Sessió ordinària del Consell de Govern del dia 10 d’abril de 2019\nA les 11 hores del dia 10 d’abril de 2019, a la sala d’actes de Cas Jai, es reuneix en sessió ordinària el Consell de Govern de la Universitat. La presideix el Rector i hi assisteixen les persones indicades al marge (annex 1).\nS’excusen d’assistir-hi la senyora Eva Beatriz Cerdeiriña Outeiral i el senyor Pedro Martínez Dopico.\nEl Rector dona la paraula a la Secretària General, que agraeix els comentaris i suggeriments a l’acta que li han fet arribar prèviament la doctora Francesca Garcias Gomila i el doctor Miquel Josep Deyà Bauzà. D’altra banda, la Secretària General apunta que s’ha rebut en el mateix moment d’inici de la sessió un document amb les esmenes per escrit presentades pel senyor Gabriel Bibiloni Femenias (representant del grup c) –estudiants), que s’adjuntarà a l’acta de la sessió anterior.\nEl vicerector d’Investigació i Internacionalització explica l’errada material al Reglament de l’IRIE que es va aprovar a la passada sessió del Consell de Govern i fa l’esmena oportuna: en concret, indica l’error comès al primer apartat de l’article 9, sobre el Consell Rector, en el qual s’integra el conseller d’Educació i Universitat; en definitiva, el conseller competent en matèria d’universitats.\nLa vicerectora de Professorat informa el doctor Deyà Bauzà en relació amb els costs dels professors emèrits i emèrits propis, tal com havia demanat a la sessió anterior del Consell de Govern.\nEl Consell de Govern aprova per assentiment l'acta de la sessió ordinària del dia 15 de febrer de 2019.\nPunt 2: Aprovació, si escau, de la modificació de l’oferta d’ocupació pública del PAS\nEl Rector dona la paraula a la Gerent, que explica que la proposta que es presenta és una modificació de la compleció de l’oferta d’ocupació pública aprovada pel Consell de Govern a la sessió del dia 26 de setembre de 2018. Afegeix que sorgeix arran de les observacions realitzades per la Direcció General de Costs de Personal i Pensions Públiques del Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques quan va revisar els requisits d’aquesta oferta pública addicional: les places havien d’haver estat cobertes interinament tres anys o més sense interrupció, llevat del temps necessari per a la seva provisió, i havien d’estar ocupades a dia 31 de desembre de 2017.\nFetes les comprovacions oportunes, la UIB va presentar una oferta de 85 places (va considerar que el període de dos mesos era el temps necessari per fer-ne la provisió), i ara es redueix a 82, atès que el Ministeri no accepta el criteri adoptat per la Universitat; per tant, l’oferta es minora en una plaça de cossos generals del subgrup C2 i dues places de cossos específics d’altres serveis del subgrup C1.\nPunt 3: Proposta de nomenament del senyor Oriol Bonnín Gubianas com a doctor honoris causa de la UIB\nEl Rector recorda que a la sessió del dia 15 de febrer de 2019 es va informar de la proposta de nomenament del senyor Oriol Bonnín Gubianas com a doctor honoris causa de la UIB, presentada per la Facultat de Medicina i l’Institut Universitari d’Investigacions en Ciències de la Salut (IUNICS). Recorda que a la passada sessió tant el doctor Miquel Roca Bennàsar com el doctor Felicià Grases Freixedas varen glossar la figura del metge Oriol Bonnín Gubianas com un gran cirurgià, el millor en l’àmbit nacional, que va aconseguir un nivell de mortalitat zero, i ho va fer a les Illes Balears.\nEl Rector explica el procediment per dur a terme la votació: es podrà votar des d’aquest moment fins al final de la sessió i es necessiten tres cinquenes parts de vots favorables dels membres del Consell de Govern per aprovar la proposta, tal com estableix l’article 9 de l’Acord normatiu 4213/1998, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament sobre la concessió de la distinció del títol de doctor honoris causa.\nFinalment, el Rector dona suport a la proposta, la qual sotmet a votació. Una vegada realitzat el recompte dels vots emesos, la proposta s’aprova per 41 vots a favor, cap en contra i cap abstenció.\nEl doctor Miquel Roca Bennàsar agraeix el suport que ha rebut la proposta i creu que és bo per al senyor Bonnín, per als que l’han proposat i també per a la UIB.\nPunt 4: Aprovació, si escau, del Reglament d’ordenació dels ensenyaments universitaris de doctorat de la Universitat de les Illes Balears\nEl Rector dona la paraula al vicerector d’Investigació i Internacionalització, el qual, en primer lloc, vol fer constar l’agraïment al doctor Jeroni Morey Salvà i al seu equip per tota la feina feta, i també a la senyora Consuelo Hernández Guerra. Igualment vol fer constar l’agraïment al vicesecretari general i al seu equip, que han fet moltes aportacions a aquest acord normatiu.\nEl vicerector fa història per tal de plantejar el context en el qual se situa aquest reglament. Explica que quan es va crear l’Escola de Doctorat ja es va aprovar un primer reglament, però al llarg d’aquests anys han anat sorgint algunes mancances i alguns problemes que es volen arreglar i millorar amb aquesta norma. Afegeix que, segons l’exposició de motius de la norma presentada, «A l’Estat espanyol, els estudis de doctorat són regulats al Reial decret 99/2011, de 28 de gener. Les característiques especials d’aquests estudis i les diverses necessitats de formació i de destreses que s’han d’adquirir en els diferents àmbits del coneixement suggereixen una regulació específica com la que es va plasmar a l’Acord normatiu 11037/2014, de 22 de juliol, pel qual s’aprovà el Reglament d’ordenació dels ensenyaments universitaris de doctorat de la Universitat de les Illes Balears, modificat posteriorment per l’Acord normatiu 11330/2015, de 23 de març (FOU núm. 414, de 17 d’abril).\n»Les diverses actualitzacions normatives del reial decret esmentat al paràgraf anterior, així com l’experiència acumulada d’ençà de l’aprovació de l’Acord normatiu 11037/2014 i la posterior modificació indicada, i també les posicions comunes adoptades per l’Associació d’Escoles de Doctorat, fan aconsellable la redacció d’un nou reglament que, basant-se en el que hi ha actualment en vigor, l’actualitzi i hi incorpori les modificacions pertinents.»\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà manifesta que està d'acord amb el contingut, excepte un punt, el punt 14.3 e) i f), pel que fa al nomenament de tutor i director de tesi, i proposa afegir: «amb el vistiplau de la persona que ha estat nomenada», manifesta també que, des de la seva experiència personal, «m’he trobat designat en més d'una ocasió director d'una tesi sense que em diguessin res prèviament els responsables del programa de doctorat». El vicerector d’Investigació i Internacionalització proposa «amb l’acord» de la persona interessada. Explica que aquest acord sí que es demana a la carta de tesi, però no hi ha cap problema a afegir-ho també a la normativa.\nEl doctor Carles Bona Garcia fa referència a la mateixa qüestió plantejada pel doctor Deyà Bauzà, i fa constar el problema que representa que, en alguna ocasió, hagi sabut que havia estat nomenat tutor o director a posteriori. El vicerector d’Investigació i Internacionalització li contesta.\nLa presidenta del Consell Social, en primer lloc, dona l’enhorabona per la proposta presentada, i fa un comentari en relació amb la disposició addicional cinquena: entén que s’hauria d’eliminar i refer el document emprant llenguatge no sexista d’acord amb el Pla d’igualtat aprovat per la UIB.\nIntervé el cap de l’Assessoria Jurídica, que afirma que aquesta qüestió es pot analitzar des de dos punts de vista: el jurídic i el lingüístic. El doctor Jaume Guiscafrè Danús intervé en aquest darrer sentit i indica que ja s’ha resolt des de la perspectiva lingüística. Finalment li contesta el vicerector d’Investigació i Internacionalització.\nEl Rector sotmet a votació la proposta, que s'aprova per assentiment (annex 4).\nPunt 5: Aprovació, si escau, de la composició de les comissions de contractació referents a places de personal docent i investigador contractat i interí de la UIB\nEl Rector dona la paraula a la vicerectora de Professorat, que explica l’abast de la modificació que es presenta. La vicerectora de Professorat també informa sobre els canvis a les comissions de contractació de PDI contractat i interí i indica que el canvi principal correspon a la composició de les comissions, que estaran formades per cinc professors proposats pel departament que correspongui, segons l’àrea de coneixement de la plaça presentada, menys a les places de professors associats, que seguiran com fins ara. La vicerectora afegeix que s’ha tractat aquest tema amb la Junta de PDI i, d’aquesta manera, els candidats seran avaluats per professorat d’una àrea de coneixement afí; afegeix que, en determinats supòsits, també hi pot haver una entrevista personal. La vicerectora constata que hi ha una errada formal a l’article 7.2.d), en el qual ha de constar: «sempre que sigui possible». També fa referència al debat suscitat en relació amb la presència d’un membre designat pel Comitè d’Empresa. Pel que fa als professors contractats doctors i professors visitants, manifesta que es manté igual que el que disposa el decret pel qual es regula el règim jurídic i retributiu del personal docent i investigador contractat de la Universitat de les Illes Balears.\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà manifesta que hi votarà en contra, ja que considera que no és el moment oportú per plantejar aquesta reforma. Comenta que el fet que hi hagi la vicerectora de Professorat i el vicerector de Docència a totes les comissions dona una coherència de criteris. Afegeix que la unitat de criteri és fonamental i queda coberta amb la presència dels dos vicerectors a totes les comissions per evitar posteriors recursos: és un element per donar més seguretat. Considera que amb aquesta nova composició de les comissions les queixes i els recursos es multiplicaran.\nLa doctora Francina M. Orfila Sintes demana més temps per debatre el text de la normativa presentada, ja que la constitució del Comitè d’Empresa s’ha fet amb posterioritat. D’altra banda, agraeix la disposició de la vicerectora de Professorat.\nLa presidenta del Consell Social demana que s’afegeixi que la composició de les comissions ha de ser equilibrada pel que fa a homes i dones.\nAl doctor Bartomeu Pascual Fuster li sembla encertada la proposta i, en relació amb el que ha plantejat el doctor Miquel Josep Deyà Bauzà, ho fa extensiu a les places de TU i CU.\nIntervé el doctor Maximino San Miguel Ruibal i manifesta que a la figura de professor contractat doctor es parla dels professors del CSIC, però el CSIC no té professors. D’altra banda, demana si hi ha una normativa estatal que elimini les àrees de coneixement.\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà contesta al doctor Bartomeu Pascual Fuster afirmant que la proposta presentada és per a contractes de la UIB; les places de TU i CU tenen una altra regulació. Pel que fa al CSIC, hi ha personal investigador i professors investigadors, i les àrees de coneixement serveixen exclusivament per a l’adscripció de personal a una determinada àrea, per la qual cosa no s’ha d’anar més enllà.\nLa vicerectora de Professorat afirma que una comissió amb cinc especialistes de la matèria dona més seguretat i que la presència de dos vicerectors no assegura que no hi hagi conflictes. Pel que fa a la qüestió plantejada per la doctora Francina M. Orfila Sintes, la vicerectora li contesta que sempre hi ha hagut Comitè d’Empresa i, quant a les places, sempre han de sortir adscrites a una àrea de coneixement.\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà contesta a la vicerectora de Professorat que el problema és el moment en què s’aprova, i recorda que la Comissió de Reclamacions va modificar recentment una decisió d’una «comissió de valoració d'una plaça de contractat doctor de Geografia on hi havia dos vicerectors». La vicerectora li contesta que aquesta qüestió no hi ha tingut res a veure, ja que feia molt de temps que es pensava en aquesta modificació.\nLa doctora Francesca Garcias Gomila dona suport a la proposta de la presidenta del Consell Social, en el sentit que totes les comissions haurien d’estar formades per almenys dos homes i almenys dues dones. També demana la inclusió de comissions per a TU interins. La vicerectora contesta que s’hi podrien afegir, assimilades a les de contractat doctor interí.\nEl doctor Miquel Bennàsar Veny manifesta que des de la seva perspectiva desapareixen les àrees de coneixement a la modificació de la LOU de 2007.\nEl doctor Carles Bona Garcia fa referència a les àrees afins i comenta que n’hi havia una llista a la UIB. La vicerectora matisa aquesta afirmació i indica que la llista és del Ministeri. Afegeix que és molt antiga i que no n’hi ha cap d’actualitzada; per això la docència s’assigna al departament, i dins el departament es pot distribuir. Per altra banda, esmenta que la modificació de la LOU de 2007 reconeix les àrees de coneixement.\nEl doctor Maximino San Miguel Ruibal afirma que s’ha d’aclarir la qüestió de les àrees de coneixement i l’expressió «acreditado en todas las áreas».\nEl Rector fa un resum del que s'ha indicat i, abans de passar a la votació, afirma que s’accepta afegir la qüestió de la paritat a les comissions i afegir els TU interins. També comenta que la resta queda com està.\nEl Rector sotmet a votació la proposta, que s'aprova per 33 vots a favor, 3 abstencions i 1 vot en contra, el del doctor Miquel Josep Deyà Bauzà (annex 5).\nPunt 6: Aprovació, si escau, dels criteris de contractació del professorat\nEl Rector dona la paraula a la vicerectora de Professorat, que explica la proposta de modificació dels criteris de contractació del professorat. Afegeix que, pel que fa als professors associats, no hi ha canvis. Quant als ajudants, indica que els criteris es limiten a l’expedient acadèmic, amb 20 punts, i altres mèrits, amb 10 punts, ja que creu que les persones amb aquesta modalitat contractual que comencen a la Universitat fent la tesi doctoral han d’entrar-hi per la nota d’expedient. En relació amb els professors contractats doctors interins, explica que desapareix la valoració de l’expedient, i es valora l’activitat docent amb 20 punts i l’activitat d’investigació amb 25 punts, i hi ha dos aspectes més per valorar (la guia docent presentada pel candidat en cas que la plaça es convoqui per impartir una assignatura nova, i altres mèrits).\nA instàncies de la doctora Francesca Garcias Gomila, s'indica que, amb caràcter general, al costat del terme «beques» hauria d'aparèixer el terme «contractes», i als punts 3 i 4 dels professors ajudants doctors: «s'ha de tenir en compte preferentment l'activitat...». Per tant, amb aquestes modificacions es millora la redacció del text.\nPel que fa als professors contractats doctors interins, comenta la vicerectora que les beques són a l’apartat corresponent a altres mèrits. També afegeix que, a proposta del Departament de Química, s’han tret dels parèntesis les estades a l’estranger, perquè puguin tenir major pes: es considera activitat en investigació.\nIntervé el doctor Pere M. Deyà Serra, que explica que va fer un suggeriment al Consell de Govern. Considera que el document de plantilla ha de reflectir la política universitària, i això és feina de tots. Demana quina és la proposta del Consell de Direcció en aquest sentit. Manifesta que no se sap quina és l’estratègia per al disseny de la plantilla; per exemple, les estades a l’estranger en centres de recerca del personal docent i investigador són molt importants i, a més, amb les estades dels nostres investigadors a fora s’amplia l’àmbit de la nostra universitat i s’introdueix la UIB al circuit internacional, la qual cosa és una estratègia d’universitat. També fa una comparativa entre el tant per cent de PDI i el tant per cent de sexennis, i indica que hi ha departaments que augmenten el PDI i disminueixen el nombre de sexennis i que altres augmenten constantment. El doctor Deyà Serra afirma que, si no es té cura d'aquest aspecte, tal vegada algun dia els polítics ho retrauran. Per tant, des de la seva perspectiva, s’ha d’aconseguir que els professors puguin ser més competitius en recerca; i, en conseqüència, s’hauria d’apujar la valoració de la recerca fins a un 50 per cent. Pel que fa a la guia docent, s’haurien de llevar els 5 punts.\nEl Rector contesta que hi ha política de recerca a la UIB: els sexennis, el programa de professors visitants, que fa que s’aconsegueixin més publicacions compartides, etc. Es demana si es pot potenciar pel que fa a la contractació, a la qual cosa ell no s’oposa. Afegeix que és una dimensió més de futur i cal fer-ne una anàlisi a llarg termini, però amb els mitjans actuals s’ha de fer alguna cosa. Conclou dient que estam molt lluny de dir que «no som una universitat».\nLa vicerectora de Professorat manifesta que tots els departaments volen tenir la millor plantilla i que s’ha de veure quins criteris s’han d’aplicar.\nEl doctor Pere M. Deyà Serra afirma que cal fer una reflexió de fons sobre aquest tema i que ell vol contribuir a la reflexió: si mira les dades, hi ha departaments que augmenten plantilla i baixen sexennis. Afegeix que és veritat que hi ha reunions prèvies amb els col·lectius interessats, per tal de millorar la categoria. La vicerectora de Professorat contesta que hi ha altres circumstàncies que fan que en algunes places no hi hagi candidats. El doctor Deyà Serra afirma que es pensava que el debat seria avui.\nEl doctor Miquel Jesús Roca Adrover també intervé en relació amb les estades a l’estranger en centres de recerca. El doctor Pedro Guijarro Fuentes explica que el seu departament aposta per consolidar la gent que s’està formant, però també per la inclusió de gent de fora, tot i que algunes places varen quedar vacants. El doctor Maximino San Miguel Ruibal afirma que, quan es convoquen places de nivell alt, hi ha sol·licituds de gent de fora. Afegeix que al CSIC ve gent de l’estranger; per tant, l’atracció de talent passa per convocar places de catedràtic d’universitat.\nEl doctor Pere M. Deyà Serra afirma que convé preparar els possibles candidats i aconsellar que les persones que s’estan formant vagin a fer estades a l’estranger. Afegeix que hi ha departaments que ho fan, i altres, no. La vicerectora de Professorat explica que ella era partidària de fer una reflexió a fons sobre el tema de la modificació de la normativa, però la insistència del Departament de Física va fer que convocàs a una reunió els directors de departament. Pel que fa a la investigació, en el cas dels professors contractats doctors interins, arriba al 50 per cent. El doctor Deyà Serra matisa que és el 45,5 per cent i demana que figurin expressament les estades a l’estranger en un apartat propi, per tal de computar-se a part. La vicerectora de Professorat li contesta que sigui el departament el que les hi compti, que és així com figura a la proposta presentada.\nEl doctor Príam Francesc de Vilallonga Smith agraeix el tarannà de la vicerectora de Professorat, però afirma que és necessari que hi hagi un debat a fons que permeti tenir un criteri. Pel que fa a la recerca, considera que se'n rebaixa el pes relatiu. Afegeix que s’ha de destacar la trajectòria internacional i que es demanen estades postdoctorals, etc., en un entorn competitiu de recerca. Indica que ara és el moment de fer aquest plantejament, ja que ens trobarem davant un relleu generacional massiu. Per tant, s’ha d’atreure talent que pugui liderar projectes, que tingui una trajectòria internacional, etc. Finalment manifesta que és un tema prou important per mirar-lo amb deteniment i que cal fer un debat.\nEl doctor Miquel Bennàsar Veny afirma que ja es disposa de mesures per potenciar la recerca: un professor ajudant doctor fa 120 hores, no 240 hores, i que hi ha descomptes per sexennis.\nIntervé el doctor Rafel Crespí Cladera, que afirma que el debat sí que és en els mateixos criteris.\nLa vicerectora de Professorat afirma que s’apuja la recerca i, en relació amb les estades a l’estranger, cada departament pot decidir.\nEl Rector sotmet a votació la proposta, que s'aprova per 33 vots a favor i 7 abstencions (annex 6).\nEl Rector fa menció dels canvis que hi pot haver a final d’any de directors de departament, a causa de les eleccions, la qual cosa també pot influir en el debat. El Rector manifesta que es pot fer el debat abans. El doctor Bernat Sureda Garcia demana que hi hagi un document previ a partir del qual es pugui iniciar el debat. El Rector li contesta que troba més adient que primer es faci el debat i, a partir d’aquí, es redacti el document amb les idees que hagin sorgit.\nPunt 7: Aprovació, si escau, de numerus clausus per a l’any acadèmic 2019-20\nEl Rector dona la paraula al vicerector de Docència, que exposa la proposta presentada de numerus clausus d'alumnes per a estudis de grau per a l'any acadèmic 2019-20 i la proposta de numerus clausus d'alumnes per a estudis de màster presentada per a l'any acadèmic 2019-20. El vicerector manifesta que té el vistiplau de la Comissió Acadèmica i recorda que es tracta d’una proposta que ha de ser aprovada definitivament, si escau, per la Comunitat Autònoma.\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà fa una pregunta en relació amb el Màster en Formació de Professorat. Demana a quina especialitat s’adjudicaran els 20 alumnes que augmenten el numerus clausus en relació amb el curs passat. El director del Centre d’Estudis de Postgrau li contesta. El doctor Miquel Josep Deyà Bauzà agraeix l’augment d’alumnes a l’especialitat de Geografia i Història, pels nombrosos alumnes que té aquesta especialitat.\nLa doctora Francesca Garcias Gomila manifesta que a la proposta d'oferta de places de nou ingrés del Màster en Salut Laboral per a l'any acadèmic 2019-20 cal indicar explícitament que es proposen quaranta places per a la modalitat semipresencial (grup 1) i vuitanta places per a la modalitat a distància (grup 2), en compliment estricte dels termes recollits a la memòria avaluada favorablement per l'AQUIB l'any 2008 i verificada per l'ANECA l'any 2009.\nEl doctor Carles Bona Garcia demana pels canvis de numerus clausus als graus que disminueixen el nombre d’alumnes. La directora de l’Escola Politècnica Superior li contesta que aquests canvis no tenen conseqüències pràctiques, perquè són estudis que cada any queden amb places vacants.\nLa presidenta del Consell Social demana pel Màster en Educació Inclusiva. El director del Centre d’Estudis de Postgrau li contesta que està en extinció a causa de la finalització del conveni amb la Universitat de Lleida, ja que era un màster interuniversitari. Afegeix que la denúncia d’aquest conveni per part de l’altra universitat ha fet necessari iniciar el període d’extinció del màster.\nFinalment, el Rector sotmet a votació les propostes, que s'aproven per assentiment (annex 7).\nPunt 8: Aprovació, si escau, de la proposta de modificació dels itineraris curriculars dels programes combinats d’Administració d’Empreses i Turisme i d’Administració d’Empreses i Dret\nEl Rector dona la paraula al vicerector de Docència, que explica la proposta de modificació dels itineraris curriculars dels programes combinats d’Administració d’Empreses i Turisme i d’Administració d’Empreses i Dret (en aquests cas, la principal causa de la modificació és la necessitat de realitzar dos treballs de fi de grau), d’acord amb els documents adjunts.\nFinalment, el Rector sotmet a votació les propostes, que s'aproven per assentiment (annexos 8 i 9).\nPunt 9: Aprovació, si escau, dels títols propis següents:\nEl Rector dona la paraula al vicerector d’Innovació i Relacions Institucionals, que explica les propostes d’estudis propis que s’indicaran tot seguit, tramitades de conformitat amb l'article 17 de l'Acord normatiu 10958/2014, de 18 de març, pel qual s’aprova el Reglament sobre estudis propis de la Universitat de les Illes Balears. Indica que els dos primers estudis estan dirigits pel doctor Gabriel Oliver Codina i el senyor Juan Poyatos Oliver, coordinador de formació en indústria nàutica a UIBTalent, i estan avalats per l’Escola Politècnica Superior. Afegeix que el tercer està dirigit per la doctora Maria del Mar Vanrell Bosch i la senyora Beatriu Defior Barcons, de la Direcció General de Política Lingüística, i té l’aval del Departament de Filologia Catalana i Lingüística General.\nDiploma Universitari d’Indústria Nàutica: Reparació i Planificació. Títol propi de la UIB (66 ECTS)\nDiploma d’Indústria Nàutica: Reparació i Planificació. Títol propi de la UIB (66 ECTS)\nCurs d’Actualització Universitària en Anglès Tècnic en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nCurs d’Actualització Universitària en Energia Elèctrica als Vaixells. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nCurs d’Actualització Universitària en Mecànica i Sistemes Auxiliars. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nCurs d’Actualització Universitària en Planificació en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nCurs d’Actualització Universitària en Equips Electrònics Marins. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari de la Indústria Nàutica: Tecnologia i Planificació. Títol propi de la UIB (30 ECTS).\nDiploma de la Indústria Nàutica: Tecnologia i Planificació. Títol propi de la UIB (30 ECTS).\nDiploma Universitari d’Anglès Tècnic en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma d’Anglès Tècnic en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari d’Energia Elèctrica als Vaixells. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma d’Energia Elèctrica als Vaixells. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari de Mecànica i Sistemes Auxiliars. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma de Mecànica i Sistemes Auxiliars. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari de Planificació en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma de Planificació en la Indústria Nàutica. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari d’Equips Electrònics Marins. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma d’Equips Electrònics Marins. Títol propi de la UIB (6 ECTS)\nDiploma Universitari de Dinamització Lingüística. Títol propi de la UIB (20 ECTS)\nEl Rector sotmet a votació les propostes presentades, que s’aproven per unanimitat (annexos 10, 11 i 12).\nEl Rector dona la paraula a la vicerectora de Professorat, la qual informa de la proposta de complements retributius dels professors titulars i contractats de Palma de la modalitat Campus Digital - illes presentada. Així mateix, explica que els complements corresponen a assignatures optatives del segon semestre de l’any acadèmic 2018-19, excepte una del primer semestre, que també hi està inclosa (annex 13).\nLa vicerectora de Professorat explica que hi ha una errada a l'assignatura 22038, ja que és de tres crèdits i només hi ha alumnes en una seu; en conseqüència, la retribució del professor Murillo ha de ser de 1.020 euros i no de 2.040 euros.\nEl Consell de Govern aprova per assentiment la proposta d’assignació de complements als professors que han d’impartir docència a Campus Digital - illes durant el segon semestre de l’any acadèmic 2018-19, i acorda de trametre-la al Consell Social per a l’aprovació definitiva.\nEl dia 8 de març, Dia Internacional de la Dona, el Consell de Direcció va aprovar un comunicat que es va fer públic a la pàgina web de la UIB. Ara el Rector demana el vistiplau del Consell de Govern a aquell comunicat. El Consell de Govern dona el vistiplau al comunicat.\nDe la convocatòria d’una sessió extraordinària del Consell de Govern per al dilluns 13 de maig, per tal de tenir el màxim de temps per preparar la modificació de plantilla del proper any acadèmic, així com les comissions que han de jutjar places de professorat.\nDel Codi d’integritat en la recerca de la UIB. Indica que es fa feina en aquest tema i que ara es demana la participació de tothom en l’elaboració d’aquest document. El vicerector d’Investigació i Internacionalització explica que efectivament s’hi ha fet feina a la Comissió d’Investigació. Afegeix que és una proposta que té com a model el codi del CSIC i que ara s’obre a tota la comunitat universitària, per tal que hi pugui fer aportacions i suggeriments. Finalment manifesta que la UIB s’hi haurà d’adaptar, ja que ara es tindrà un codi i s’haurà de fer complir.\nLa vicerectora d’Estudiants fa un resum dels ajuts per causes sobrevingudes que s’han concedit en aquesta convocatòria. Explica que s’han donat trenta-nou ajuts, dels quals vist-i-sis són per causes sobrevingudes, vuit per a alumnes afectats per la torrentada del Llevant de Mallorca i cinc ajuts per a persones refugiades. Indica que, en total, l’import de les ajudes ha estat aproximadament de 36.000 euros.\nEl vicerector d’Investigació i Internacionalització explica que aquesta serà la darrera sessió del Consell de Govern a la qual assistirà com a vicerector, i fa balanç d’aquests anys i d’algunes de les principals fites aconseguides per a la Universitat. Explica que han estat vuit anys amb diferents càrrecs de responsabilitat, els primers amb la Rectora Montserrat Casas. Afegeix que ha estat vicerector de Postgrau i Formació Permanent, va fer de Rector després de la mort de la Rectora Casas, va ser vicerector d’Investigació i Postgrau, vicerector de Professorat i ara d’Investigació i Internacionalització. Continua dient que ha intentat sempre fer el millor per a la UIB i que ha dut a terme moltes actuacions importants en els diferents àmbits, per exemple, haver aconseguit cinc-centes hores per a la impartició d’estudis en anglès a la Facultat de Turisme, la redacció de diferents normatives plasmades en acords normatius i executius o la creació de l’Escola de Doctorat (tant sobre el paper com l’edifici) i la seva posada en marxa.\nAfegeix que en investigació s’han aconseguit fons FEDER per dur a terme diferents accions, va aconseguir els contractes predoctorals propis, encara que després no es varen poder continuar, a causa de la crisi econòmica i la manca de recursos. També va aconseguir canviar les regles del joc i fer que a les diferents branques de coneixement hi hagués criteris diferents per a l’avaluació. Així mateix, va aconseguir les beques Beatriz Galindo.\nPel que fa a internacionalització, s’ha fet el canvi de la web de relacions internacionals, ha actuat en substitució del Rector en diferents actes internacionals i inauguracions, va convidar la directora del Pla estatal i el doctor Domingo Docampo a una jornada sobre els rànquings i l’avaluació. També va ser proposat per la sectorial d’Investigació de la CRUE com a membre de l’EUA (on podrà continuar exercint les seves tasques, encara que no continuï en el càrrec de vicerector). És membre de l’Agenda Ibèrica, va organitzar la reunió de la XXVI Jornada d’Investigació de la CRUE, a la qual assistiren 450 persones. Ha dut a terme diferents actuacions estratègiques amb el director general d’Innovació i Investigació, com la creació de l’IRIB/ICREA, encara que no s’ha acabat de crear, i una convocatòria de projectes autonòmics d’investigació que està en resolució, i en sortirà una altra l’any que ve. També va participar en l’elaboració del Pla de ciència i tecnologia per a tota la investigació de les Illes Balears, amb independència de l’adscripció.\nA l’apartat d’agraïments, vol donar les gràcies al doctor Jeroni Morey Salvà, al doctor Rubén Santamarta Martínez, al doctor Igor Prieto Arranz i al doctor Sebastià Albertí Serrano. També vol donar les gràcies a tot el PAS dels diferents serveis: Oficina de Suport a la Recerca, Escola de Doctorat, Centre d’Estudis de Postgrau, Servei de Relacions Internacionals i Serveis Cientificotècnics. També a la senyora Consuelo Hernández Guerra i a la senyora Catalina Miralles Sintes. A tots els companys de l'actual Consell de Direcció i dels anteriors, i especialment al doctor Josep Lluís Ferrer Gomila, al doctor Antoni Gili Pascual i al doctor David Pons Florit. També vol agrair a la Secretaria General que hagin ajudat a redactar documents que no són fàcils i a trobar sortides quan hi ha problemes. Finalment també vol fer arribar l'agraïment al Rector, per la confiança dipositada i per haver acceptat la proposta del seu substitut, i al Consell de Govern.\nEl vicerector d’Investigació i Internacionalització anuncia que el seu substitut serà el doctor Enrique García Riaza, catedràtic d'universitat d’Història Antiga.\nEl Rector li agraeix tota la feina feta i li indica que vol continuar amb el seu ajut i suport, en particular pel que fa a les relacions amb la European University Association.\na) Sol·licitud de canvi d’àrea de coneixement\nLa vicerectora de Professorat presenta la proposta del Departament de Filologia Catalana i Lingüística General de canviar l'àrea de coneixement de la professora Caterina Mercè Picornell Belenguer, actualment de l’àrea de Filologia Catalana, per la de Teoria de la Literatura. El Consell de Govern informa favorablement sobre el canvi.\nAixí mateix, la vicerectora de Professorat constata que qui ha d'adoptar la resolució definitiva és el Rector, atès el criteri vigent del Consell d'Universitats (annex 14).\nUniversitat Leibniz de Hannover\nDesplegament de la xarxa IoTIB\nCreació de la Càtedra de Medi Ambient\nOrganització de les olimpíades i els concursos educatius corresponents al curs escolar 2018-19\nEstudi de la percepció de les notícies falses (fake news) entre l'alumnat de les Illes Balears\nServei d'Ocupació de les Illes Balears (Conselleria de Treball, Comerç i Indústria)\nAdhesió al projecte UNIferia\nEdició de la revista Alimara\nConvocatòria dels II Premis de Responsabilitat Social Corporativa del CIM\nEU en Dinamització Lingüística. Títol propi de la UIB (20 ECTS)\nCol·laboració en les II Trobades Literàries Mediterrànies Albert Camus, 2019\nReial Acadèmia de Ciències Econòmiques i Financeres d’Espanya\nCol·laboració sobre el desenvolupament de la cooperació en ciències econòmiques i socials\nConveni per al finançament de la Càtedra ICAPE\nConselleria de Treball, Comerç i Indústria, Consorci Escola Hoteleria\nFinançament del professorat de la UIB que impartirà docència al grau de Direcció Hotelera\nPanamedia, SL, Libnova, SL\nEstablir el marc de col·laboració conjunta\nS’obre un debat en relació amb el conveni amb la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria i el Consorci Escola d’Hoteleria (ref. 3776) en relació amb el finançament del professorat de la UIB que impartirà docència al grau de Direcció Hotelera. El doctor Rafel Crespí Cladera manifesta que s’ha aconseguit un finançament excel·lent, però vol deixar constància de dues crítiques: la primera, que sigui per a una escola adscrita: cal veure on s’envien els nostres alumnes i, des d’un punt de vista social, aquests estudis seran molt cars (dos milions d’euros per any), i els compara amb els estudis de Medicina. Per altra banda, fa notar que falta adjuntar l’annex del conveni.\nEl doctor Bartolomé Deyà Tortella mostra la seva sorpresa davant aquest conveni i el compara amb els estudis de doble titulació. Indica que hi haurà un 100 per cent de professorat permanent i que als estudis de Turisme només n’hi ha un 45 per cent. Continua afirmant que dotze assignatures costen 550.000 euros i que espera que es pugui aconseguir un finançament similar per als altres estudis. El doctor Miquel Josep Deyà Bauzà li contesta en relació amb els estudis de doble titulació i afirma que s’han de comparar coses que siguin comparables, que tinguin la mateixa mesura. Afegeix que el cost no és el mateix i també manifesta que és una quantitat molt important. El doctor Bartolomé Deyà Tortella afirma que en una altra sessió del Consell de Govern es parlava d’un cost menor, ja que ara són dos milions d’euros per a dotze assignatures i una titulació de tres anys i mig. Afirma que s’hauria d’haver avaluat la possibilitat que fos la UIB la que impartís aquests estudis.\nLa vicerectora de Professorat contesta en relació amb els estudis de doble titulació. Explica que els convenis de dobles titulacions s’han negociat al màxim del que es podia aconseguir, i amb aquests convenis s’han aconseguit places a temps complet. Afegeix que sempre es negocia al màxim. Pel que fa al conveni ref. 3776, indica que les assignatures aniran al POA dels departaments, i que aquest fet serà en benefici dels altres centres.\nEl doctor Deyà Tortella afirma que imposen com a condició que els professors siguin doctors. La vicerectora contesta que, si ens financen un professor contractat doctor interí, no pot impartir la docència un professor associat. Per tant, no es perjudicarà cap centre.\nEl doctor Miquel Josep Deyà Bauzà demana si ja se sabia quina seria la quantitat; i afegeix, de forma més concreta, «deman si se sabia la quantitat amb què es dotava el nou estudi quan es va proposar la creació d'aquest estudi al Consell de Govern. De fet, si jo hagués conegut aquesta quantitat, per ventura no hi hauria votat a favor, com vaig fer. Deman que consti en acta que el Rector em digué que en el moment de l'aprovació del títol oficial l'equip rectoral no coneixia aquesta dada».\nEl doctor Bartomeu Pascual Fuster afirma que s’hauran d’enviar professors a un lloc on no tenim res a dir, on no tenim ni veu ni vot. Assenyala que, en principi, no hauria d’afectar altres estudis, però tindrà efectes indirectes.\nLa doctora Francesca Garcias Gomila manifesta que falta l’annex al conveni i demana si el poden enviar. A continuació, demana si afecta el Departament de Física i les àrees d’Enginyeria.\nPel que fa a altres convenis, la doctora Garcias Gomila comenta que alguns es marquen com a «pendents de revisió lingüística» i demana que no es firmin abans de fer-ne la revisió. En relació amb el conveni amb la Universitat Nacional de Colòmbia, fa un comentari sobre la normativa de prevenció de riscs laborals i demana qui fa l’avaluació, també manifesta que li preocupa la frase: «póliza de seguro que cubra el riesgo de enfermedad». D’altra banda, demana pel conveni amb Panamedia. El Rector dona les explicacions pertinents.\nEl Consell de Govern ratifica el conveni amb la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria i el Consorci Escola d’Hoteleria (ref. 3776) amb 25 vots a favor, 3 vots en contra i 4 abstencions.\nEl Consell de Govern ratifica per unanimitat els altres acords marc, convenis i addendes indicats anteriorment.\n— Intervé el doctor Miquel Josep Deyà Bauzà i planteja diferents qüestions, que s’enumeren a continuació:\nLa primera qüestió és en relació amb la biblioteca. A la biblioteca de l’edifici Ramon Llull hi va molta gent que no pertany als estudis que s’imparteixen a l’edifici, també «gent aliena a la UIB que prepara oposicions d'administratiu, Policia Nacional, Guàrdia Civil o altres» [sic]. Ell planteja que els alumnes de la seva facultat han de tenir prioritat per a l’estudi a la biblioteca.\nEn relació amb la modificació del pla d’estudis del grau de Filosofia, explica tot el procediment que es va seguir: «havia rebut un requeriment del Consell de Direcció per fer un informe sobre com s'havia fet la proposta de reforma, i vaig expressar que abans de començar-la havia informat el Rector sobre el procediment en qüestió, i a ell li va parèixer bé». Afegeix que aquest informe que li demanaven era, al seu parer, una manera d’ajornar i dificultar la reforma del pla d'estudis.\nPer tant, considera que es varen complir escrupolosament totes les passes del procediment per a la modificació de títols: la va aprovar tant el Consell d’Estudis com la Junta de Facultat, amb vot secret, directe i nominal. Indica que no entén per què havia d’intervenir-hi el Departament de Filosofia i Treball Social.A continuació, mostra la seva queixa, «perquè per mitjà de correu electrònic es demanà el vistiplau del Departament de Filosofia i Treball Social sobre la reforma del pla d'estudis», ja que, «segons els propis estatuts de la UIB, els departaments són competents sobre el pla d'estudis» [sic]. Finalment, considera que la petició de l'informe i el correu enviat al Departament era una manera «d'embullar la voga» [sic].\nDemana al Consell de Direcció que estableixi quin és el paper de les àrees de coneixement.\nEn relació amb els professors emèrits, intervé per indicar que ho fa perquè «la vicerectora de Professorat m'havia acusat a l'anterior Consell de Govern de la creació de la figura d'emèrit propi». A continuació, comenta a la vicerectora de Professorat que l’article 54 bis de la Llei orgànica d’universitats estableix que seran les universitats, no el director general, les que estableixin els requisits dels professors emèrits («Les universitats, d'acord amb els seus estatuts, poden nomenar professors emèrits entre professores i professors jubilats que hagin prestat serveis destacats a la universitat.»), i repeteix que no va ser cosa seva en absolut —«no caiga sobre mi [sic] la sangre de este crimen».\nEn relació amb l’espai per a vianants de davant l’edifici Ramon Llull, demana quins vehicles tenen accés a aquesta zona —«atès un altercat entre el doctor Perfecto Cuadrado i el Vicerectorat de Campus, perquè el primer havia entrat en taxi a la zona per a vianants»—, i si un taxi, com a servei públic, hi pot accedir o no.\n— El doctor Pere M. Deyà Serra felicita per la plaça del Servei de Prevenció, com a acció preventiva. D’altra banda, planteja una queixa en relació amb l’arribada de l’interventor a la UIB i la gestió de determinades despeses. Explica que s’ha necessitat un mes perquè arribàs un escrit sobre una determinada despesa. Creu que és necessari que el PAS expliqui al professorat com s’ha de fer, perquè aquest retard fa que una persona que ha fet una feina no sàpiga quan la cobrarà.\n— El senyor Gabriel Bibiloni Femenias demana pel conveni amb Labo’Life, en relació amb totes les notícies que surten sobre les pseudoteràpies.\n— El doctor Sebastià Serra Busquets comenta que es retarda molt la resposta del Ministeri, tant dels projectes de recerca com dels sexennis de transferència, i el mateix quant als projectes de la CAIB. D’altra banda, demana per la qüestió del campus universitari, la nova universitat privada.\n— La senyora Rosa Riera Bosch s’adhereix a la qüestió plantejada pel doctor Deyà Bauzà en relació amb la biblioteca de l’edifici Ramon Llull i demana que se cerquin solucions.\n— El doctor Rubén Santamarta Martínez informa els membres del Consell de Govern dels diferents actes de la Setmana del Postgrau, i convida tothom a la conferència i taula rodona del dia 11 d’abril, a les 18.30 hores, a l’edifici Sa Riera, amb el títol: «Abordaje judicial de la violencia de género», a càrrec de la senyora María Ángeles Carmona Vergara, secretària judicial del Consell General del Poder Judicial i presidenta delegada de l’Observatori de Violència Domèstica i de Gènere. Afegeix que les persones que hi vulguin anar tindran un lloc reservat.\n— El Rector contesta a les qüestions plantejades:\nPel que fa als temes indicats pel doctor Miquel Josep Deyà Bauzà, en relació amb la biblioteca, afirma que és difícil la delimitació d’espais al campus universitari. Pel que fa a la qüestió de la modificació del grau de Filosofia, li respon que hi ha un retard en l’aprovació per part del Consell de Direcció, que es pot justificar, atesos tots els condicionants que envolten aquest títol. Indica que és un tema que requereix prudència.\nPel que fa a l’espai per a vianants, s’hauran de prendre mesures, ja que la gent no el respecta. Intervé el vicerector de Campus, Cooperació i Universitat Saludable, que afirma que els taxis no hi poden passar; també informa que s’obrirà una altra via per darrere l’edifici Ramon Llull, que hi facilitarà l’accés amb cotxe. Pel que fa a la qüestió de la biblioteca, si el problema és l’ús del fons bibliogràfic, sí que es podria limitar o, almenys, controlar; el problema és limitar l’accés i ús dels espais. La senyora Rosa Riera Bosch manifesta que no es pot limitar a altres alumnes de la UIB, però tal vegada sí a les persones que són de fora. Indica que l’accés es podria controlar mitjançant el carnet d’estudiant de la UIB.\nPel que fa a la queixa del doctor Pere M. Deyà Serra, la Gerent afirma que no vol que passin aquestes incidències. En pren nota i assenyala que es prendran les mesures per tal d’evitar situacions com aquesta.\nEn relació amb la qüestió de Labo’Life plantejada pel senyor Bibiloni Femenias, el Rector explica que no es tracta d’un conveni, sinó que aquests projectes es tramiten per la via de l’article 83 de la LOU. El Rector comenta que, per negar-se a firmar, necessita tenir una argumentació sòlida, tot i que es pot parlar amb les persones que solen participar en aquests projectes.\nEl Rector i el vicerector d’Investigació i Internacionalització, en relació amb la qüestió del campus universitari plantejada pel doctor Serra Busquets, expliquen el projecte Univers en el marc de la xarxa de les universitats europees, on es plantegen reptes transfronterers, i anomena els socis del projecte. El doctor Serra Busquets aclareix que es referia a les notícies de premsa sobre un altre campus a Mallorca. El Rector explica que és un projecte presentat pel senyor Cabotà al qual la senyora Rosa Estaràs Ferragut va donar suport a Brussel·les. Sembla que es presentava com un espai per a ús de diferents universitats estrangeres, per dur a terme accions universitàries a les Illes Balears. Indica que es va presentar al comissari, però no se sap si anirà endavant.\nPel que fa al tema dels sexennis de transferència, el Rector explica que s’ha allargat el termini per resoldre’ls, decisió motivada per la gran quantitat de sol·licituds que es varen presentar.\n— El doctor Ricardo Alberich Martí intervé en relació amb les dificultats per entendre la comptabilitat. Demana a la Gerent que es faci un poc de pedagogia. La Gerent contesta que s’intenta, i explica que la gestió econòmica a la Universitat es complica molt. Afegeix que la controlen molt i que la Llei de contractes del sector públic també ha dificultat la feina. La Gerent afirma que es faran més instruccions i s’intentarà donar més ajuda, per tal d’agilitar aquesta qüestió al màxim.\n— El doctor Príam Francesc de Villalonga Smith intervé en relació amb Labo’Life i comenta que ell hi va signar dos contractes, per a projectes de recerca. Comenta que ara s’ho miraria amb molt de deteniment. Finalment afegeix que amb el Codi d’ètica en la recerca la Universitat ha de donar exemple. El Rector comenta que es farà la reflexió.\nConsell de Govern del dia 10 d’abril de 2019\n28. Francesca Mas Busquets\nTomàs del Barrio Castro


