitat.\nSom centre de pràctiques de Grau\nLa durada de les pràctiques d’empresa/institució és generalment d’unes 180 hores al centre, i es porten a terme al departament de l’idioma corresponent, sota la supervisió d’un/a tutor/a. La durada de les pràctiques es establerta per la universitat i s’ajusta a l’horari i calendari del centre formador.\nDurant el disseny del pla formatiu de les pràctiques, el/la tutor/a del centre i l’alumne/a en pràctiques acorden un horari setmanal de treball. Aquest horari setmanal pot variar segons necessitats de l’alumne o el/la tutor/a i de les activitats a portar a terme. El/la tutor/a també informa dels tipus de tasques a realitzar al departament i al centre.\nSom centre de pràctiques d’ensenyament post obligatori (cicles i batxillerat)\nAquestes pràctiques i estades formatives no laborals les realitzen alumnat d’ensenyaments de Programes de Qualificació Professional Inicial, Formació Professional Inicial, Arts Pàstiques i Disseny i Batxillerat, mitjançant un conveni de col·laboració que subscriuen l’escola i l’empresa.\nPodeu trobar més informació al vostre centre d’ensenyament o en aquest enllaç\nAtenció al públic durant el mes de setembre (fins inici de classes): de 9,00 a 14,30h.\nAtenció al públic durant el mes de juliol: de 9,00 a 14,30h.\nAtenció al públic durant el curs escolar (setembre-juny): de 9,00 a 20,30h (els divendres: de 9,00 a 14,30h.)\nSi voleu realitzar consultes per telèfon, fax o e-mail:\nTambé podeu realitzar les gestions i presentar les instàncies des d'aquesta pàgina tenint en compte que en els casos que s'hagi de justificar documentalment, haureu de presentar-vos personalment a la secretaria de l'EOI o bé trametre'ls per correu ordinari.


desdelamina.net | portal comunitari del barri de La Mina\nERC Sant Adrià de Besòs ens ha fet arribar les seves respostes a veïnes i veïns del barri que han participat de l'iniciativa "Fes una pregunta al futur o futura alcaldessa de Sant Adrià".\nLlegeix més sobre ERC Sant Adrià de Besòs respon :: Eleccions Municipals 2019\nJunts per Catalunya Sant Adrià ens ha fet arribar les seves respostes a l'iniciativa "Fes una pregunta al futur o futura alcaldessa de Sant Adrià"\nLlegeix més sobre Junts per Catalunya Sant Adrià respon :: Eleccions Municipals 2019\nLes respostes a l'iniciativa "Fes una pregunta al futur o futura alcaldessa de Sant Adrià" continuen arribant. Sant Adrià En Comú aporta les seves solucions a les qüestions de veïns i veïnes.\nLlegeix més sobre Sant Adrià En Comú respon :: Eleccions Municipals 2019\nFa uns dies vam presentar l'iniciativa "Fes una pregunta al futur alcalde/ssa de Sant Adrià", una proposta de la comissió d'Acció Comunitària del pebMINA. Ara, les diferents candidatures a l'ajuntament de Sant Adrià ens presenten les seves respostes. Comencem per Moviment d'Esquerres Socialistes a Sant Adrià de Besòs.\nLlegeix més sobre MES Sant Adrià respon :: Eleccions Municipals 2019\nEls periodistes Jordi Ribalaygue i Andreu Merino ens parlen del panorama electoral a Sant Adrià a escasses setmanes de les eleccions municipals.\nLlegeix més sobre El 26-M a Sant Adrià, multitud de candidatures i de reptes :: Eleccions municipals 2019\nLlegeix més sobre Segones trobades de les nostres viatgeres al Identitats i Miralls\nLlegeix més sobre Benvinguda, sisena edició del Identitats i Miralls\nFa un any que ens vam encoratjar per escriure sense complexes que "si ens aturàvem totes, s'aturava el món". Avui, tornem a posicionar-nos adherint-nos a la Vaga Feminista. El 8 de març no ens trobareu a la xarxa... ens veiem als carrers!\nLlegeix més sobre Amb la vaga feminista, per canviar-ho tot!\nEl 2018 va ser un any de celebracions, de noves vivències i d'històries que us vam explicar amb vora 100 articles al nostre web. I avui, abans que acabi el primer mes del 2019, volem fer un repàs dels moments més destacats del passat any.\nLlegeix més sobre Vas desconnectar del nostre web en el 2018? Ja no tens excuses amb el resum de l'anuari!\nPer un millor 2019!\nAcabem l'any i no volem marxar sense recordar a totes les persones, col·lectius i organitzacions que ens han acompanyat, ens han animat, ens han fet créixer com a persones i com a projecte, ens han ensenyat i han après amb nosaltres, s'han connectat i ens han recolzat durant aquest darrer any.\nLlegeix més sobre Per un millor 2019!\nSubscriu-te a desdelamina.net


Estrena del documental “La Maleta de Mauthausen” a Cocentaina\nEl Fòrum per la Memòria Històrica i Democràtica de Cocentaina ha organitzat la presentació i estrena de la sèrie documental “La Maleta de Mauthausen” per al pròxim 19 de maig. L’acte tindrà lloc a la Casa de la Joventut del municipi a partir de les 19:30 hores. Tanmateix, també s’exposaran els documents que el deportat […]\nCocentaina acull el projecte “No oblidem” sobre Memòria Històrica\nEl Fòrum per la Memòria Històrica i Democràtica a Cocentaina ha organitzat una nova proposta didàctica sota el nom “No Oblidem”. El projecte ha sigut un compromís amb les entitats culturals i esportives que van donar el seu suport a aquesta iniciativa. “Era necessari que la Memòria Democràtica entrarà al sistema educatiu, a les entitats […]\nCocentaina prepara, un any més, tots els actes per a rebre els honor a la seua patrona, la Mareta. Un dels actes tradicionals previstos, per part de l’Ajuntament i la Pía Unión a la programació, és la crema de les vint-i-set fogueres, distribuïdes al llarg a la plaça de El Pla, fent un homenatge a […]\nCocentaina tornarà a gaudir dels actes en honor a La Mareta 2022\nAquest 19 de març, Cocentaina ha fet públic el cartell i la programació de la desitjada festivitat de la Mareta 2022, després de dos anys atípics a causa de la pandèmia de la Covid-19. Segons han informat des de l’Organització de la Pía Unión i de l’Ajuntament de Cocentaina, els actes en honor a la […]\nEl dissabte 9 d’abril va celebrar-se a Castalla el Congrés Comarcal (Alcoià-Comtat) de Compromís, en el qual va elegir-se al nou secretari comarcal de Joves, i en el qual va estar present el conseller d’Economia, Rafael Climent. Samuel Medina, d’Alcoi ha sigut l’elegit, i té com a un dels seus principals objectius consolidar el creixement […]\nEl Fòrum per la Memòria Històrica i Democràtica a Cocentaina ha col·laborat en la presentació, que se celebrarà el dijous 7 d’abril a la Biblioteca de Cocentaina a les 19:30h, del llibre ‘Lecciones de nuestros abuelos’, que ha sigut creat per l’alumnat de 4t d’ESO del col·legi Sagrat Cor de Quart de Poblet. Aquest projecte solidari està ple […]\nLes dones artistes de l’Alcoià i El Comtat ja poden inscriure’s al projecte DAR\nLa coordinadora del projecte DAR (Dones Artistes Rurals), han informat que les artistes interessades, que siguen de les comarques de l’Alcoià i El Comtat, ja poden fer la seua inscripció per a formar part de la programació Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana i amb el Centre del Carme de Cultura Contemporània. Aquest projecte té com a objectiu ser un […]


