COSA by Petiso - 26-9-2019\nProgramació del dia 26-9-2019\nNomés a partir de la data 26-9-2019\n11:48 Planta baixa - + info\n15:46 Cuines - Cabrit arrebossat amb salsa remolada\nNo ens limiten a arrebossar el cabrit, l'acompanyem amb una salsa molt apropiada. Fem cabrit arrebossat amb salsa remolada.\n16:44 Tot es mou\n22:05 Polònia - + info\nAquesta setmana, a "Polònia", l'esmorzar de la família d'en Miquel (Marc Rodríguez) es veurà interromput per un convidat sorpresa: un operatiu de la Guàrdia Civil que li esbotzarà la porta i també qualsevol possibilitat d'arribar a la feina a l'hora. Qui aviat deixarà d'esmorzar al Valle de los Caídos és Franco (Manel Lucas). Això preocupa molt a Santiago Abascal (Noé Blancafort), que decidirà mantenir viu l'esperit del dictador operant-se la cara per assemblar-s'hi. Pedro Sánchez (Pep Plaza) tampoc guanyarà per ensurts. Des que va convocar eleccions que no pot dormir. Si bé és cert que els fantasmes que se li apareixeran tampoc hi ajudaran. Pablo Iglesias (Marc Rodríguez) és un jove polític amb cor de ministre. Malauradament, aquesta setmana descobrirà que, cada cop que diu una mentida, la cua li creix uns centímetres. I com encararan els partits independentistes les pròximes eleccions? La tarotista per excel·lència del programa, Susana Astral (Judit Martín), dirà què veu dins de la seva bola de vidre. Al programa també hi haurà espai per a la cultura gràcies a la visita al museu dels "Diumenges sense eleccions" de la mà del sempre controvertit i gens didàctic Aniol Jorquera (Cesc Casanovas).\n22:49 Manual de supervivència - Què pensarien els marcians si vinguessin a Catalunya?\nQuè pensarien els marcians si vinguessin a Catalunya?\nEn aquest últim capítol ens fem la següent pregunta: què pensarien els extraterrestres de nosaltres si un bon dia aterressin a casa nostra? Què pensarien si veiessin que ens mengem una cosa anomenada pets de monja? Quin seria el líder elegit per anar a parlar amb ells? Quina cançó catalana el posaríem per convèncer-los de que no ens aniquilin? I és que de vegades no hi ha res millor que tenir una mirada allunyada per saber com som nosaltres mateixos, i si és allunyada a milers d'anys llum encara millor. A més, els protagonistes del Manual que hem seguit durant tota la temporada ens explicaran què és el que troben més marcià dels catalans i parlarem amb algú que és d'aquí, però a vegades sembla que hagi nascut en un altre planeta: en Joan Colomo.\n23:41 Quan arribin els marcians - Aprendre a aprendre\nL'ensenyament de les disciplines artístiques en l'educació obligatòria i la "instagramer" Juliana Canet, protagonistes d'un altre capítol marcià.\n00:21 Més 324\n01:57 Gran Reserva. Xou - Això és massa -\n02:57 Ritmes a l'aula - Mireia Izquierdo\n03:27 Cava de Blues - CECE GIANNOTTI & AUPA QUARTET\nCECE GIANNOTTI & AUPA QUARTET\n04:13 Fusió i swing a l'estudi - PERE SOTO GYPSY PROJECT\nPERE SOTO GYPSY PROJECT\nPere Soto Gypsy Project, una formació que es basa en l'escola de gypsy jazz de Django Reinhart i, segons Soto, en l'època daurada del jazz: del swing al bebop. El guitarrista ens presenta el seu nou material amb aquest grup, en el qual inclou la bateria, que, juntament amb la guitarra rítmica, intenta aproximar-se a un so més dels anys 50, quan el gypsy swing s'obre a noves fronteres. Josep Traver, a la guitarra; Curro Gálvez, al contrabaix, i Salvador Toscano, a la bateria.