L'Ateneu, des de 1885\tTorre Parellada, Seu de l'Ateneu Obrer al 1922\nL'Ateneu es va fundar l'1 de Maig de 1885. En aquella època, com a Ateneu Obrer, es dedicava a les activitats que no estaven a l'abast del obrers: ensenyament, teatre, conferències, excursions, esports, lleure, etc.\nDegut al fort arrelament de l'Entitat a Sant Andreu, sobretot per la qualitat de l'ensenyament que s'impartia a les seves aules, l'any 1904 es va posar la primera pedra d'un nou edifici. Aquesta primera pedra, la va posar el rei Alfons XIII.\nAlfons XIII posant la primera\npedra de l'Ateneu\nFinalment, aquest edifici no es va construir; però en lloc seu, es va fer l'actual, inaugurat l'any 1933.\nUna de les seccions de l'Ateneu, l'Atlètica Vida va ser co-fundadora de la Unió Esportiva Sant Andreu de futbol l'any 1924. Per les aules de l'Ateneu han passat personalitats com l'eminent uròleg Dr. Puigvert.\nA partir del 1977, l'Ateneu va iniciar la tasca d'adequar totes les activitats culturals i esportives a les exigències dels nous temps. En ple segle XXI podem assegurar que l'entitat creada el 1885 per a la millora de la classe obrera s'ha convertit en una important entitat cultural, oberta a tothom i amb un ampli ventall d'activitats.