"Les contradiccions de la Justícia espanyola han sembrat una sensació general d'inseguretat entre la ciutadania"\nEl títol no és meu, és manllevat d'una de les intervencions en la tertúlia de RAC 1 de divendres passat. Però expressa molt bé el que molts sentim en veure en Millet i en Montull tancats a la garjola, encara que sigui per uns dies: una gran sensació que la justícia -a vegades- funciona. Aquesta presó provisional contribueix a millorar la malmesa imatge de la justícia, molt trinxada des que havíem de conviure amb l'antic responsable del Palau de la Música Catalana passejant tranquil•lament i lliurement malgrat la dimensió dels delictes que se li imputen.\nLes contradiccions de la Justícia espanyola han sembrat una sensació general d'inseguretat entre la ciutadania. La majoria tem tenir a veure amb la justícia com si d'una rifa es tractés. Molts tenim la impressió que l'aleatorietat (o manca de coherència) és tan alta que podem entrar en un Jutjat com a testimonis i acabar amb una pena de multa o de presó. Aquesta opinió tan instal•lada en la nostra societat fa pensar en un allunyament del sistema judicial de la realitat social i a una certa deshumanització rutinària en la seva feina.\nFa uns temps, un professional de la psicologia m'explicava una coincidència que havia viscut uns mesos abans. En poc temps van anar a parar a la seva consulta, i per vies diferent, tres casos de funcionaris de jutjats molt deprimits per culpa de la feina. Eren gent jove, amb les oposicions acabades de fer i estrenant destinació en un jutjat. La seva depressió derivava d'una mala relació amb els companys de feina més veterans. El mal encaix en el lloc de treball es devia al seu excés de zel treballant (segons els seus companys, però expressat d'altra manera). La feina que els era assignada els durava un o dos dies, quan el "costum" era que la revisió dels expedients els ocupés tota la setmana laboral. La seva dedicació era interpretada com un perill ja que posava en evidència la lentitud dels treballadors més veterans. Conseqüentment, aquests nous funcionaris havien de fer front a tot tipus de comentaris, a indirectes i a males jugades. Per als pacients del meu amic psicòleg, cada expedient o cada lligall de papers contenia una història real, amb persones amb noms i cognoms, que esperaven una indemnització des de feia anys, o una pensió, etc. mentre que per als altres companys del secretariat del jutjat era un feix més de paperots... o almenys així ho interpretaven ells: com una enorme insensibilitat envers a les persones, la qualitat de vida de les quals depenia d'una tramitació correcta per part seva per assolir una sentència el més aviat possible.\nLa veritat és que la història és prou reveladora de com el sistema de justícia ha generat actituds molt poc sensibles i molt poc conscients de la transcendència que tenen tots els actes i procediments en una causa judicial. Si a aquesta base de petits casos de petites causes desateses hi sumem la impunitat que semblen tenir el més poderosos quan han d'enfrontar-se al jutge, obtenim un enorme descrèdit de la Justícia. Per això, són molt benvingudes decisions com la de tancar Millet i Montull o declaracions com les del responsable de l'Oficina Antifrau sobre la comissió d'investigació del Parlament de Catalunya: generen sensació de justícia.


Benvolgut company - Ara.cat\nLa ciència, el coneixement en general, fa pensar. Els fenòmens físics i humans només poden ser analitzats rigorosament seguint unes metodologies que duen a la complexitat del matís i del dubte i això és incòmode.\nEls humans tendim a la simplicitat, a les respostes maniquees i aquesta mena d’explicacions les facilita la màgia, digueu-ne homeopatia, reiki o flors de Bach.\nContra el pensament màgic és molt difícil de lluitar, es basa en la comoditat intel·lectual dels seus arguments, en la por i en la ignorància.\nEn el fons és profundament reaccionari.\nLa democràcia, els drets humans, són fills d’una Il·lustració que permeté separar la màgia de la raó i superar segles d’obscurantisme, arbitrarietat i patiment.\nEl més trist és que molta gent benintencionada identifica tota aquest discurs pseudocientífic com a progressista deixant de banda el sentit comú i la raó. I així ens va…\nMentre dediqueu menys del 3% dels vostres recursos a comunicar, no teniu res a fer. És l’estúpida economia la que ens governa.\nS’està complint el que ja va predir el gran Neil Postman a “Amusing Ourselves to Death” (1985). El món s’ha convertit en un mar de banalitat i d’ignorància autocomplaent. La vigència del que deia Postman al prefaci d’aquell llibre fa feredat: http://www.serendipity.li/jsmill/post_1.html\nPer a mi és un problema de cultura, que no és simplement una acumulació de coneixements —alguns en diuen competències— dispersos. I des de la meva opinió, l’escola en general no en dóna gaire. La formació dels mestres, en particular no la pren com a imprescindible, fins i tot en les oposicions a docents on podria ser l’element determinant, queda arraconada. I parlo de cultura global, la que permet entendre el món, que implica un esquema personal per fer-nos una idea de la realitat. En els processos de formació i selecció, això es deixa a la iniciativa personal, sigui d’alguns docents amb bona voluntat, sigui del propi alumne que té la sort de poder beure d’altres fonts.\nCertament, des del punt de vista científic, hi ha el famós «conflicte» amb les lletres; en aquest punt la cultura no és gaire simètrica i sovint hi ha qui cau en la fal·làcia de l’igualtat: per molt que m’agradi l’òpera, la pintura impressionista o la història babilònica, que m’interessen força, per comprendre el món i les seves interaccions m’és més important saber el que és una proteïna, o una equació de segon grau —sí, la setmana passada en vaig fer servir per a una cosa tan banal com decidir la col·locació d’un llum—, i una persona molt propera m’explicava que a la carrera de magisteri, la immensa majoria dels alumnes que hi arribava, no recordaven com es solucionava i, el que és pitjor, no sabien per a què servia.\nTambé hi ha una falsa percepció sobre l’especialització de científics i tècnics, que fa que si ets astrofísic, algunes persones sense els coneixements bàsics, pensin que de transgènics en saps el mateix que ells, o sigui res. Sense adonar-se que la visió general, és més important que els detalls particulars de qualsevol tecnologia.\nSuposo que individualment podem anar fent, cadascú amb les seves especialitats, però d’alguna manera cal un esforç col·lectiu per a capgirar la situació i aconseguir que els alumnes que surten de l’ensenyament obligatori, tinguin assumits uns fets —assumits, res a veure amb haver passat un examen sobre ells—.\nCapgirar la situació. He trobat horaris de quan tenia 13 anys, en ple franquisme, i resulta que un 43% de les hores de classe, les tenia de ciències: matemàtiques, física i química (que anaven juntes aquell curs, o ciències naturals; això era per a tothom, la divisió entre ciències i lletres es feia el curs següent. Els meus fills, als 13 anys, tenien un 24% de les hores lectives dedicades a questes matèries. Això no seria potser gaire important, si no fos perquè s’ha escampat una idea que ara, l’ensenyament és tot tecnologia i ciència, cosa que pressiona encara més en contra de les solucions.\nUn altre problema afegit és la cultura de l’audiovisual. Molt útil per a algunes coses —com l’òpera que esmentava abans—, però per a altres clarament inferior al text, ni que sigui per la velocitat de lectura, la possibilitat de copsar els continguts a un ritme personalitzat o fins i tot la interacció a base d’anotacions personals. Però ara en igualtat de condicions, molts joves han perdut el costum d’aprendre a llegir. Hi ha una certa opinió que diuen l’«esforç» de llegir, però, realment és més esforç que mirar una pel·lícula? al menys a mi, em costa normalment menys aprendre d’un text que mirant vídeos, si més no en temps.\nPotser és el moment de cercar una confluència cultural per fer front a l’obscurantisme, un confluència que sigui capaç de fer arribar principis generals —i conseqüentment interès— a un percentatge significatiu de la població, sumant esforços d’investigadors, divulgadors o fins i tot filòsofs de la ciència. Tendint a aconseguir que els esforços que fem, no es quedin en uns cercles reduïts i probablement ja convençuts.\nMalgrat tot, actualment hi ha més gent que mai que es dedica a la divulgació i la comunicació científiques, una tasca importantíssima que sovint no està prou valorada.\nHi ha moltes iniciatives de ciència ciutadana, ciència participativa, per implicar la societat general en la recerca i fer-los veure que no som quatre científics boigs als seus laboratoris a punt d’explotar…\nDiria que sovint el missatge arriba (més o menys), però el problema és que després a la gent li costa molt destriar-lo de receptes i explicacions “màgiques”.\nCom solucionar-ho? Ni idea… anem divulgant i comunicant, però alguna cosa falla, alguna cosa falta. I quan fa uns dies un dels nous assessors d’en Trump parlava dels 5.500 anys d’història del nostre planeta, em queia l’ànima als peus.\nSegur que tots hi podem fer poquet, però ja se sap que de mica en mica…\nÉs molt important mantenir-se constant i no tenir mandra (tot i que és cert que és molt cansat) de plantar cara i dir les coses (sempre amb educació) pel seu nom. Dir “no, això no és cert” o de demanar que es justifiquin afirmacions que fan amics, familiars, alumnes, dependents de les farmàcies o qui sigui que escampi bajanades sota l’epigraf del “m’han dit” o “s’ha demostrat” .\nEstic completament d’acord en que és un problema de comunicació i de molta, moltíssima pedagogia.\nBé, Dani, tu ja ets un bon exemple de divulgació científica, d’acord que els blogs ja no estan de moda, potser ara hauries de ser un video blogger d’aquests i fer vídeos amb molts talls de càmera que es porten ara (quin horror!), personalment prefereixo el format blog escrit.\nMassa gent creu que totes les opinions són igual d’importants.. Que tot és dialèctica i argumentacions i espectacle.\nPS: Doncs per començar a posar en pràctica el que dius; el qui citava el Rajoy era al seu primo catedrático de física en Sevilla.\nMolt be Dani.\nCarquinyol. Home! tota la culpa no, és clar. Però una part si que la te la comunitat científica. Que els científics ens queixem, però no fem gaire res per canviar les coses. I la veritat és que en general es fa ben poca cosa.\nJordi. Sí. Jo crec que aquest és el diagnòstic. Ara toca pensar algun trectament\nCrec que la frase d’en Asimov és una dels principals causes. Sembla que tothom ha de saber de tot i opinar de tot per no semblar el que en realitat és. I si va a la contra encara sembla més “intel·ligent”, “graciós”, …\nSí, tot el que dius és cert, però no tota la culpa és vostre. Vosaltres ja us podeu posar a explicar, a debatre i a pensar en com fer una divulgació atractiva a la gent que després si no us volen escoltar no serveix de res, perquè no els interessen (encara que després tothom en dirà la seva)\nJo el que veig és que directament la gent no dóna valor al coneixement, encara que sembla mentida moltes vegades deleguen això en altres i es creuen tot el que ells els hi diguin, sembla que els molesta haver de rumiar en temes que no els interessa. Ara bé, intenta dialogar amb ells i et posaran mil traves si no els hi dius el que volen escoltar.\nÉs ben trist que en el moment de la història en que la gent pot estar més informada, amb milers de llibres i documentals ben fets simplement no els interessi aprendre.