\n04:58 Jazz a l'estudi - Horacio Fumero\n05:57 Videoclips catalans - Fetus - Les mussaranyes\n21:56 El gran dictat - + info\n22:12 Obrint plaça - El lideratge\nA les colles castelleres, com en moltíssims aspectes de la vida, és clau la figura del líder. Un bon líder pot canviar dinàmiques i aconseguir que el grup assoleixi objectius fins aleshores inabastables. En parlarem amb David Miret, excap de colla dels Castellers de Vilafranca i reconegut per la comunitat castellera com un dels grans líders que hi ha hagut en els darrers anys. Amb el grup de música Els Amics de les Arts parlarem de com es funciona quan el lideratge ha de ser compartit entre tots els membres del grup. I amb l'empresària Anna Mercadé reflexionarem sobre la necessitat de potenciar el lideratge femení en el sector de les grans empreses, un terreny on encara hi ha molta feina a fer.\n22:40 Els cims de les delícies - El massís del Mangfall, a Baviera\nEl massís del Mangfall, a Baviera\nProp de l'estany de Spitzing, al massís del Mangfall, a Baviera, UweGruber regentados refugis de muntanya del DeutscherAlpenverein. Amb les seves pròpies mans elabora uns pans de pagès, cuits en un forn de llenya, que s'han fet famosos fins i tot a Munic. Afeccionat a la cacera selectiva per raons d'ètica biològica, quan l'Uwe caçaalgun isard, el cuiner d'un dels dos refugis en fa un rostit amb salsa de bolets de bosc que aromatitza amb la sàlvia i el romaní de la rodalia. Els gurmets se'n llepen els dits. Els pastissos de l'Uwe són tan apreciats com els seus pans. Tot fet amb ingredients de la rodalia. El gran favorit dels hostes és el pastís de mató amb cireres i ametlles. També poden assaborir la variadíssima gamma de gelats que li subministra Monika Kniegl: des dels més clàssics, com els de vainilla, maduixa o xocolata, fins als més exòtics, com els de fava tonca o d'oli d'argània, passant per curiositats com els gelats d'espígol o de romaní.\n23:08 Els cims de les delícies - La serralada del Pont, a Turquia\nLa serralada del Pont, a Turquia\nA la serralada del Pont, vora la mar Negra, al nord-est de Turquia, hi viu una minoria de llengua armènia i de religió musulmana, els hamxemtsi. Els Çakir són una família d'apicultors des de fa moltes generacions. Viuen a Istanbul, però a l'estiu retornen a la terra. En Vural, ajudat pel seu joveníssim nebot Batuhan, elabora una mel molt especial, amb grans virtuts curatives, que antigament tan sols era digna del soldà. El germà d'en Vural, en Varol, és pastisser i fa autèntiques meravelles amb el seu forn de llenya. La Hatice, la mare d'en Batuhan, és una gran cuinera que fa plats de tota la vida del poble dels hamxemtsi: el pa d'anxoves amb bledes, patata i ceba; la sopa de col amb fesols, condimentada amb greix de ronyó de vedella... Quan arriba la collita del te, conegut arreu del món per "te negre de Turquia", tot el poble s'hi aboca en cos i ànima, perquè, qui més qui menys, tothom en té un trosset de terra plantat.\n23:34 Viure als Pirineus - Un fotògraf dels Pirineus (Primavera - Estiu)\nUn fotògraf dels Pirineus (Primavera - Estiu)\nFrancesc Guillamet (Met) és un fotògraf de prestigi conegut per la seva vinculació amb els cuiners d'El Bulli. Viu a la Catalunya francesa, a Vilallonga dels Monts, i les muntanyes de l'Albera són el seu refugi i el lloc d'inspiració.\n00:01 Viure als Pirineus - Una enòloga dels Pirineus (Primavera - Estiu)\nUna enòloga dels Pirineus (Primavera - Estiu)\nEl món d'Anna Espelt són les caves familiars i les vinyes del cap de Creus, lloc on els Pirineus s'aboquen al mar. L'Anna és mare de família i dona empresària: "Jo, directiva! Que no és fàcil!", com ella mateixa diu.