Programació de microprogramari - Shenzhen Fumax Technology Co., Ltd.\nFumax Engineering carregarà el firmware del client (normalment HEX o BIN FILE) a la MCU per permetre el funcionament dels productes.\nFumax té un control estricte sobre la programació del firmware\nLa programació IC consisteix a escriure el programa a l’espai d’emmagatzematge intern del xip mitjançant l’eina de programació, que generalment es divideix en programació fora de línia i programació en línia.\n1. Principalment mètodes de programació\n(1) Programador universal\n(2) Programador dedicat\n(3) Programació en línia ：\n2. Funcions de la programació en línia：\n(1) La programació en línia utilitza el bus de comunicació estàndard del xip, com ara USB, SWD, JTAG, UART, etc. La interfície sol ser fixa i es connecten menys pins durant la programació.\n(2) Com que la velocitat de comunicació de la interfície no és elevada, el cable general es pot utilitzar per gravar sense un alt consum d'energia.\n(3) Atès que la gravació en línia es programa mitjançant una connexió per cable, si es troba un error durant les proves de producció, es pot rastrejar i tornar a cremar el PCBA defectuós sense desmuntar el xip. Això no només estalvia costos de producció, sinó que també millora l’eficiència de la programació.\n3. Què és el programador?\nPROGRAMMER, també conegut com a gravador o gravador, s’utilitza per programar IC programable.\n4. L’avantatge del programador IC\nPer a la majoria de CI anteriors, no són d’ús comú, sinó d’ús exclusiu, anomenant identificadors DEDICATS.\nPer tant, si els dissenyadors volen dissenyar una placa de circuit, han d’utilitzar una varietat de circuits integrats diferents amb funcions fixes i han de preparar diversos tipus de circuits integrats, especialment per a fabricants a gran escala.\nAra, el dissenyador només ha de preparar un CI per gravar-lo en IC amb diferents funcions després que es van inventar i utilitzar els ID DEDICATS.\nLa preparació és convenient, però s’ha de preparar un cremador per cremar-lo.\n5. La nostra capacitat:\nEines de programari: Altium (Protel), PADS, Allegro, Eagle