Creure en la caritat suscita caritat. “Hem conegut l’amor que Déu ens té i hi hem cregut” (i 2) - FÒRUM.ad\nCreure en la caritat suscita caritat. “Hem conegut l’amor que Déu ens té i hi hem cregut” (i 2)\nOn: 24/02/13 7:00\nReprenem la reflexió sobre el Missatge del Papa Benet XVI per a la Quaresma del 2013, en l’Any de la fe, que vol unir fe i amor, amor a Déu i amor al pròxim, resposta a Déu i resposta a les necessitats dels homes.\nSi parlem del nexe entre fe i caritat parlem, almenys, de dues dimensions. En primer lloc, no hi pot haver veritable fe sense obres: els qui creuen, aprenen a donar a l’altre. Creure és conèixer i adherir-se a l’amor de Déu, i el qui creu no pot sinó donar-se del tot, sense egoisme, sempre per amor. En segon lloc, la caritat suscita la fe del mateix que estima, però també dels qui contemplen les bones obres de la caritat, i per tant és un testimoniatge.\nHi ha un vincle indissoluble entre la fe i la caritat; no poden separar-se o contraposar-se. Ni s’ha d’accentuar amb tanta força la fe i la litúrgia -com el canal privilegiat de la fe-, oblidant que ambdues estan dirigides a un ésser humà concret, amb les seves necessitats, també humanes, la seva història, les seves relacions. És convenient per a molts, dins i fora de la comunitat, que l’Església no quedi replegada i ocupada a ordenar la sagristia, concentrada en afinades discussions teològiques i disputes clericals, sinó que ha de prioritzar la persona humana en la seva integritat, a la qual Crist s’ha dirigit per obrar la redempció. Un altre concepte erroni és pensar que l’Església és una espècie d’associació o ONG filantròpica i de solidaritat purament humana, on el compromís social és una prioritat i l’important és la promoció de l’home perquè tingui pa i cultura, i, per tant, que la tasca principal de l’Església hauria de ser la construcció d’una societat justa i equitativa, oblidant que al centre de l’ésser humà hi ha la seva necessitat de Déu, i que l’Església anuncia l’amor d’aquest Déu que s’ha fet carn per nosaltres: «no sols de pa viu l’home sinó de tota Paraula que surt de la boca de Déu» (Mt 4,4). Un altre malentès és el de dividir una Església “bona”, progressista, la de la caritat, d’una Església “dolenta”, la de la veritat, que defensa i protegeix la vida humana i els valors morals universals. L’Església seria acceptada quan cura els malalts o fa el servei de Càritas, i seria pitjor quan es dedica a la tasca de despertar les consciències i denuncia la societat actual materialista i egoista. Una vida basada únicament en la fe, corre el risc de caure en un sentimentalisme banal que reduiria la nostra relació amb Déu a una mera consolació del cor. Per altra banda, una caritat que no s’agenolli en adoració de Déu i que no tingui en compte la font d’on brolla i a la qual ha de dirigir tota bona acció, és probable que es vagi reduint a mera filantropia i pur “activisme moral”. Per tant, estem cridats a mantenir units en les nostres vides el “coneixement” de la veritat amb el “caminar” en la veritat, a mantenir viva la tensió de la fe activa per l’amor.\nEl Missatge quaresmal del Papa en l’Any de la Fe és ben actual, especialment per als creients, perquè centra la conversió camí de la Pasqua en les mancances greus de la nostra fe, que ha d’esdevenir activa i concreta per la caritat. Jo prego amb Sant Pau “perquè el nostre Déu us faci dignes de la vocació que heu rebut; que amb el seu poder dugui a terme la vostra decisió d’obrar el bé i faci activa la vostra fe” (2Te 1,11).\nPrevious Post: Els jaumistes funden el corrent Socialdemocràcia i Progrés per ‘tornar a la centralitat de la política’\nNext Post: Literatura infantil i juvenil:La llegenda de Sant Jordi… explicada pel senyor drac!