\n00:28 Obrint plaça - El lideratge\n00:53 Els cims de les delícies - El massís del Mangfall, a Baviera\n01:19 Els cims de les delícies - La serralada del Pont, a Turquia\n01:45 Viure als Pirineus - Un fotògraf dels Pirineus (Primavera - Estiu)\n02:12 Viure als Pirineus - Una enòloga dels Pirineus (Primavera - Estiu)\n02:38 Obrint plaça - El lideratge\n03:03 Els habitants de la fi del món - Espanya\nBen Fogle viatja a les muntanyes d'Andalusia. Allà visitarà l'Alan Parks i la Lorna Penfold, que van deixar Brighton per fer realitat el seu somni de criar alpaques. La vida a la finca que van comprar no és fàcil i la parella ha hagut de diversificar les seves activitats per poder sobreviure. Durant l'estada d'en Ben reben la visita de la Frankie, filla de la Lorna, que va viure un temps amb ells abans de decidir que aquella vida no feia per ella.\n03:47 Viure als Pirineus - Un fotògraf dels Pirineus (Primavera - Estiu)\n04:14 L'illa del tresor - Carme Ruscalleda\n04:44 L'illa del tresor - Moises Broggi\n05:08 Karakia - Delphine, del Bearn a l'Empordà\n05:43 Videoclips catalans - Chet - El pasante de arte y la profesora de latín\n05:46 Videoclips catalans - Mostassa - Records\n05:50 Videoclips catalans - Joan Boada - Un i Set\n05:53 Videoclips catalans - Exili a Elba - Paraules d'una dona sàvia\n05:57 Videoclips catalans - Valtònyc - Pell de Ferro\n06:07 La vaca Connie - La Connie i les endevinalles\n06:14 La vaca Connie - La tortuga trista\n06:21 La vaca Connie - El bosc dels fantasmes\nEl bosc dels fantasmes\nEn Patch ha vist una ombra al bosc i està convençut que és un fantasma. Però la Connie no hi creu, en els fantasmes, i està decidida a descobrir qui és el misteriós personatge que es dedica a fer ombres per espantar els animalons del bosc. Qui et sembla que deu ser?\n06:28 La vaca Connie - L'àvia fa melmelada\nL'àvia fa melmelada\nAvui l'àvia Clara fa melmelada i necessita voluntaris per anar a buscar fruites al bosc. En Patch i la Connie no s'ho pensen dues vegades... És tan bona, la melmelada de l'àvia! Però no és tan fàcil trobar fruites al bosc. Potser els seus amics els hi ajudarien...!\n06:35 La vaca Connie - Que sàvia és la natura!\nQue sàvia és la natura!\nLa Belinda sap un joc molt divertit: descobrir com són els animals del bosc. En Patch i la Connie s'hi apunten de seguida. Els agrada molt aprendre coses dels seus amics. Però també descobriran un munt de sorpreses d'ells mateixos, com ara perquè serveixen les seves cues.\n06:45 Les Tres Bessones - Joan sense por\n07:08 Les Tres Bessones - El soldadet de plom\n07:33 En Grizzy i els Lèmmings - Un ós molt golafre\n07:40 En Grizzy i els Lèmmings - Fitness extrem\n07:47 En Grizzy i els Lèmmings - Ós sota control\n07:53 En Grizzy i els Lèmmings - Canvi de papers\n08:01 En Grizzy i els Lèmmings - Un ós assedegat\n08:08 En Grizzy i els Lèmmings - Interferència dels lèmmings\n08:14 En Grizzy i els Lèmmings - L'ós magnètic\n08:21 En Grizzy i els Lèmmings - Germà de mentida\n08:28 En Grizzy i els Lèmmings - Al servei de sa majestat\n08:37 Dinotren - Problemes al tren\n09:01 Comptem amb la Paula - La mascota de la classe\nA la Paula li ha tocat cuidar la cloïssa Cloe, la mascota de la seva classe. El cas, però, és que els seus amics la molesten tant volent-la acariciar tots alhora, que la petxina es tanca i no es vol tornar a obrir. Llavors se'n van al Món Submarí a buscar algú que els ajudi. El pop sap a qui recórrer, però hauran d'esperar-se pacientment que els arribi la tanda.\n09:12 Comptem amb la Paula - El bosc de corall\nEl bosc de corall\nUn braçalet de corall de la mare de la Paula es trenca mentre la colla jugava a disfressar la Guixet. Per poder-lo reparar, la Paula i els seus amics viatjaran fins al Món Submarí, on aprendran la importància de demanar permís educadament per fer les coses.\n09:21 Comptem amb la Paula - El picatalps\nLa Paula i els seus amics veuen a la tele un anunci del Picatalps, el nou joc que estan creant a la fàbrica de joguines, i decideixen anar-hi per veure si el senyor president els deixa provar aquesta nova joguina. Un cop a la fàbrica, els nostres amics descobriran la importància d'estalviar aigua i electricitat.