L'FMI desinfla la recuperació a Espanya, però serà la més alta dels països avançats - Diari de Girona\nL'FMI desinfla la recuperació a Espanya, però serà la més alta dels països avançats\nL'organisme internacional augura una remuntada del 5,9% en lloc del 7,2% estimat fa tres mesos\nagustí sala. barcelona 26.01.2021 | 23:52\nL'FMI desinfla la recuperació a Espanya, però serà la més alta dels països avançats Diari de Girona\nEl Fons Monetari Internacional (FMI) ha rebaixat el nivell de creixement previst aquest any per a l'economia espanyola, i l'ha situat al 5,9%, 1,3 punts per sota del que va estimar l'octubre passat (7,2%). De tota manera, aquest rebot serà el més alt de totes les economies avançades, segons es desprèn de les perspectives econòmiques globals difoses ahir en el marc del Fòrum Econòmic Mundial de Davos, que per primera vegada se celebra de manera virtual com a conseqüència de la pandèmia del coronavirus. Si una paraula descriu l'escenari que dibuixa aquest organisme internacional aquesta és «incertesa», pels rebrots i les mesures que s'han hagut de prendre per frenar l'expansió de la COVID-19 i malgrat l'impuls que ha suposat la posada en marxa de diverses vacunes.\nL'eurozona no recuperarà la producció prèvia a la COVID-19 abans del 2026.\nL'exconseller delegat de CaixaBank augura la intervenció d'Espanya si no hi ha un canvi de gestió.\nSegons el parer de l'FMI, el Brexit pactat entre la Unió Europea i el Regne Unit va eliminar un element de dubte que s'hauria sumat als que genera la crisi del coronavirus. Al seu torn recomana mantenir els recolzaments a les empreses i famílies fins que les vacunes hagin permès aconseguir nivells de normalitat en l'activitat, així com potenciar un creixement més inclusiu i aprofitar la conjuntura per accelerar la transició cap a economies baixes en carboni.\nPitjor contracció econòmica\nDesprés d'un 2020 amb «la pitjor contracció econòmica global mundial en temps de pau», l'exercici actual serà el de la recuperació, però desigual. En l'àmbit global, el creixement serà aquest any del 5,5%, tres dècimes més del previst a l'octubre, després d'una caiguda del 3,5% el 2020, gairebé un punt menys que el que s'esperava en les previsions fetes fa tres mesos. Això reflecteix que el quart trimestre va ser millor, gràcies al relaxament de les restriccions i les notícies sobre l'avenç en matèria de vacunes. Per al 2022, la previsió és del 4,2%. Segons els autors de l'informe, l'efecte de les vacunes podria enfortir el creixement en la part final de l'exercici, i s'hi sumarien polítiques de recolzament en les principals economies. En el cas espanyol, l'FMI rebaixa del 12,8% que va preveure a l'octubre a l'11,1% el descens del PIB l'any passat.