març 2010 - PAU VALLVÉ\nProduint el nou d’Inspira\nAquestes setmanes a l’estudi estic produint un disc que promet moltíssim. El nou disc dels “Inspira”, un disc que si tot va be, editarem també amb Amniòtic Records i que està quedant molt molt maco!\nPodeu veure més fotos de la gravació clicant AQUÍ\nPremi Joan Trayté / Suspicious Minds / Zulo\nEstic molt content d’haver rebut aquesta setmana el premi Joan Trayté. Premi en el que un jurat d’experts i gent del sector atorga el premi a la millor producció de l’any. En aquest cas me l’han donat per la producció que vaig fer del “Linòleum” el disc de Maria Coma. És un plaer formar part de la llista de gent tant crack que l’ha guanyat.\nTambé estic content perquè aviat editarem amb Amniòtic Records (la discogràfica que porto) la banda sonora que vaig fer l’any passat amb orquestra per la pel•lícula (encara no estrenada) Suspicious Minds. Aviat més detalls d’aquesta edició.\nI finalment ja és a l’Spotify la banda sonora que vaig fer el 2005 per la pel·lícula Zulo! Per sentir-la cliqueu aquí: http://open.spotify.com/album/0KbruGEe4MKdo5T4OUQUhn\nCol·laboració amb Standstill\nAquest mes s’ha editat el nou disc (triple EP) “Adelante Bonaparte” dels magnífics Standstill. He tingut el plaer de participar en aquest disc tocant i fent els arranjaments de marimbes, vibrafons i carillons per a tres cançons (“Ayer soñé contigo“, “Hay que parar” i “B. observa los fuegos artificiales“).\nAquí podeu escoltar “Ayer soñé contigo” :


Quatre formes de lideratge educatiu\nBy Josep M. Lozano on 29/07/2013 11:12\nEl lideratge no és una medalla, ni una posició, ni una jerarquia, sinó que és un procés dinàmic que posa en marxa persones que assumeixen responsabilitats, membres d’un grup que són interpel·lats i mobilitzats, i causes per les quals val la pena esforçar-se. Pel que fa als centres educatius, el lideratge ha d’incloure projecte (cap on anar), programa (com anar-hi) i emoció (ganes per fer-ho). Quins models de lideratge poden ser vàlids per a l’àmbit educatiu? En volem destacar quatre. El lideratge transformacional, orientat més enllà del propi interès. Enlaira el nivell de consciència i de propòsit de tot l’equip en relació amb un projecte compartit. Incloem dintre del lideratge transformacional tasques fonamentals del lideratge pedagògic com ara: articular una visió educativa (el projecte de centre), mobilitzar el personal desenvolupant la missió educativa i els objectius, implicar els pares i els alumnes, fer rendició de comptes, interpretar i articular les tendències socials, econòmiques i mediambientals per relacionar-les amb les necessitats i les pràctiques escolars. No cal dir que en un centre escolar el lideratge pedagògic és el fonamental, és la seva ànima, el que dóna sentit últim a la dimensió de compromís i fins i tot de vocació de la tasca docent, perquè gràcies a ell els somnis prenen cos i s’encarnen en projectes concrets, únics i singulars, els que havien estat anhelats per una comunitat. El Lideratge servidor. Aquest posa en joc un nou principi moral: l’única autoritat que mereix el nostre suport és la que és lliurement i conscientment donada al líder pels col·laboradors, com a resposta i en proporció directa a l’evident i clara talla del líder com a servidor. Estem parlant d’una forma de lideratge basat en el desig de servir els altres i a un propòsit més enllà de l’interès personal. El lideratge servidor fa que els conceptes de poder i d’autoritat siguin reexaminats des d’un punt de vista crític, i que la relació mútua esdevingui menys opressiva....\nBy Josep M. Lozano on 26/07/2013 15:11\nAquí trobareu l'entrevista que ens va fer en Xavier Grasset a l'Àngel Castiñeira i a mi a Líquids, l'estiu de "L'oracle":\nBy Josep M. Lozano on 23/07/2013 12:07\n1024x768 El procés de transició nacional iniciat a Catalunya després del 25N s’ha trobat amb diversos elements que el compliquen. Tenim un President i un Govern sense la majoria social i política que solen ser necessaris per liderar amb força el canvi. Estem en mig d’un context de crisi multinivell (econòmic, social, polític, institucional, europeu...) que ens aboca a disputar partides simultànies i que obliga a Mas a haver de ser alhora gestor (de la crisi) i estadista. I per acabar-ho d’embolicar, hi ha hagut una acceleració temporal de l’agenda, l’exhauriment o superació disruptiva dels estadis i propostes i/o la seva superposició, que pot ser interpretat com un totum revolutum: nou estatut, pacte fiscal, dret a decidir, estructures d’estat, autodeterminació.\nD’altra banda, la ciutadania desconeix els escenaris i les conseqüències que es poden derivar d’aquest procés i això l’obliga a aclarir-se, a plantejar qüestions a les que no s’havia enfrontat anteriorment, a ressituar-se, a entendre la nova configuració del tauler i de les fitxes i a preguntar-se si vol jugar amb blanques o negres o si aposta per una defensa siciliana, per una apertura catalana, etc.\nAquesta incertesa genera angoixa perquè alguns esperen dels seus dirigents una manera cartesiana i predictible de conducció, amb un rumb i una ruta definits i predeterminats, amb elements precisos de monitorització de la ruta i de previsió de les etapes, les escales, els problemes i el marge de desviació que trobarem. És a dir, volen un trajecte conegut pel que fa a la destinació, segur pel que fa als perills que hi trobaran i l’expertesa dels pilots, i temporalment previsible pel que fa a la seva durada. Però en aquest tipus de transicions aquest esquema no funciona. No hi ha condicions de plena visibilitat sinó que sovint transitem enmig la boira, la meteorologia és variable, la velocitat és canviant i no hi ha cartells indicadors de la ruta. Com en l’època dels descobriments, els mapes són limitats.\nSi el lideratge és la resposta, quina era la pregunta?\nBy Josep M. Lozano on 12/07/2013 15:23\n1024x768 Si avui hi ha una preocupació compartida per part de tots el que volen trobar sortida a la diversitat de crisis en les que estem inmersos és la necessitat del lideratge per aconseguir-ho. Això és especialment present quan el tema que ocupa i preocupa són les organitzacions i les institucions, siguin de la mena que siguin. “No tenim líders” ha passat a ser la lamentació dominant, que queda ben arrodonida si afegim “com els d’abans”. Dit això, el jeremies de torn ja se’n pot anar a descansar ben tranquil. El papanatisme acrític davant de la parauleta ha arribat fins a l’extrem de trobar normal que la gent parli d’autolideratge. I embolica que fa fort.\nPerò també és veritat que, més enllà de modes, alguna cosa deu estar passant i alguna necessitat deu haver-hi si caiem en el compte que en la primera dècada d’aquest segle moltes escoles de negocis –algunes de ben importants- han reescrit la seva missió per tal d’introduir-hi la parauleta, i no hi ha programa ni publicitat de les mateixes escoles que no tingui el lideratge com un mot d’ordre. I, per descomptat, al darrera de tot això hi ha iniciatives, recerques, i publicacions ben substantives. I molt de fum també, és clar.\nAventuro tres claus de resposta. La primera el pas d’una economia bàsicament industrial a una economia del coneixement. En la primera, les competències necessàries eren, simplificant, fer que les coses funcionessin. També les organitzacions. La metáfora “màquina” era a bastament emprada per parlar de les organitzacions, i per a això es necessitaven directius i gestors. No debades, en els llibres seriosos de referència hom qualificava les burocràcies (privades o publiques) de maquinals. En l’economia anomenada del coneixement cal com a mínim incorporar altres paràmetres i actituds, perquè el coneixement, a diferència de les màquines, no està separat de les persones, i la seva involucració amb totes les seves capacitats i potencial en els processos i els projectes...