\n09:30 Comptem amb la Paula - L'estrella groga del collaret\n09:40 Comptem amb la Paula - Guisat de mar especial\n09:51 Doraemon - L'avi s'apareix en somnis\nL'avi s'apareix en somnis\nL'avi d'en Nobita s'apareix en somnis al seu pare per dir-li que mima massa el seu fill i que ha d'educar-lo amb més fermesa. Quan descobreix que el seu avi és el culpable del sobtat canvi d'actitud del seu pare, en Nobita li demana a en Doraemon que vagin al passat per dir-li que no s'hi fiqui.\n10:14 Doraemon - Sóc en Doraemon Honekawa / Un passeig amb aspiradora\nSóc en Doraemon Honekawa / Un passeig amb aspiradora\nEn Suneo vol que en Doraemon es converteixi en el seu robot i mira d'enredar-lo sense èxit. Com que a les bones no se'n surt, enganya en Doraemon perquè li deixi un invent amb què aconseguirà la seva amistat eterna. En Sunekichi s'ha comprat un nou cotxe superesportiu i en Suneo convida en Gegant i la Shizuka a fer-hi un passeig. Com que en Nobita no hi pot pujar, ha de recórrer a un invent increïble d'en Doraemon per passar el mal tràngol.\n10:36 L'Òliba i companyia - Sherlock Òliba\nEl bosc està cobert per una boira tan espessa que no es veu una eruga a mig pam. I a sobre, sembla que als animals els ronda un lladre, perquè tothom troba a faltar algun objecte personal: els pesos de la Granota, la col·lecció de trèvols de quatre fulles del Be, o la maça muntifunció que acaba d'inventar l'Insecte Bastó. Però el famós detectiu Sherlock Flamenc està decidit a resoldre el misteri.\n10:43 L'Òliba i companyia - El planeta de les Erugues Arrebossades\nEl planeta de les Erugues Arrebossades\nAvui, els animals reben una visita inesperada: en Tim, l'Eruga Arrebossada. La reina del planeta de les Erugues Arrebossades fa 137 anys, i en Tim, que és un pilota consumat, li vol fer un regal molt especial: l'Òliba! Abans que ningú tingui temps de reaccionar, la captura amb un raig paralitzador i se l'emporta. Aleshores, els animals organitzen una missió de rescat, i la Granota i el Be se'n van a buscar-la.\n10:50 L'Òliba i companyia - El planetòliba prohibit\nEl planetòliba prohibit\nL'Insecte Bastó, el Be, la Ratapinyada i l'Òliba han anat a l'espai exterior a collir enciams espacials. Abans de tornar a casa, li han promès a l'Òliba que faran una parada a Magnus, el planeta de les erugues. Un cop allà, un gegant invisible els persegueix i els destrossa el coet. Ara, a menys que trobin un endoll per activar el sistema de reparació automàtica de la nau, no podran tornar a casa.\n10:56 L'Òliba i companyia - Alí Olibabà i els 40 lladres\nAlí Olibabà i els 40 lladres\nUn dia, el Be i l'Òliba topen amb una banda de quaranta lladres que acaben de sortir de la presó. Són davant d'una cova que només s'obre quan el cap de la banda diu unes paraules màgiques: "Sèsam, obre't". A dintre hi guarden un tresor, i han vingut per emportar-se'l. Mentre busca erugues, l'Òliba es queda tancada a la cova, i el Be haurà de fer mans i mànigues per rescatar-la.\n11:03 L'Òliba i companyia - Els olibanturers del temple perdut\nEls olibanturers del temple perdut\nMentre els animals estan fent un pícnic, l'explorador Flamenc Jones arriba al bosc i els interromp. L'aventurer està buscant un temple perdut, amb una cambra secreta que conté un tresor que confereix un poder immens. El problema és que el temple està ple d'erugues, i al Flamenc Jones li fan molt de fàstic. La solució serà que l'Òliba l'acompanyi a buscar-lo i se les cruspeixi totes... o ho intenti.