El Manresa , en streaming\nFootters és la plataforma digital oficial de la RFEF (Reial Federació Espanyola de Futbol) on els aficionats al futbol de Segona B i Tercera Divisió poden veure en HD els partits dels seus equips en directe i en diferit a través d'un servei de streaming. El CdE Manresa i l'empresa Footters arriben a un acord per la retransmissió dels partits del club manresà.\nFootters va dirigit als aficionats al futbol que vulguin conèixer un futbol diferent, més competitiu, més emocionant. Un futbol ple de grans històries per descobrir i grans històries per explicar. Un futbol de veritat, de pedrera, amb sentiment. Un futbol que fins ara era pràcticament invisible.\nDes del CE Manresa hem arribat a un acord amb la plataforma. Els socis del club podran gaudir de tots els partits del club i de tots els equips de 2aB i Tercera, per un únic pagament de 35 euros si es contracta abans del 30 de setembre.\nEl socis del club podran contractar el paquet a través d'aquest en aquest enllaç\nArxivat a: CEM FUTBOL FES-TE SOCI DEL CEM “SENSE TU NO SOM RES” “OMPLIM EL CONGOST” FOOTERS LA FOTO DEL DIA\nDetall de la barana del parc del Casino\nUn camí a seguir: l'aigua de la Séquia\nContrallum del Pont Vell


Les hipoteques a tipus fix suposen quatre de cada deu nous crèdits per comprar habitatge\nLa quota hipotecària mensual mitjana és de 536 euros, un 2,2% més.\nLes hipoteques a tipus fix suposen ja quatre de cada deu nous crèdits hipotecaris que es signen a Espanya. Segons l'informe de l'Estadística Registral Immobiliària, la quantia mitjana dels tipus ha baixat. En canvi, la quota hipotecària mensual ha augmentat. Són alguns dels titulars de l'anàlisi que els registradors fan de les hipoteques signades al primer trimestre de l'any.\nLa contractació a tipus d'interès fix va continuar la intensa pujada de trimestres anteriors, fins a arribar al 38,7% del total dels nous contractes davant del 31% del trimestre anterior, nou màxim de la sèrie històrica. Això deixa els índexs variables en la seva xifra més baixa i, especialment, a l'euríbor, que va ser la referència en el 60,3% del total dels crèdits. Els tipus d'interès dels nous crèdits baixa al 2,3% La quantia mitjana dels tipus d'interès inicials dels nous crèdits ha baixat lleugerament fins situar-se al 2,3% des del 2,4% del trimestre anterior. Els terminis de contractació dels nous crèdits hipotecaris es mantenen bàsicament estables, amb un lleuger increment del 0,7% sobre el trimestre anterior, i una durada mitjana de 23 anys i 4 mesos en el primer trimestre de 2017.\nL'accessibilitat a la compra d'habitatge va mostrar un lleuger deteriorament: la quota hipotecària mensual mitjana en el primer trimestre s'ha situat en 536 euros, amb un increment intertrimestral del 2,2%, mentre que el percentatge d'aquesta quota respecte al cost salarial s'incrementa fins al 28,3% (27,6% en el trimestre anterior). Menys execucions hipotecàries segons els registradors, les certificacions d'habitatge per inici d'execució d'hipoteca del primer trimestre continuen reduint-se, arribant a les 8.758, amb una reducció trimestral del 8,1% (9.533 en el quart trimestre), situant-se en mínims des de la seva inclusió en l'estudi, representant un descens del 20,9% sobre el mateix període de 2016. el 61,5% d'aquestes certificacions correspon a persones físiques, enfront del 38,5% de persones jurídiques.\nPel que fa a la nacionalitat, el 93,1% de les certificacions ha correspost a nacionals i el 6,9%, a estrangers. Durant el primer trimestre, es van inscriure 1.918 dacions en pagament sobre habitatges, augmentant un 27,3% sobre el trimestre anterior, encara que amb relació al mateix trimestre de 2016, la reducció ha estat del 27,9%. El 81,5% de les dacions en pagament ha correspost a persones físiques, enfront del 18,5% de persones jurídiques. En relació amb la nacionalitat, el 88% de les dacions en pagament ha estat de nacionals, enfront del 12% d'estrangers. L'endeutament hipotecari per habitatge ha presentat un increment del 3,6% sobre el trimestre anterior, arribant als 116.182 euros.


grec - casos i funcions\nCASOS I FUNCIONS (Primer nivell)\nCas: cadascuna de les formes, generalment marcades per una terminació característica, que un substantiu o un pronom pren segons la funció sintàctica que exerceix dins l'oració, o que pren un adjectiu segons el substantiu amb el qual concorda .\nDeclinació o flexió nominal: és el conjunt de les formes d'un substantiu, un pronom o un adjectiu. La declinació dels substantius i pronoms està regida pel cas i pel nombre. La declinació de l'article i adjectius pel cas, el nombre i el gènere. El substantius tenen normalment un sol gènere (masculí, femení o neutre), els adjectius els tenen tots tres (masculí, femení i neutre).\nDeclinació també significa el paradigma o model segons el qual es declina un substantiu o un adjectiu. En aquest sentit cada substantiu pertany a una declinació. En grec tradicionalment s'han establert tres declinacions.\nEn grec hi ha cinc casos: nominatiu, vocatiu, acusatiu, genitiu i datiu. Cadascun d'ells indica una o diverses funcions sintàctiques. Les funcions més habituals són:\nNominatiu subjecte (d'una forma personal del verb)\natribut (concordant en cas amb el subjecte)\nVocatiu vocatiu (usat per cridar algú)\nAcusatiu CD (sense preposició)\nCC (generalment amb preposició)\nGenitiu CN (sense preposició, però es tradueix amb la prep. de)\nCC (amb preposició)\nDatiu CI (sense preposició però es tradueix amb la prep. a o per a)\nCC (amb preposició o sense)


El Pou Digital : El meandre de Sant Benet de Bages\nJosep Girabal Guitart / Josep M. Mata-Perelló / Ferran Climent Costa (Geoparc Mundial UNESCO de la Catalunya Central) | Actualitzat el 14/02/2019\nEl meandre de Sant Benet de Bages\nINDRETS. Al sud de la vila de Navarcles comença una pista a força alçada sobre el Llobregat, amb bones vistes de la plana del monestir de Sant Benet. En un curt passeig podrem contemplar com el riu forma una elegant corba o meandre, la riba externa del qual és abrupta, mentre que la interna és una plana ben aprofitada per al conreu.\nLa configuració d’aquest paisatge la devem a l’acció del Llobregat durant els darrers milers d’anys. Cal remarcar que quan un riu passa per una corba la força centrífuga empeny l’aigua cap a la vora externa del revolt, que és on té més velocitat, mentre que al costat intern el corrent és més lent. En les riuades, l’aigua i els materials que arrossega impacten amb força a la riba externa i la van erosionant; si la riba és muntanyosa es va formant un balç o cingle com el que tenim sota el camí. A la riba interna del meandre passa el contrari: l’aigua hi porta menys velocitat i part del material que arrossega (còdols, sorres i llims) s’hi diposita. Aquest procés d’erosió d’una riba i sedimentació a l’altra fa que amb el temps el meandre es vagi fent més pronunciat i a la vora interna s’hi formi una fèrtil plana coberta de materials d’al·luvió.\nEs molt recomanable seguir la pista que hem començat, ja que a més de bones vistes tindrem variats elements d’interès geològic en ben poc tros: roques calcàries d’origen coral·lí, estrats de pedra sorrenca, un caos de grans blocs, la clotada i la gran balma del Sot Gran, la font dels Burjons... I ja que som a Navarcles podem anar a la visita guiada al campanar, on es projecta el vídeo "Navarcles sota el mar", que explica de manera planera i divertida el que ha passat aquí durant els darrers 40 milions d’anys. I a dalt del terrat trobareu uns plafons explicatius del paisatge geològic que s’hi contempla. Turisme cultural i de proximitat.\nNom del paratge: Meandre de Sant Benet.\nSituació: Per la banda de Navarcles el lloc d’observació que proposem és a la pista que comença al final del carrer Talamanca, tan sols a una cinquantena de metres de la darrera casa. I val la pena anar a la rodalia del monestir de Sant Benet, situat en un extrem de la plana al·luvial, des d’on tindrem una visió complementària del meandre.\nProcedència del nom: El conegut monestir dona nom a aquest indret.\nImportància geològica: L’observació del meandre ens permet comprendre fàcilment la dinàmica fluvial, i si seguim tan sols un tram de la pista trobarem un interessant conjunt de materials geològics d’origen marí.\nMaterials geològics: Les roques que trobarem a la pista procedeixen d’esculls coral·lins i sediments marins: calcàries coral·lines, gresos formats a partir de sorra i margues blaves que havien estat argiles dipositades en fons marins poc oxigenats.\nEdat de la formació: Els materials al·luvials de la plana han estat aportats pel riu els darrers milers d’anys. Tota la resta de terrenys són de l’Eocè, d’una antiguitat, a l’entorn de 40 milions d’anys, època en la qual un llarg golf obert a l’Atlàntic arribava fins a la Catalunya Central.\nCuriositats: Al segle X els monjos van rebre les terres on van edificar el monestir de Sant Benet i consta que l’indret s’anomenava l’Angle de Montpeità (un angle és una corba d’un riu, dit d’altra manera, un meandre).