Experiència i joventut de la música cubana amb Omara Portuondo i Cimafunk | Festival Grec 2021\nEl dimarts, 6 de juliol, pujarà a l'escenari del Teatre Grec Cimafunk. Si no el coneixeu encara, us esteu perdent una de les veus més joves i renovadores de la música cubana actual, un artista que es diu Erik Alejandro Iglesias, però que pren el seu nom artístic dels "cimarrones", esclaus negres que fugien de les plantacions, i d'un ritme que el fascina. I és que a ell el coneixen com "la màquina del funk" tot i que en les seves cançons barreja la rumba i el txa-txa-txa amb els ritmes més nous que venen d'occident en general i de Nord-amèrica en particular. El resultat és una recepta musical explosiva que no només ha captivat els cubans i cubanes, sinó també el públic de locals tan mítics com el Blue Note de Nova York.\nPotser el coneixeu ja de Terapia, un primer disc que va llançar el 2017 i al qual aquest 2020 passat va seguir Cun Cun Prá, un EP amb nous temes (La papa és el més conegut) que demostra que el músic segueix evolucionant de manera imparable.\nTambé des de Cuba, però amb una trajectòria que la converteix en dipositària de la tradició musical cubana del segle XX, Omara Portuondo passarà pel Teatre Grec el dimecres, 28 de juliol. A aquesta gran dama de la música, a qui es coneix com “la diva del Buenavista Social Club®”, no li falten ni energia ni ganes de retrobar-se amb el públic barceloní. Ho farà acompanyada de bons amics de la ciutat, celebrant el seu 90 aniversari en un concert amb el qual s'acomiadarà dels escenaris de la capital catalana. Descendent d'emigrants espanyols, "la novia del filin", com també se la coneix, ja era una gran figura els anys 70 del segle passat. I ho segueix sent a principis del segle XXI, quan puja als escenaris per repassar, amb tota la saviesa que donen els anys, els temes més coneguts de la seva trajectòria, sempre acompanyada del pianista Roberto Fontseca.\nSi voleu saber més sobre els espectacles de Cimafunk i Omara Portuondo, consulteu tota la informació en aquests enllaços.


El CFM retorna al seu millor joc tot golejant - Nova Conca\nEl CFM retorna al seu millor joc tot golejant\nVa marcar fins a sis gols al seu rival\nDilluns, 12 de novembre de 2018 a les 10:18h\nEl municipal Josep Gomis va ser una festa golejadora, després de la ratxa de tres empats consecutius sumats pels d'Albert Pérez, que necessitaven un partit així, per tal de retornar a la confiança i sobretot, al joc als que ens tenien acostumats.\nBarrabeig va ser l'encarregat d'obrir la festa golejadora, al minut 47 de partit, fent pujar l'1-0; un 1-0 que no tardaria a ampliar-se, quan Peña feia el 2-1, al minut 48. Amb aquest marcador, els jugadors agafaven confiança per afrontar amb més tranquil·litat el que restava de partit. Tot i així, els del Llorenç escurçarien distàncies al minut 62 amb el 2-1, que feia pensar en empats anteriors.\nEls d'Albert Pérez estaven, però, mentalitzats de no voler viure situacions anteriors, i sis minuts més tard Valcárcel feia pujar el 3-1, que al minut 81 Blanco ampliaria amb el 4-1; Peña, amb el 5-1 al 85, i finalment, Valcárcel amb el 6-1 al 88. Tot un festival que faria que l'afició gaudís d'allò més, amb els seus jugadors i amb els gols vistos.


Enric I. Canela » 2009 » abril » 11\nD’on no n’hi ha no en raja!\nPosted in Articles Enric I. Canela, Innovació, Política, Recerca, Universitat on abril 11th, 2009 No Comments »\nEnric I. Canela Avui es compleix un any del segon mandat de Zapatero. No crec que tingui cap sentit dedicar cinc minuts a lloar les glòries d’aquest any de mal govern. Aleshores vaig pensar que feia una cosa bé, em va esperançar. La creació del ministeri de Ciència i Innovació amb la unificació de tota […]


El WBC Enisey de Rússia serà el rival en octaus de l'EuroCup Women\nValencia Basket ja coneix el seu rival en octaus de final de l'Eurocup Women, el WBC Enisey, després que l'equip rus haja guanyat amb comoditat a l'InvestInTheWest Bova Gorzow polonés en la volta de l'eliminatòria prèvia.\nEl primer partit d'octaus es disputarà dijous que ve 23 de gener en Krasnoyarsk en un horari encara per definir. La volta, on tot es decidirà, es viurà en la Fonteta el dimecres 29 de gener, també amb horari per definir.\nEsteban Albert, coordinador de l'àrea femenina del Valencia Basket, ha fer una valoració: “Serà un rival dur a què ens enfrontarem, no sols a un bon equip, sinó a un desplaçament molt complicat. Ens ha tocat un equip que està a més de 8.000 quilòmetres de València, amb 6 hores de diferència horària i tot el que suposa de viatge, adaptació... D'altra banda, positiu que el partit de volta siga a casa. Ja hem vist en esta eliminatòria que és un equip que en sa casa espenta molt. Va perdre d'un punt a Polònia i ara ha guanyat de 16, ha remuntat l'eliminatòria, a més dominant el partit des del principi. Rival dur tant a nivell esportiu com el fet del desplaçament”.


David Lynch, Wes Studi i Lina Wertmüller, Oscars honorífics 2019 - À Punt\nDavid Lynch, Wes Studi i Lina Wertmüller, Oscars honorífics 2019\nA més, l’actriu Geena Davis obtindrà el Premi humanitari Jean Hersholt.\nEl cineasta David Lynch. Europa Press\n04 de juny 2019 - 00:20\nEls cineastes David Lynch i Lina Wertmüller i l'actor Wes Studi rebran l'Oscar honorífic com a homenatge a la seua exitosa carrera. Així ho ha anunciat l'Acadèmia de Hollywood en un comunicat en què també ha detallat que l'actriu Geena Davis obtindrà el Premi humanitari Jean Hersholt.\nConsiderat un dels directors més singulars i imaginatius del cine estatunidenc, David Lynch ha donat forma a una filmografia marcada pel surrealisme i el món oníric gràcies a pel·lícules com L'home elefant (1980), Vellut blau (1986) i Mulholland drive (2001) o la sèrie Twin Peaks. Lynch va ser nominat en quatre ocasions a l'Oscar, però mai va aconseguir l'estatueta.\nPer la seua banda, la italiana Lina Wertmüller va ser la primera realitzadora a ser nominada a l'Oscar a la millor direcció gràcies a la seua pel·lícula Pasqualino Settebellezze (1975), per la qual també va ser candidata al millor guió original. La seua carrera inclou altres títols com Els basiliscos (1963) i Film d'amore e d'anarchia (1973).\nD'ascendència cherokee, l'actor estatunidenc Wes Studi ha desenvolupat una llarga carrera amb papers destacats en films com Ballant amb llops (1990) o L'últim dels mohicans (1992).\nAixí mateix, l'actriu Geena Davis rebrà el Premi Jean Hersholt, una distinció especial de l'Acadèmia destinada a reconéixer "els esforços humanitaris" de les personalitats del cine. Guanyadora de l'Oscar a la millor actriu de repartiment per El turista accidental (1988) i nominada a la millor interpretació femenina per Thelma i Louise (1991), l'estatunidenca també ha destacat fora de la pantalla pel seu treball a favor de la igualtat entre homes i dones i de la seua col·laboració amb les Nacions Unides.\nAquest guardó no s'entregava des de 2015, quan l'Acadèmia de Cine va reconéixer l'actriu Debbie Reynolds.


Hannah Arendt (Linden, Hannover, 14 d'octubre de 1906 - Ciutat de Nova York, 4 de desembre de 1975) fou una politòloga alemanya d'origen jueu. Va ser una pensadora que va escriure sobre l'activitat política, el totalitarisme i la modernitat. Entre les obres que va escriure destaquen Els orígens del totalitarisme, on reflexiona sobre el concepte de totalitarisme (nazisme, estalinisme...) i l'obra Eichmann a Jerusalem, a partir del judici d'Adolf Eichmann a Jerusalem, obra que va ser molt polèmica, ja que hi feia pública la col·laboració amb els nazis dels Consells Jueus durant l'Holocaust.\nCiutat de Nova York,\nHannah Arendt (Linden, Hannover, 14 d'octubre de 1906 - Ciutat de Nova York, 4 de desembre de 1975) fou una politòloga alemanya d'origen jueu. Va ser una pensadora que va escriure sobre l'activitat política, el totalitarisme i la modernitat. La seva biografia personal i la trajectòria professional queden alterades pel nacionalsocialisme i l'Holocaust. Passà del distanciament religiós a la constant reivindicació de la seva condició d'individu femení i jueu. Sovint ha estat descrita com a filòsofa, encara que ella sempre va rebutjar aquesta categoria, considerant-se ella mateixa com una teòrica de la política. Entre les obres que va escriure destaquen Els orígens del totalitarisme, on reflexiona sobre el concepte de totalitarisme (nazisme, estalinisme...) i l'obra Eichmann a Jerusalem, a partir del judici d'Adolf Eichmann a Jerusalem, obra que va ser molt polèmica, ja que hi feia pública la col·laboració amb els nazis dels Consells Jueus durant l'Holocaust. (ca)\nHannah Arendt (Linden, Hannover, 14 d'octubre de 1906 - Ciutat de Nova York, 4 de desembre de 1975) fou una politòloga alemanya d'origen jueu. Va ser una pensadora que va escriure sobre l'activitat política, el totalitarisme i la modernitat. Entre les obres que va escriure destaquen Els orígens del totalitarisme, on reflexiona sobre el concepte de totalitarisme (nazisme, estalinisme...) i l'obra Eichmann a Jerusalem, a partir del judici d'Adolf Eichmann a Jerusalem, obra que va ser molt polèmica, ja que hi feia pública la col·laboració amb els nazis dels Consells Jueus durant l'Holocaust. (ca)


Eduard Hernández i Laia Andreu, campions de Catalunya de raquetes de neu - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 05/03/2017\nLa Gormanda Blanca ha acollit el Campionat de Catalunya de Raquetes de Neu de la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC), el diumenge 5. L’esdeveniment, organitzat pel Club Excursionista Vilaller, i on han participat un centenar d’amants d’aquesta activitat hivernal, també ha estat puntuable per la Copa Catalana. Paral·lelament a la prova competitiva s’ha celebrat la caminada popular amb raquetes de neu del Circuit Català de la FEEC.\nLa prova s’ha disputat en l’entorn de la Vall de Conangles, amb un recorregut que ha transcorregut entre zones de bosc i envoltat de pics imponents el Feixans o Mulleres. Les abundants nevades de les últimes hores han assegurat un circuit amb neu fresca i de qualitat.\nEduard Hernández i Laia Andreu, campions\nEduard Hernández (AE Matxacuca) s’ha proclamat campió de Catalunya de raquetes de neu. Hernández suma aquesta victòria a les ja aconseguides a l’Allgäu Vertical (Alemanya) i Ciaspoladalpina (Itàlia), en la seva temporada de debut en aquesta especialitat. El subcampionat ha estat per Marc Traserra (CE Voltreganès ARS) i la tercera plaça per Gabriel Crosas (CE Voltreganès ARS).\nEn categoria femenina, Laia Andreu (UE Vic) ha fet bons els pronòstics i s’ha proclamat campiona de Catalunya. “Després de tot el que ha passat aquests últims dies, amb el veto a la selecció catalana per participar al campionat del món, guanyar el campionat de casa significa molt per mi”, ha comentat Andreu emocionada. La segona classificada i subcampiona de Catalunya ha estat Sílvia Zúñiga (AE Ekke Lleida). Laia Aguilar (CE Calldetenes) ha estat tercera.\nSortida ràpida des del refugi de Conangles\nEl president de la FEEC, Jordi Merino, i el vicepresident primer, Lluís Simó, han assistit a la prova i han estat els encarregats d’entregar els premis del Campionat de Catalunya.\nLa copa i circuit de raquetes de neu de la FEEC es desplaçaran fins a Guils-Fontanera, a la Baixa Cerdanya, el proper 12 de març, on es disputarà la penúltima prova de la temporada. Les inscripcions estan obertes i es poden formalitzar a través del web de la FEEC.


Els pastorets de pa sucat amb oli - Teatre Barcelona\nGerman Gómez Bosch\nAlbert Adrià Hurtado\nACTE-Associació Catalana de Teatre Educatiu\nEls Pastorets de pa sucat amb oli és un espectacle participatiu per a públic familiar, inspirat en el clàssic Els Pastorets de Josep Ma. Folch i Torres, en el que es representen la majoria de les escenes d’aquest clàssic nadalenc. Un espectacle d’ACTE – Associació Catalana de Teatre Educatiu.\nJa està tot a punt per la representació de “Els Pastorets”. Els tècnics i tramoies han muntant l’escenografia i els decorats. També està a punt el vestuari dels actors i les actrius. Els diferents elements d’atrezzo també estan preparats. Fins i tot la caixa amb el maquillatge està a punt. Preparat tothom? Tothom?… Bé, tothom no… L’autocar amb els actors ha punxat les quatre rodes i no arribaran a temps per la funció. Tot sembla perdut. El públic, decebut, està a punt de marxar de l’espectacle… És el moment de la imaginació, és el moment de la improvisació. El personal tècnic farà realitat el seu somni. Per un dia ells seran els protagonistes de Els Pastorets. Els tècnics i el públic assistent a l’espectacle faran que rutllin… Els Pastorets!\nMolt, molt divertida!\nEl millor pla per a una sortida amb la família, els amics… encara que vagis sol a veure aquesta obra, no et penediràs!\nUns “Pastorets” molt diferents que passen desapercebuts.