Publicat per Helena Bonals a 9:35\nLa máscara que tots portem d'alguna manera damunt és la cuirassa que empra Marta per sobreviure. Un poema molt humà.\n20 de juliol, 2011 13:47\nQuin poema més tendre, descriu perfectament la sensació de descobrir que aquest món no és tan maco com viure als núvols. La vida per desgràcia fa mal massa sovint, una mirada, una paraula, un gest lleig. I encara fa més mal si mostres com ets i com et sents, però amagar-ho tampoc porta enlloc, potser a patir menys, a molestar menys, però també a viure menys...\n20 de juliol, 2011 15:44\nHi ha moltes Martes al món, i segur que algunes hem sigut com la Marta en algun temps!\n20 de juliol, 2011 18:16


els gustos reunits: 07/01/2015 - 08/01/2015\nAvui a les 10:53 hores aquest bloc ha rebut la xifra de 25.000 visites. Home... ( i dona) ja sé que hi ha blocs que això ho reben en un mes i de vegades en un dia, però per un bloc com aquest que solament pretén compartir aficions i inquietuds és tot un èxit que una servidora no creia mai que assoliria.\nHe estat fidel a una màxima, que el/la visitant no hagi de fer rodar el retolí avall gaire vegades i provar de dir el màxim amb el mínim espai, tal i com em va ensenyar el professor d'un taller d'informàtica, i bé... seguint aquesta màxima no allargaré aquesta entrada.\nHi ha elements dins el bloc que no he sabut esmenar com és el cas dels comentaris, em consta que no tothom en pot deixar i per més que he mirar, remirat i esbudellat la configuració, no me n'he sortit.\nAquest bloc és malcarat però no desagraït i servidora tampoc, evidentment agraïm tothom que ens ha visitat ja sigui per error o de manera ocasional i especialment a aquelles persones que amb més o menys assiduïtat treuen el nas per aquí i els quatre o cinc amics, amigues i família que poc o molt van clicant aquest bloc, però la número 1 és la Júlia, ella mai falla.\nI bé....elsgustosreunits.cat es llegeix des de molts llocs, sí-sí que és pensen!!!, així doncs:\nI bé..... ara que hem arribat a aquesta xifra tant rodona, dir-los que marxem per un temps, esperem que no gaire, ho fem amb la voluntat de establir nous continguts i llevar-ne d'altres (o no), en tot cas pensem que hem tancat un període, doncs des que el bloc va engegar fins avui han passat prou coses com per sentir que ja no estem allà. Sí ens mantindrem fidels a la música, l'òpera i com no, els llibres tres matèries que sempre ens acompanyen.\nEns reveurem aviat i fins aleshores, estiguin bonets i bonetes.\npublicat a Unitedexplanations,org\nDesprès de veure aquest video és evident que les aparences enganyen.\nPublicat al diari ara.cat - 28/07/2015\nFátima Djarra Sani: “Si em van fer l’ablació era perquè m’estimaven”\nAls quatre anys, la madrastra de Djarra li va anunciar una gran festa en el seu honor. En realitat, va ser la cerimònia per arrencar-li el clítoris, que li ha deixat seqüeles de per vida\nMARTA RODRÍGUEZ Actualitzada el 28/07/2015 00:00 Contingut Premium\nAls quatre anys, la madrastra de Djarra li va anunciar una gran festa en el seu honor. La nena va esclatar d’alegria: sabates noves, la casa plena de gent, menjar bo i abundant. No es podia demanar res més a aquella edat, admet rient. En realitat, va ser la cerimònia per arrencar-li el clítoris, que li ha deixat seqüeles de per vida. Rebel des d’adolescent, la consciència del que li havien fet la va portar a dedicar-se a sensibilitzar el món del salvatgisme d’aquesta pràctica. Primer, explica, a la seva Guinea Bissau natal, i un cop a Europa, entre el col·lectiu africà de Navarra. És mare de l’Asier, inici en euskera, un nom que va triar en resposta a Sansao ( qui acaba les converses ), que li havia proposat la seva mare en llengua pepel i que li sonava a “passat”.\nRecorda el dia de la seva ablació?\nJo era una nena innocent, que només pensava a jugar, i quan la meva madrastra em va despertar dient-me que hi hauria una gran festa a casa de la meva àvia no podia estar més contenta. No sabia què m’esperava.\nCom és una cerimònia d’aquest estil?\nÉrem moltes nenes juntes i ens van treure la roba i em van tapar els ulls. Recordo que la meva madrastra em va dir “Les dones valentes no ploren”.\nI es fa un tall net?\nDepèn de les ètnies o de qui fa el tall. Pot ser una mutilació total o parcial: un altre cop depèn, perquè de vegades qui ho fa no és professional o és gent gran que té problemes de vista i a vegades arrenca tot el clítoris o una part.\nAlgun cop va preguntar per què?\nNo, no, mai se’m va acudir preguntar-ho. Fa poc que sí que em vaig atrevir a fer-ho a una tia i em va dir que per tradició i cultura una dona hi ha de passar.\n¿Els partidaris ho justifiquen com un gest de tradició i d’integració social de la nena?\nSí, la mare quan ho permet no és conscient que està fent mal a la seva filla. No són conscients de les conseqüències, del fet que un tall pot provocar una hemorràgia mortal, dels problemes mèdics que arrosseguem. No saben que una dona té més probabilitats de morir al part, que queden danyades altres parts del cos per un tall maldestre. No es relaciona l’ablació amb problemes ni mutilació.\nQuines conseqüències s’arrosseguen?\nJo he patit moltes infeccions al llarg de la meva vida. Per descomptat el plaer sexual és nul si no tens la sort de trobar una parella molt sensible amb el teu problema i és conscient que ha d’estimular la zona. Si no li importa el plaer, el teu sentiment, el plaer et passa desapercebut. La majoria d’homes pensen que la nostra vagina és per a la reproducció i prou. Moltes dones no saben què és un orgasme.\nAmb els anys ha sentit ràbia?\nJo no sento ràbia ni odi. Si la meva àvia o la meva madrastra haguessin sigut conscients de què feien, no m’ho haurien fet ni ho haurien permès. Si em van fer l’ablació era perquè m’estimaven. Em vaig rebel·lar però sempre amb respecte, per intentar que entenguessin que és una pràctica nociva i que hi ha conseqüències. Jo he intentat lluitar en contra de l’ablació sense jutjar ningú.\nLa felicito, si ho ha aconseguit.\nSí, és un exercici d’autocontrol necessari. L’ablació és encara tabú a molts llocs i per parlar-ne cal tenir paciència i coratge. Des de ben joveneta, sempre he sigut l’amiga corcó, que ha intentat canviar-ho tot: les àvies del barri em tenien mania perquè ho qüestionava tot [riu].\nVostè va trobar l’amor de la seva vida.\nSí, i em va ajudar a entendre l’amor i a entendre què és ser una dona. Però vull dir que també les dones ens ho hem de treballar perquè jo vaig explicar-li què em passava, el vaig sensibilitzar, dient-li que si plorava potser no era de plaer sinó que l’ablació provoca també dolor. Cal explicar-ho i fer entendre als homes que hem sigut mutilades i que l’ablació afecta no només la dona, sinó la parella.\n¿La seva família de Guinea sap que treballa per evitar l’ablació?\nSí, ja em coneixen. ¿Saps què em va dir una tia ja gran que tinc? “Tu pots explicar el que vulguis però si jo tornés a tenir una filla ho tornaria a fer”. Però les coses estan canviant també a Guinea perquè al final em va admetre que no s’atreviria a agafar una néta o una neboda per fer-li el tall, només li faria a una filla. Gràcies a Déu: com que sé que a la seva edat ja no tindrà més filles les nenes estan segures [riu].\n¿Què propicia el canvi social?\nA Bissau l’ablació cada cop és més residual. El 2012 es va aprovar una llei que castiga la mutilació amb cinc anys de presó. Sempre hi ha, però, bosses de resistència i encara et trobes algú que diu: “Hem de continuar practicant les nostres tradicions” i “Els blancs vénen per enganyar-nos”. Un dia parlarem en passat de l’ablació.\nBon dia tothom, amb el meu company de contes Juan Pablo, farem una sessió de contes per a temps de crisis.\nEl naufragi personal esdevé naufragi col.lectiu.\nDesprès del naufragi resta la desolació.\nI ara, desprès d'aquest anunci tan solemne i tan com cal que els he fet, doncs dir-los que és DE FRANC, que servidora ja sap que a vostès quan una cosa és de franc les ninetes els fan pampallugues. Si és que jo ja ho sé que tenen la butxaca gasiva, però han de saber, perquè si no vostès és pensen que això és bufar i fer ampolles, que darrera de cada sessió hi ha una feinada que no s'ho pensen. Però nosaltres, el Juan Pablo i una servidora sabem que la crisi ens té a tots ben atabalats i volem s'ho passin bé sense que hagin de fer cap despesa addicional. De res. I... ens agradarà veure'ls.\nEtiquetes de comentaris: TOTS A L'ÀGORA\nENTRE EL ROIG I EL NEGRE\nUna crònica de la Barcelona anarquista\nLlibres del quatre cantons\nAvui, estimats i estimades visitants d'aquest bloc fa 11 anys de la mort de Carlos Kleiber per qui tenim dues o tres flaques. Aquest bloc, poc mitòman, reconeix que hagués fet una nit de cua per veure'l dirigir. I vostès diran: dona.... vols dir que n'hi per tant? i servidora és quan no sap si contestar-los educadament o fer veure que no ha sentit la pregunta.\nI és que qualsevol cosa dirigida per ell millorava considerablement, els podria posar molts exemples però més avall ja els deixo uns videos per tal que ho puguin verificar.\nUn dia al director Jose Luis Lopez Cobos li van preguntar quina era la seva opinió sobre Carlos Kleiber, resposta: és una pena que no li calgués treballar per viure així hagués dirigir més.\nI és que el director que ens ocupa tenia fama de dirigir només quan li venia de gust o quan minvava la seva economia, però la seva producció desmenteix força aquest criteri.\nEtiquetes de comentaris: homenatges, MÚSICA\nCom estan desprès d'aquestes calors que ens tenen a tots ben estabornits (i estabornides)? Ho pregunto per retòrica, doncs no espero resposta, però servidora és pobre però educada, i s'interessa per la salud dels i les visitants d'aquest bloc no fos cas que cap de vostès s'hagués fós d'una mala solellada i certament, aquest bloc no està per perdre llençols a cada bugada, és a dir que no va sobrat de parroquia. Així doncs celebro que estiguin bonets i bonetes.\nI bé.....avui els porto una d'aquelles tries que fa un cert fèiem i és que aquest matí, a Catalunya Música dins el programa Preludi que condueix Joan Vives, qui algú hauria de recollir en un llibre les seves impossibles i divertides associacions, doncs dins el Preludi han emès l'espai Sons de l'Edat Mitjana que presenta Maria Montes i avui ens han ofert aquest SUMER IS ICUMIN IN que l'hem trobat deliciós. Sisplau visitin l'enllaç que allà ens diuen tot el que hem de saber d'aquesta cançó medieval.\nI... com la Maria Montes ens fa unes propostes servidores sempre pensant amb vostès aquí els les porto. De res.\nel sòsec (millorable)\nVIA ORAL (narració) (2)


AGROVIVER terres per jardineria i serveis ambientals per la seva empresa SISTEMA DE GESTIÓ AMBIENTAL\nImplantar un sistema de gestió ambiental suposa per part de l'empresa fer un important pas endavant en la seva gestió. És totalment voluntari, ara bé, l'obtenció de la ISO 14001 o adherir-se al sistema EMAS permeten un seguit d'excepcions a l'hora de complir certs requisits ambientals.\nAgroviver els ajuda en tot el procés d'implantació i posterior certificació del sistema de gestió ambiental, tant des de la diagnosi prèvia, l'establiment dels mapes de procés, gestió dels processos, redacció dels procediment, i implantació, fent la formació al seu personal. Un cop implantat, realitzarà una auditoria prèvia i els acompanyarà en l'auditoria de certificació per part d'un organisme acreditat.\nTrobaran més informació sobre la ISO 14001 i l'EMAS en els següents enllaços:\nAgroviver també els ofereix la possibilitat d'integrar el sistema de gestió amb els seus sistemes existents de gestió de la qualitat (ISO 9001) i de riscos laborals (OHSAS 18001), de manera que simplifica notablement els tràmits i documentació que cal gestionar.\nsi destigen rebre més informació, o bé que un tècnic es posin en contacte amb vostés feu-nos-oh saber.