Ajuda crear actuacions\nQuè és la Xarxa d'Actius de Salut?\nAquí si: Actius i Salut facilita una construcció col•laborativa de salut, mitjançant la identificació d'actius per part de persones i comunitats i la seva visibilització. L'aplicatiu permet que individus o entitats introdueixin activitats i recursos comunitaris, així com identificar actius d'un territori concret. Es tracta de construir i fer créixer entre tots/es el mapa dels actius de Catalunya.\nLa xarxa d'Actius i Salut és un projecte que adapta al nostre context l'eina "Asturies Actua", creada per l'Observatori de Salud d'Astúries (Consejería de Salud). Aquest projecte a partir del 2012 comença a treballar conjuntament amb la "Red de Actividades Comunitarias del Programa de Actividades Comunitarias d'Atenció Primària de la Sociedad Española de Medicina Familiar y Comunitaria (http://www.pacap.net/pacap/buscador-rac/) i l'Hospital Italiano de Buenos Aires. Al 2013 el projecte s'amplia en el marc de l'Aliança de Salut Comunitària (https://jornadasaludcomunitaria.wordpress.com/alianza-de-salud-comunitaria/), un conveni de col•laboració entre diferents Comunitats Autònomes i Universitats per impulsar la salut comunitària a l'Estat Espanyol, en el que participa l'Agencia de Salut Pública de Catalunya i de Barcelona.\nPer a què serveix aquest cercador?\nEl cercador Aquí si: actius i salut permet per una banda geolocalitzar tant activitats (tallers, programes…) com actius existents a nivell local, I per altra banda permet introduir recursos, actius, i activitats i que puguin estar disponibles al mapa.\nEl projecte consta d'un cercador d'actuacions comunitàries i un espai per a introduir activitats i recursos comunitaris.\nCom es pot fer la cerca?\nEs poden realitzar cerques a través de diferents filtres:\nPer paraula clau: en introduir una paraula es desplega de forma automàtica un menú amb les paraules clau que estan introduïdes a la base de dades. Per exemple, en introduir “drog”, el cercador detecta tres termes relacionats que es poden buscar “Drogues”, “Drogodependències” o “Prevenció de drogodependències”.\nPer població diana.\nCom apareixen els resultats?\nFent clic a la icona verda del mapa es pot accedir a una informació resumida de l'activitat, i clicant damunt la icona de la fitxa del mapa o de la taula resum es pot accedir a una informació ampliada de l'activitat esmentada.\nA causa de limitacions en la geolocalització, normalment la informació més fidedigna és la que apareix a la taula resum.\nCom incloure-hi més activitats?\nSi voleu incloure una activitat comunitària a la base de dades o voleu modificar les dades, podeu fer-ho a través del formulari següent: Nova activitat Les meves activitats\nTeniu dubtes o algun comentari o suggeriment?\nPodeu posar-vos en contacte amb nosaltres a través dels correu electrònic següent: actius.salut@gencat.cat\nAquí, sí. Actius i Salut guia breu per emplenar el formulari d'inscripció d'activitats o recursos\nPer inscriure una activitat comunitària o un recurs, és imprescindible registrar-vos a l'aplicació Aquí, sí. Actius i salut. Només es requereix una adreça de correu electrònic i una contrasenya.\nUn cop inscrits, rebreu un correu amb l'enllaç per activar el vostre compte. Guardeu aquest correu per tal de conservar el vostre usuari i contrasenya en cas d'oblit. Si no rebeu aquest correu, comproveu que no s'hagi emmagatzemat com un correu brossa o spam i, si no hi és, poseu-vos en contacte amb actius.salut@gencat.cat (Tel. 935 513 637).\nEl programa permet fer dos tipus de registres:\nActivitats (tallers, cursos, jornades...)\nRecursos (associacions, parcs, piscines, camins...)\nUn cop registrats, introducció d'activitats o recursos\nProcureu no utilitzar majúscules en les dades que introduïu en els formularis de registre d'activitats; només utilitzeu-les en el cas dels acrònims o les sigles.\nCarregueu una imatge descriptiva de l'activitat o recurs que registreu; aquesta imatge ha de ser d'una grandària aproximada de 300 x 300 píxels o no superior a 600 kilobyte. Això és important perquè es pugui veure correctament en l'aplicació mòbil.\nEls camps marcats amb asterisc (*) són d'emplenament obligatori.\nHi ha tres camps d'una rellevància especial en funció dels quals es classifiquen i localitzen les diferents actuacions i als quals cal prestar una atenció especial: edat i sexe de la població a la qual s'adreça l'activitat, i localització.\nEn el camp "Edat" heu de marcar aquell grup que més s'aproximi a l'edat a la qual s'adreça l'activitat. Quan no hi ha definida una edat en l'activitat, heu de marcar "població general".\nEn el camp "Altres detalls sobre la població a la qual es destina l'activitat", podeu especificar amb més detall el tipus de població a la qual s'adreça l'activitat, per exemple: "alumnes d'educació primària" o "malalts crònics".\nEn el camp "Tipus d'activitat" podeu registrar dos tipus d'activitats:\n"Activitat continuada": marcarem aquest ítem quan no es preveu data de finalització perquè es mantindrà en el temps. Per exemple, la constitució d'un consell de salut, un programa continuat de promoció de l'activitat física i també tallers d'educació per a la salut o d'atenció a cuidadors de pacients dependents que es fan de forma successiva al llarg del temps quan hi ha un nombre suficient de persones interessades.\n"Activitat temporal": marcarem aquest ítem quan es coneixen les dates en què es realitza l'activitat. Per exemple, unes jornades de participació ciutadana, una setmana de la salut, un curs de cuina, etc. Quan en el formulari es tria aquesta opció es desplega un nou camp per posar data d'inici i d'acabament de l'activitat, amb la possibilitat d'obrir nous intervals de dates si l'activitat es fa més d'una vegada.\nÉs important registrar bé l'adreça en què es realitza l'activitat o en què hi ha el recurs. Si no es coneix el número del carrer, es pot accedir al mapa que figura més avall, clicar-hi damunt i ampliar-lo mitjançant la roda del ratolí per posar el símbol . Es pot moure amb el punter del ratolí a la ubicació exacta on es desenvolupa l'activitat o es troba el recurs.\nLes coordenades resultants de la ubicació són les que utilitzarà l'aplicació per dir-nos a quina distància ens trobem del lloc on es duu a terme l'activitat o es troba el recurs i poder-nos guiar en cas de necessitat. Les distàncies resultants són calculades en línia recta per Google Maps, per la qual cosa podrien no correspondre amb la distància real.\nSi l'activitat es realitza a més d'un lloc, cliqueu sobre el botó "Afegeix lloc" i podreu afegir altres localitzacions on es fa l'activitat.\nEl correu electrònic, número de telèfon i les dates de realització són imprescindibles per poder-se comunicar amb els responsables de les activitats i els recursos i notificar-ne qualsevol canvi d'estat. També són importants per tothom que hagi de contactar amb qui organitza aquestes activitats.\nSi heu introduït una activitat com a temporal, una vegada que les dates de realització de l'activitat hagin finalitzat, aquesta passarà a la categoria d'"històrica" i es notificarà a l'adreça de correu electrònic de la persona de contacte aquest canvi. Si l'activitat continua activa o s'ha de repetir en altres dates, a la secció "Les meves activitats" la persona de contacte podrà editar-la, tornar-la a actualitzar i passarà de nou a activa. Les activitats considerades com a històriques només es visualitzen des de pàgina web.\nQuan es compleixi un any de la validació d'una activitat, també se us sol·licitarà que la reviseu i actualitzeu si fos necessari.\nAbans de marcar el botó "Finalitzar"\nFeu una revisió de les dades registrades i del resum que se us mostra.\nSi observeu algun error o que la foto no es veu correctament, podeu anar cap enrere mitjançant el botó "Anterior" per corregir.\nUn cop emplenats els formularis d'inscripció i quan aquesta sigui validada per l'Observatori de Salut, rebreu una notificació al correu electrònic amb el qual us vau registrar al formulari en què se us comunicarà que ha estat validada. A partir d'aquest moment la informació serà visible per a qualsevol usuari a la pàgina web.\nPer a qualsevol dubte, us podeu posar en contacte amb l'equip d'Aquí si: Actius i salut a l'adreça de correu electrònic següent actius.salut@gencat.cat o al telèfon 93 551 3637.\nPer a qualsevol dubte, us podeu posar en contacte amb l'equip d'Aquí si: Actius i salut a l'adreça de correu electrònic següent actius.salut@gencat.cat o al telèfon 93 551 3628.\nA l'empara del que disposa la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (LOPD), la persona interessada pot exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició sobre les seves dades de caràcter personal en els termes establerts a la LOPD. L'entitat responsable del fitxer és la Consejeria de Salud de Asturias en el marc de l'Aliança de Salut Comunitaria. S'hi pot contactar a través de l'Agencia de Salut Pública de Catalunya: C/ Roc Boronat 81-95, 08005 , Barcelona, Telèfon: 93 551 3628. Correu electrònic: actius.salut@gencat.cat\nLes dades que es faciliten han de ser utilitzades només en relació amb la xarxa d’activitats comunitàries de l’Agència de Salut Pública de Catalunya i del projecte de xarxa estatal d’activitats comunitàries que s’està desenvolupant a través del PACAP i l’Aliança de Salut Comunitària.\nAVÍS LEGAL: Aquest correu electrònic i els arxius adjunts, si n'hi ha, contenen informació confidencial i/o protegida legalment per lleis de propietat intel·lectual o d'altres. Si rebeu aquest missatge i no sou la persona destinatària desitjada, si us plau, notifiqueu-ho immediatament i reenvieu el missatge original a l'adreça de correu remitent. Qualsevol ús, còpia, reproducció, impressió, distribució, total o parcial, d'aquesta comunicació no autoritzats queden estrictament prohibits.\nÉs un projecte col•laboratiu i està obert a la participació d'altres xarxes d'actius de salut.