Visites AxA | Aniversari Jujol | Dissabte 15 de juny a les 10h. - arqxarq\nAmb motiu del 140è aniversari del naixement de l’arquitecte Josep Maria Jujol, des d’AxA ens hem volgut afegir a la seva celebració amb aquesta proposta de visita en bicicleta organitzada conjuntament amb BICi Cultura BCN, que es dedica a organitzar itineraris guiats d’Arquitectura en bicicleta. Ens acompanyarà en el recorregut Arturo Frediani, arquitecte i professor, que coneix molt bé l’obra de Jujol i ens podrà comentar el que anirem visitant.\nS’ha escrit molt sobre la relació entre el mestre Antoni Gaudí (1852-1926) i Josep M. Jujol (1879-1949), constatant que molta obra del primer no hauria estat la mateixa sense l’ajuda del seu jove deixeble. Ja després, quan Jujol va treballar pel seu compte, la seva feina va ser una de les més singulars de la producció dels arquitectes modernistes. En aquesta ruta veurem molta obra jujoliana, no sols arquitectònica sinó també estucats, dibuixos, pintures, etc.\nComençarem per la casa inacabada de Sansalvador (1909), actualment seu del Taller de Gràcia Centre d’Estudis.\nAl Park Güell de Gaudí (1900-1914), és obvia la seva participació en el famós banc ondulat de la terrassa, cobert amb trencadís.\nEl mateix succeeix amb les obres cabdals també de Gaudí, la Sagrada Família, i al Passeig de Gràcia la Casa Milà, la Casa Batlló i fins i tot en els mateixos bancs i lluminàries situats a tot el llarg del passeig.\nEn canvi, entremig del recorregut trobarem dues obres pròpies, La Casa Planells (1923) a una cantonada de la Diagonal i els Tallers Mañach (1916) actualment Escola Pública Josep Maria Jujol, al Barri de Gràcia.\nEl recorregut acabarà a la Plaça d’Espanya (1927-1929) on va projectar la Font Monumental del centre de la plaça i el Pavelló del Vestit que forma la façana sud de la plaça. Tot plegat formant part del conjunt construït amb motiu de l’Exposició Universal del 1929.\nUna vegada acabada la ruta, es pot realitzar un dinar opcional al restaurant self-service del Museu Nacional de Catalunya (MNAC), pujant-hi amb l’ajuda de les escales mecàniques. D’aquesta manera, a la tarda es poden visitar les Sales del Modernisme i en concret els mobles dissenyats per Josep Maria Jujol.\nLloc de trobada: A les 10:00 h. del dissabte 15/06/2019 a la Plaça de Salvador Allende, a l’encreuament del carrer del Santuari amb el carrer de Ceuta. Es pot arribar amb metro, L5 (blava) Parada Carmel. El recorregut està pensat tot de baixada per a facilitar la conducció ciclista.\nCal inscripció prèvia i pagament fins del 13 de maig. Cal portar bicicleta pròpia.\nLogística del traçat a càrrec de Jaume Carné Arquitecte – Ciclista BICI Cultura BCN


Castell de Tàrbena - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEntitat territorial administrativa Tàrbena (Marina Baixa)\nCastell de Tàrbena (/Hisn Tarbana/ en àrab), a la Marina Baixa està situat en el Tossal de Santa Barberà al terme de Tàrbena,\nSituat en el Tossal de Santa Barberà, en la seva llarga cresteria; en el vessant nord hi ha un impressionant penya-segat, en el vessant sud menys inclinada s'alçava el cos del castell. Del que encara es conserven les restes de mur en la seva part de ponent, alguns merlets en la part central, la resta d'un aljub amb dos cossos, sobre els quals sembla que hi havia una torre. En la part est i fora del recinte es troba un altre aljub, on sembla que hi era la vila.\nRodrigo Díaz de Vivar, conegut com a el Cid, una vegada acabada la seva campanya contra terres murcianes i de tornada a València, va fer una aturada en el castell; que en la narració se'l anomena "Ondia" i se'l situa en el "portus Tarna. Es troba documentat per primera vegada en l'acte de vassallatge que el noble àrab al-Azraq va fer al príncep Alfons d'Aragó, fill primogènit del rei Jaume I, en el qual hi apareix sota la forma de “Tarbana".\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Castell de Tàrbena\n/ Sa caseta es Moros. Castell de Tàrbena\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Castell_de_Tàrbena&oldid=30091275»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 abr 2022 a les 10:19.


L'ANC MANIFESTA LA SEVA TRANSVERSALITAT - Sebasti� Barrufet - Els blogs d'e-noticies\nL'ANC MANIFESTA LA SEVA TRANSVERSALITAT\nEl president de l'ANC, Jordi Sánchez, ha garantit que l'Assemblea 'mai' abandonarà la seva transversalitat ni es posarà al costat d'una part del sobiranisme. 'El dia que l'ANC defensi a una part deixarà de ser l'ANC', ha subratllat Sánchez, però, ha demanat que les seves paraules no s'interpretin com una resposta a la proposta que els va llançar el president de la Generalitat. Sí que ha advertit que 'no és fàcil' d'acceptar, perquè en el debat intern hi ha opinions molt divergents. <Espero que sota la meva responsabilitat mai juguem a alimentar una part. Però ens hi deixarem la pell per exigir que ningú defensi la seva part per sobre del tot', ha indicat Sánchez>. El president de l'ANC ha assegurat que la decisió que acabi prenent l'Assemblea serà coherent amb aquesta màxima i mantindrà la transversalitat i pluralitat que l'ha caracteritzat des del seu naixement.\nSánchez ha anat donant pistes sobre l'opinió que li mereix la proposta d'Artur Mas, tot i que ha remarcat en totes les ocasions que no estava responent el president. Ha explicat per exemple que 'les entitats no han de substituir els partits polítics', que l'ANC 'no defensarà només a una part' de l'independentisme i que 'no és fàcil' d'acceptar una proposta que genera opinions divergents en el sí de l'Assemblea.\nLa resposta al president, però, no arribarà de manera immediata. El president de l'ANC ha explicat que no es precipitaran ni prendran una decisió 'amb presses'. 'L'ANC buscarà que la resposta sumi i entre el 'sí' i el 'no' podem trobar moltes gradacions', ha indicat. Tant l'ANC com Òmnium Cultural i l'AMI prendran una decisió de forma autònoma, però l'objectiu és coordinar posteriorment la resposta per fer-la arribar al president de la Generalitat.\nArtur Mas va trucar a Jordi Sánchez una hora abans de presentar públicament la seva proposta -el president no va fer el mateix amb Muriel Casals. El president de l'Assemblea va rebre l'oferta amb 'incredulitat', però hi va veure 'sinceritat'. 'Podem estar d'acord o no amb les formes. Podem dir que ens hagués pogut reunir i parlar-ne abans per debatre-ho entre els òrgans de direcció. Podem dir que junts sumem més o que separats sumem més. Podem dir-li que ara és el moment de fer aquest debat o que aquest debat ja el vam fer i que això és una OPA. Però jo, com a president de l'ANC i particularment com a Jordi Sánchez crec que la invitació del president és sincera, que vol que aquest país guanyi', ha destacat.\nLes 'turbulències' del procés sobiranista s'han fet evidents en alguns dels partits polítics. L'últim exemple ha estat Unió Democràtica de Catalunya. 'Veig aquí a Antoni Castellà. Agrair-te molt sincerament el que heu fet perquè a ningú li agrada trencar la família i el que ha fet la gent d'UDC és en part trencar la família per lleialtat a un país, a un projecte', ha opinat. Amb Unió però també amb ICV i la resta de partits que no estan en contra de la independència, Sánchez ha subratllat que s'haurà de treballar de forma conjunta després del 27-S per configurar el futur estat català.\nSánchez ha negat que la ciutadania hagi perdut la 'il•lusió' pel procés sobiranista, però ha reconegut que ni els partits ni les entitats 'han estat a l'alçada' els darrers mesos. 'Probablement no hem fet els deures que ens pertocava i hem deixat de mobilitzar la gent', ha lamentat. Tot i això, queda temps 'suficient' per tornar a recuperar la part d'il•lusió que s'hagi quedat pel camí i per 'omplir' l'Avinguda Meridiana el proper 11 de Setembre, primer dia de la campanya electoral.\nSobre la proposta de Mas, Jordi Sanchez ha deixat molt clar que: 'Entre el sí i el no podem trobar moltes gradacions'. M’agrada la seva templança i serenitat. Són la gent que necesita Catalunya per aconseguir la tant desitjada REPÚBLICA CATALANA\nEls blogs d'e-noticies - Sebasti� Barrufet - L'ANC MANIFESTA LA SEVA TRANSVERSALITAT


ACITIVTATS DE MAIG DE LA DELEGACIÓ D’ALACANT DE L’IEC\nDissabte 30 de maig (A partir de les 18.30 h)\nAteses les circumstàncies de desescalada del confinament, el Club de lectura de la Delegació d’Alacant de l’IEC, es tornarà a celebrar de manera telemàtica durant el mes de maig.\nDe la mateixa manera que férem a la sessió del mes d’abril, cada participant recomanarà un llibre. (Per a la sessió de juny ja fixarem un títol únic per a tots els membres). Des de la Delegació parlarem de:\nAndrea Camilieri: No em toquis. Edicions 62. Barcelona: 2017:\nAgota Kristof: Calus i Lucas (Traducció de Sergi Pàmies). Amsterdam Edicions. Barcelona: 2019\nCOMMEMORACIÓ DEL 25 D’ABRIL DE 1707\nAvui commemorem la data del 25 d’abril de 1707, que va significar la desfeta i la pràcticament immediata derogació dels Furs del Regne de València arran del Decret de Nova Planta de juny de 1707.\nDes de la Delegació d’Alacant de l’IEC volem commemorar aquest fet perquè servisca de recordatori que el poble valencià continua existint i manté la seua identitat i té la vocació de seguir mantenint-la.\nELS NOSTRES DIVULGADORS CIENTÍFICS I CULTURALS VII: JOSEP DE SÍLIM\nJosep Manuel Mateo Candela, dedicava fa uns dies un homenatge al doctor Germà Colon arran de la seua mort, tot recuperant un article que li havia dedicat el 2013. Mateo, més conegut com Josep de Silim, poeta, escriptor, agent de premsa i periodista de llarg recorregut, és col·laborador habitual de la Delegació d’Alacant de l’Institut d’Estudis Catalans.\nAl seu últim llibre, Xixona íntima, fa una crònica dels darrers anys del seu poble natal, en la qual recull tot un mosaic de persones, paisatges, històries i anècdotes que mostren els canvis que ha patit la nostra societat durant les últimes cinc dècades. Un llibre ple de tendresa, reflexió i del millor saber fer d’un dels bons cronistes del Sud.\nPodeu seguir les seues cròniques diàries a través d’algunes de les seues xarxes socials: https://www.facebook.com/josepdelsilim\nLES NOSTRES DIVULGADORES CIENTÍFIQUES I CULTURALS VI: MARIAN DÍEZ\nÉs llicenciada en Sociologia per la Universitat d’Alacant. En 2002 va publicar el seu primer llibre de monòlegs Sempre plou quan no hi ha escola, prologat per Andreu Buenafuente. Des de llavors va fer de monologuista per diversos llocs del País Valencià i va participar en diversos mitjans de comunicació, com Reus Televisió, À Punt i el diari La Veu. Des de 2017 podem gaudir als escenaris del seu últim espectacle Xe, de poble.\nMés informació http://www.mariandiez.com/


fecha 10/02/2020 hora de 11:00 a 14:00\nLa revolució computacional està canviant el món: la nostra rutina, la manera en què es treballa... Així, la programació és i serà una eina bàsica de la informàtica. En aquesta activitat els estudiants escriuran el seu primer algoritme i dissenyaran un petit joc per desxifrar la informació continguda en certes molècules. Aquestes eines són la base d’estudis biomèdics que es duen a terme diàriament al departament de bioinformàtica del CRG. A més a més, els estudiants tindran l'oportunitat de dialogar amb joves investigadores en el camp de la bioinformàtica per poder conèixer de primera mà les seves experiències i reflexions, i compartir les seves visions, dubtes o curiositats.\nL’objectiu d’aquesta activitat és fomentar l’interès dels estudiants per la programació, ja que la gran majoria de noies d’entre 6 i 16 anys no es plantegen estudiar carreres relacionades amb les ciències de la computació, alhora que conscienciarà ambdós sexes de la necessitat d’una presència femenina equitativa en l’àmbit de les noves tecnologies.\nL'activitat s'emmarca dins del Dia d'Ada Lovelace 2019, el 8 d'octubre, una jornada internacional dedicada a la participació de les dones en la ciència, la tecnologia, l'enginyeria i les matemàtiques (STEM) que té per objectiu visibilitzar i reconèixer les dones que treballen en l'àmbit científic, així com introduir noies joves dins d'aquesta dinàmica d'igualtat i dins el món de la ciència i la tecnologia.\nCal que l'envieu a comunicacio@crg.eu del 23 de setembre al 2 d'octubre. Es confirmarà la reserva definitiva per correu electrònic després de valorar els resums rebuts. El CRG es reserva el dret d'anul·lar les reserves que no compleixin els requisits mínims per a la realització del taller.\nalexandre.omedes@ · 09/09/2019 14:34


Posicionament als cercadors Sant Celoni - La Quadra\nPosicionament als cercadors Sant Celoni\nLa Quadra és un estudi de disseny especialitzat en Posicionament als cercadors. L’objectiu principal dels serveis de Posicionament als cercadors és obtenir un increment de peticions d’informació augmentant així la cartera de possibles clients Al llarg de molts anys ja hem desenvolupat projectes de Posicionament als cercadors per empreses d’arreu de l’estat en poblacions com Sant Celoni.\nLa Quadra els ofereix serveis de Posicionament als cercadors Sant Celoni per treure’n profit de la seva pàgina web, però no volem que “existeixis”, volem que obtingui peticions d’informació i contactes vàlids. La tasca comercial no desapareix amb una web i tampoc si aquesta té un servei de posicionament web, però si que l’ajuda a obtenir nous contactes.\nSi estàs cercant Posicionament als cercadors Sant Celoni, sàpiga que ja hem dut a terme aquestes tasques amb d’altres clients i segurament també el podrem ajudar. L’animem a que ens contacti amb nosaltres per poder valorar el seu cas i assessorar-lo per tal de que obtingui els millors resultats possibles.


juny | 2020 | Escola Turó del Cargol\nUs adjuntem una guia de lectures pels nens i nenes per aquest estiu.\nGuia lectura estiu 2020 (1)\nDesprés d’un curs estrany, complicat i ple d’incerteses han arribat les vacances d’estiu.\nUnes vacances merescudes per a tothom, especialment pels nostres nens i nenes de l’escola que s’han portat d’allò més bé durant tot aquest temps.\nGaudiu molt de les vacances!!!\nE. I. Han elaborat unes propostes molt boniques\nEls nens i nenes d’E.I. Han fet uns treballs xulíssims , sobre el Medi Ambient i també han elaborat escultures molt originals.\nPCONV (Pla de Convivència del Centre)\nPla de Convivència del centre:\nDurant el curs 2019-20, la Comissió de convivència del centre formada per, mares, mestres, personal PAS i temps de migdia hem treballat per la realització d’un dels 16 temes que formen part del Pla de convivència.\nSeguint un dels objectius del Projecte de Direcció i com a Projecte transversal de tota l’escola, hem treballat el tema sòcio-emocional.\nAquest pla és un document viu, per tant de cara al curs 2020-21, valorarem segons les necessitats del centre quin tema treballarem.\nJa el podeu llegir a Documents.\nPublicació del barem definitiu 2020\nLlistats barems definitius\nBenvolgudes famílies us fem arribar el Pla de reobertura de l’escola per aquests dies del mes de juny que queden per acabar el curs, tal com ens requereix el Departament.