Revosolar | BELLATERRA.CAT\nPosts Tagged ‘Revosolar’\nCOL·LECTIU SOLAR BELLATERRA: Utilitza millor la teva instal·lació solar\nPosted in Bellaterra, tagged Col·lectiu solar Bellaterra, Revosolar on 8 Juny 2020|\nAjusta el teu consum!\nAquesta setmana hem tingut un altre cas d’un client que té una instal·lació solar FV que funciona molt bé, però a el mateix temps es queixava de factures d’electricitat molt més altes del que esperava.\nDesprés d’una anàlisi de la seva producció de tot un any i del seu consum diari, ens trobem que hi havia importants desajustos en la configuració d’aparells de gran consum a les nits, o en hores quan no hi ha energia solar. Un cop canviat i ajustat, tot canvia!\n‘El client no tenia idea que hi havia una resistència al dipòsit d’aigua que consumia fins a 4 kW / hora durant la nit, i que la bomba de la piscina arrencava a les 6: 00h del matí’, diu Cristian Delgado, director Clima de Revosolar. ‘Els hem d’ajudar per a una major consciència dels seus consums i com es pot combinar tot amb el cicle solar’.\nLa gràfica a la dreta mostra clarament la reducció de l’consum de la Xarxa (vermell). A partir d’ara, per poder produir encara més (àrea gris), el client es donarà d’alta per injectar energia sobrant a la Xarxa. Així la seva producció no quedarà ‘tallada’ per la seva adaptació a l’consum, i la corba de producció mostrarà una corba de ‘campana’ completa. L’energia sobrant i injectada a la xarxa pot servir per al consum nocturn de la casa.\nEl codi CAU serveix per registrar la instal·lació d’autoconsum solar fotovoltaica amb compensació d’excedents. Una cosa diferent és la legalització. Ha de tramitar l’instal·lador, amb indicació de nombre de l’electricista / instal·lador / enginyer.\n(Clean Easy Free)\nT. 972 26 04 99\nC/ Gavarres 5-9 (Pol. Ind.) 17120 La Pera (Girona)\nDelegación Vallés Oriental / Occidental\nT. 936 675 622\nCarrer Can Diners, 2B 08310 Argentona\nÚLTIMA HORA: Els excedents d’autoconsum serà oficial el pròxim 1 de març. Per fi ja hi ha data!\nPosted in Bellaterra, tagged Bellaterra, col·lectiu Solar, Revosolar on 24 febrer 2020|\nSerà el pròxim 1 de març quan els autoconsumidors a Espanya ja puguin oficialment abocar els excedents que produeixen les seves instal·lacions a la xarxa.\nInstal·lació fotovoltaica a Bellaterra (Vallès Occidental)|BELLATERRA. CAT\nL’operador del sistema, Xarxa Elèctrica, ja ha avisat als agents del sector, entre ells, distribuïdores i comercialitzadores, perquè estiguin preparats per a aquesta data en la qual es posen en marxa les modificacions dels procediments d’operació de mesures i de liquidacions adaptats al RD 244/2019.\nSegons ens acaba de comunicar en Ramon Cot, Delegat del Col·lectiu Solar del Vallès Occidental, ara mateix a Bellaterra hi han 55 inscrits interesats – que han pagat 40€, ara 65€- com compromís per fer-se instal·lacions de plaques fotovoltaiques, però que no tots ho tiren endavant. Les xifres de les instal·lacions efectives a Bellaterra no es que no les vulguin donar per – protecció de dades- com diu l’entitat UVB (Unió Veïns Bellaterra), sinó per no aportar pistes a les altres companyies instal·ladores de la competència. Recordem una vegada més que la Generalitat de Catalunya va donar les xifres oficials de l’any 2019 amb total de 750 instal·lacions.\nTal com ve informant Bellaterra. Cat, és pot considerar un Fake News dir que a Bellaterra tenim 55 instal·lacions. Ningú s’ha de molestar per llegir la veritat, i sobre tot si es fa en plena llibertat d’expressió sense enganyar al poble. Prou de difamar per no reconeixer la veritat!\nPosted in Bellaterra, tagged Bellaterra, col·lectiu Solar, Revosolar on 23 febrer 2020|


Fracturats | L'esmolet\n← No em desanimaré\nAnys que passen →\nPublicat el 27 Novembre 2005 per Carles\n(Aparegut a Temps de Franja, columna «L'Esmolet», el novembre de 2005)\nSegons els nostres partits majoritaris, una llei que reconega uns drets bàsics pot causar fractura social. Diuen els que n’entenen –els departaments de filologia de totes les universitats del món– que ací, en aquesta part de l’Aragó, es parla català. I des de l’edat mitjana. El fet que durant unes poques generacions, per interessos avui clarament rebutjats, s’haja anat repetint als franjolins que ells no saben parlar bé, que xapurregen, no ha canviat la realitat. A la Franja, la immensa majoria de la població es continua comunicant en català. Si hi ha alguna fractura social és que aquesta realitat no estiga reconeguda i protegida pel govern corresponent. Però es veu que no, que els únics que podem estar fracturats, mutilats i menyspreats som els que, al contrari que a la resta d’Aragó, hem mantingut el patrimoni de la llengua dels avantpassats.\n[@more@]Mentrestant els “facaos” continuen tirant llenya al foc. Menteixen, intoxiquen la gent de bona fe que encara se’ls creu. Estaria bé que digueren quin és el seu objectiu real: suprimir una llengua que no és “la común de todos los españoles”. Si més no, no enganyarien ningú. Però alguns partits els fan cas i branden l’espantall de la “fractura social”. Tots sabem que la seua por és exclusivament perdre vots. Perquè, desenganyem-nos, l’anticatalanisme continua sent un sentiment massa extès per aquestes Espanyes de les quals Aragó n’és un “baluarte”. I que uns aragonesos parlon català secularment els deu paréixer una paradoxa inadmissible, un fet, vés per on, contra natura.