Sant Vicenç clou una festa major popular i de participació massiva - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nSant Vicenç clou una festa major popular i de participació massiva\nActes com el correfoc, l'àpat popular i 'l'encierro' han tingut un enorme seguiment\nredacciósant vicenç 15.07.2014 | 00:00\nA la imatge de dalt i a la de baix a l´esquerra, dos moments de ´l´encierro´; a la dreta, la trobada de gegants fotos de: mireia arso i david bricollé\nA la imatge de dalt i a la de baix a l´esquerra, dos moments de ´l´encierro´; a la dreta, la trobada de gegants\nalvant les distàncies, la cruïlla dels carrers Gran i Prim de Sant Vicenç semblava diu-menge a la tarda el conegut revolt del carrer de la Estafeta de Pamplona. Aquell punt mundialment reconegut perquè és on els braus dels encierros de San Fermín protagonitzen derrapades i caigudes darrere els corredors.\nA Sant Vicenç, coincidint just amb el penúltim dia dels sanfermines navarresos, van celebrar també el seu peculiar encierro, que repetia per segon any, vist l'èxit de la primera edició. Aquí, però, els braus amenaçadors són substituïts per uns altres d'inflables, amb un portador a dintre i, sobretot, molt més simpàtics. Centenars de persones van córrer diumenge a la tarda davant aquests quatre braus peculiars, fins al punt que en algun moment era impossible passar pel recorregut -des de la plaça de l'Ajuntament fins a la de l'Onze de Setembre- contra corrent.\nLa concurrència d'aquest peculiar encierro és un perfecte resum del que ha estat la Festa Major de Sant Vicenç, que es va cloure ahir: massiva quant a participació, popular i viscuda a l'aire lliure. Des del pack que van formar divendres el cercatasques, el pregó, el correfoc acabat de matinada i el concert d'Hotel Cochambre, seguit al complet per centenars de persones, fins al castell de focs d'ahir a la nit, passant per la nombrosa trobada gegantera i la botifarrada i ouferrada popular de diumenge, o el festival de dansa de dissabte a la tarda o els balls de nit, entre altres, la festa santvicentina ha estat una gran manifestació col·lectiva de gent al carrer.


Catalunya farà test d'antígens als contactes de positius en lloc de PCR\nEl coordinador de la unitat de seguiment del Covid-19 a Catalunya, Jacobo Mendioroz, ha explicat que la Generalitat ha canviat el seguiment de contactes estrets de casos positius de coronavirus a Catalunya --ara realitza test d'antígens en comptes de PCR-- i ho ha atribuït a una situació de mitigació franca.\nHo ha explicat aquest dilluns en roda de premsa en la qual també han participat la consellera de Salut de la Generalitat, Alba Vergés, el conseller d'Interior, Miquel Sàmper, i el comissari en cap dels Mossos d'Esquadra, Eduard Sallent.\nUna situació de mitigació franca és aquella en la qual no es pot garantir la traçabilitat de casos i els seus contactes per l'impacte assistencial, com en el pic de la primera onada, segons va explicar a finals de setembre el secretari de Salut Pública de la Generalitat, Josep Maria Argimon.\nLa sensibilitat del test d'antígens per detectar la presència de virus és similar a la de la PCR en persones que mostren simptomatologia durant els primers cinc dies des que s'inicia el quadre clínic, de manera que "la millor prova segueix sent la PCR", ha insistit el doctor.\nNo obstant, ha destacat que els test d'antígens tenen "altres utilitats" respecte a la PCR perquè són més econòmics --4,5 euros per cada prova-- i són més ràpids: els resultats s'obtenen en 20 minuts.\nMendioroz ha argumentat que, donat el nombre de casos de Covid-19 a Catalunya, els test d'antígens tindran menys errors mentre que, quan la incidència i el nombre de contagis baixin, hauran de tornar a realitzar PCR per a la detecció d'aquests contactes estrets .\nAixí mateix, Catalunya seguirà garbellant els contactes estrets amb proves PCR a les escoles i a les residències perquè, segons Mendioroz, són entorns amb menys casos i perquè en l'àmbit residencial volen tenir la proves "més fiable".\n"És un equilibri difícil d'entendre però és un tema purament tècnic de quants casos tens", ha tancat el doctor en relació al canvi d'estratègia.\nDavant d'aquest impacte assistencial derivat de la pandèmia de coronavirus, Vergés ha reivindicat la resolució que va impulsar el Govern --a partir de l'estat d'alarma decretat pel Govern-- perquè els centres sanitaris disposin de les eines per poder contractar nous professionals, així com a estudiants d'últim any i jubilats.\nA l'ésser preguntada per quantes incorporacions preveuen, ha matisat que aquesta contractació dependrà directament dels centres sanitaris, de manera que cada equipament haurà de decidir, en funció de les seves necessitats, quins perfils vol incorporar a la seva plantilla i fer-ho.


2018 – Fórmula 1 en Català\nPosted on 28 de desembre de 2018 Updated on 14 de febrer de 2021 by F1 en CatalàCategories:General\nEtiquetat2018Fórmula 1 en CatalàHome de l'anyPremis\tDeixa un comentari a Premis Home de l’Any 2018 de Fórmula 1 en Català\nPosted on 10 de desembre de 2018 Updated on 14 de febrer de 2021 by F1 en CatalàCategories:General\nEtiquetat2018Fórmula 1 en CatalàHome de l'anyPremis\tDeixa un comentari a Voteu als Premis Home de l’Any 2018!\nPosted on 25 de novembre de 2018 Updated on 14 de febrer de 2021 by F1 en CatalàCategories:Cròniques\nEtiquetat2018Abu DhabiCrònica GPFernando AlonsoLewis HamiltonSebastian Vettel\tDeixa un comentari a Crònica GP d’Abu Dhabi: Hamilton domina en el comiat d’Alonso\nEtiquetat2018Abu DhabiLa pregunta\tDeixa un comentari a La Pregunta: Gran Premi d’Abu Dhabi\nPosted on 7 de novembre de 2018 Updated on 14 de febrer de 2021 by F1 en CatalàCategories:General\nGP de Brasil: El mundial, l’han guanyat Hamilton i Mercedes o l’han perdut Vettel i Ferrari? Just Serrainat: És difícil respondre a la pregunta, ja que per totes parts s’han comès moltes errades durant la temporada, que han derivat a la victòria final de Hamilton al campionat. Sebastian Vettel va tenir un començament de temporada molt …\nEtiquetat2018FerrariLa preguntaLewis HamiltonMercedesSebastian Vettel\tDeixa un comentari a La Pregunta: Gran Premi de Brasil\nEtiquetat2018Crònica GPKimi RäikkönenLewis HamiltonMax VerstappenMèxicRed BullSebastian Vettel\tDeixa un comentari a Crònica GP de Mèxic: Maxnífic i Pentalewis\nGP de Mèxic: Preferiríeu curses amb repostatges o amb gestió de pneumàtics? Just Serrainat: Ler a mi personalment, implantaria les dues opcions a les curses i que a més no es poguessin fer al mateix temps les dues operacions (així probablement sobretot la de repostatge, podria ser més segura). El tema del combustible sempre va estar …\nLlegir-ne més La Pregunta: Gran Premi de Méxic\nDeixa un comentari a La Pregunta: Gran Premi de Méxic


Alumnes de l’Institut Torrent dels Alous aprenen a cuinar sense els pares - Ajuntament de Rubí\nAlumnes de l’Institut Torrent dels Alous aprenen a cuinar sense els pares\nAlumnes de l’Institut Torrent dels Alous aprenen a cuinar sense els pares El Servei de Salut Pública de l’Ajuntament torna a organitzar un taller per ensenyar els joves a cuinar de forma autònoma https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/alumnes-de-l2019escola-25-de-setembre-aprenen-a-cuinar-sense-els-pares https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/alumnes-de-l2019escola-25-de-setembre-aprenen-a-cuinar-sense-els-pares/@@images/image/preview\nEl Servei de Salut Pública de l’Ajuntament torna a organitzar un taller per ensenyar els joves a cuinar de forma autònoma\nPortada del receptari de "Cuina sense pares"\nAlumnes de 3r d’ESO de l'Institut Torrent dels Alous participaran aquest dijous 21 de maig en una nova edició del taller Cuina sense pares, organitzat pel Servei de Salut Pública de l’Ajuntament. La proposta, que forma part del catàleg d’activitats de la Diputació de Barcelona, té com a objectiu fomentar l’alimentació saludable entre els joves i facilitar-los tot un seguit de recursos per animar-los a cuinar.\nDurant el taller, que se celebrarà al menjador de l'Escola 25 de Setembre, els alumnes aprendran pautes bàsiques per a una correcta alimentació, variada i equilibrada, i rebran instruccions sobre manipulació d’aliments. A continuació, cuinaran un àpat complet ─primer plat, segon plat i postres─ i fàcil de preparar, per tal que el puguin repetir fàcilment a les seves llars.\nCom a complement a la sessió, els joves rebran el receptari de Cuina sense pares, on es recullen receptes fàcils, ràpides i econòmiques en format de menús diaris per dinar i sopar. Aquests plats també es poden trobar al web www.cuinasensepares.cat, juntament amb vídeos explicatius i consells i propostes per gaudir d’una alimentació saludable.\nEl taller Cuina sense pares està inclòs al Programa d’alimentació saludable de l’Ajuntament. L’activitat, proporcionada per la Diputació, es realitza a prop d’una vintena de municipis de la província.


Els juvenils del Club Handbol Sueca opten a revalidar el títol de campions autonòmics - RiberaTV\nEls juvenils del Club Handbol Sueca opten a revalidar el títol de campions autonòmics\nEl club local disputarà la final contra el Club d’Handbol d’Alcasser-Picassent\nSueca, 18/05/2017.El Club d’Handbol de Sueca disputarà este dissabte la final del campionat de la Copa Federació Juvenil 2a Autonòmica contra el Club d’Handbol d’Alcasser-Picassent, a les 12:00 hores, al Pavelló Poliesportiu Cobert de Sueca.\nLa present ha estat una temporada molt competida on el club d’handbol local ha aconseguit proclamar-se campió del seu grup després de jugar contra els clubs d’Ondara, Nules, Almassora, Oliva, Alzira i Bunyol. Per la seua banda, el contrincant s’ha enfrontat contra els equips de Torrent, Benicarló, Betxí, Jaume I i Benaguassil.\nEs tracta, sense cap dubte, d’una final molt disputada atès que el partit enfrontarà dos equips amb moltes qualitats tècniques i tàctiques i amb un gran portent físic. A més a més, el club ja es va fer la temporada passada amb la copa de cadets.\nEsta fase final està organitzada per la Federació Valenciana d’Handbol i el Club Handbol Sueca amb la col·laboració del consistori suecà.\nEls juvenils del Club Handbol Sueca opten a revalidar el títol de campions autonòmics added by Ribera Televisió on 18 maig, 2017