\n11:09 L'Òliba i companyia - Superòliba\nQuan veu que a l'Òliba li costa caçar erugues, l'Insecte Bastó vol fer un invent per donar-li superpoders. En un tres i no res crea una màquina perquè en pugui tenir, però qui es converteix en superheroi no és l'Òliba, sinó el Be. L'Òliba no es conforma i, després d'esforçar-s'hi molt, també obté superpoders, però en el seu cas no són per ser un superheroi, sinó un superdolent. Comença un duel terrible entre el Superbè i la Superòliba.\n11:16 Les misterioses ciutats d'or - Si remuntes, baixaràs\nSi remuntes, baixaràs\nEls nostres amics entren al ziggurat a buscar els vels sagrats que els han d'indicar on és la quarta ciutat d'or, però el camí està ple d'obstacles. Mentrestant, l'Ambrosius arriba a Akkad amb el Gaspard i la Laguerra disposat al que sigui per aconseguir els vels. En Malik i la seva caravana porten en Mendoza fins a les proximitats de la ciutat d'Akkad.\n11:38 Les misterioses ciutats d'or - El senyor del desert\nEl senyor del desert\nDesprés d'entrar al ziggurat d'Akkab, els nostres amics cauen en mans d'en Zarès i de la Laguerra, però aconsegueixen escapar-se. Durant la precipitada fugida recuperen la brúixola i uns quants mapes de l'Ambrosius, que els porten a un oasi, on coneixeran el misteriós senyor del desert, de qui sospiten des del primer moment.\n12:03 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - Climatika\n12:24 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - L'Impostor\n12:46 Els germans Kratt - Un mal dia\nAvui en Chris i en Martin ajuden un lleó que es diu "El que respira foc" a superar tot d'obstacles i a recuperar la seguretat per protegir la seva manada. L'arribada de dos lleons mascles enormes al seu territori fa que s'encenguin totes les alarmes i que els germans Kratt hagin de fer servir tot el seu enginy per posar les coses a lloc.\n13:08 Els germans Kratt - Competició de poders animals\n13:30 La màgica Do-Re-Mi - La Tamaki pren el poder\nLa Tamaki pren el poder\nEn Rinno, el delegat de classe, és un presumit i un egoista. Les noies ja n'estan tipes i estan disposades a donar-li una lliçó. Ara només els falta un bon pla. Una de les idees és aconseguir que la Reika Tamaki arribi a ser la presidenta del Consell d'Estudiants. Se'n sortiran?\n13:54 La màgica Do-Re-Mi - La deliciosa idea de l'Hazuki!\nLa deliciosa idea de l'Hazuki!\nEl cas de la Flor comença a ser preocupant. Encara no menja verdures i els seus poders gairebé ja s'han esvaït. Avui les noies procuraran que es diverteixi i que es mengi la verdura sense adonar-se'n. La Flor, però, no és pas tan fàcil d'enredar. Se la sap molt llarga...!\n14:19 Els pingüins de Madagascar - La bondat recompensada / L'ós rentador de l'antifaç\n14:43 Els pingüins de Madagascar - Sense ritme / La llei de la selva\nSense ritme / La llei de la selva\nEl rei Julien ja no sap què fer per recuperar l'atenció del públic. I és que els babuïns estan enlluernant tothom amb els seus moviments! Avui toca sabotatge! Més tard, una apagada al zoo farà que el rei Julien convenci tothom el zoo s'ha convertit en una selva. I qui és el rei de la selva?! El mateix que el rei de zoo, és clar! Que comenci el caos!\n15:05 El detectiu Conan - El cas obert d'en Yusaku kudo (2a part)\nEl cas obert d'en Yusaku kudo (2a part)\nLa Masumi i la Sonoko convencen la Ran perquè truqui a en Shinichi i li demani ajuda per resoldre el cas. Gràcies a una pista d'en Subaru, en Shinichi descobreix la veritat i els fa anar a tots a l'escenari del crim, on demostra gràcies a en Conan que la seva teoria és correcta. D'altra banda, en Subaru descobreix el secret més ben guardat d'en Shinichi...\n15:27 El detectiu Conan - La ruta nocturna pels cirerers florits del riu Sumida (1a part)\nLa ruta nocturna pels cirerers florits del riu Sumida (1a part)\nDesprés d'una sèrie d'agressions a empleats de la companyia Nova Imatge, un xantatgista demana 24 milions de iens al director per aturar els atacs. L'encarregat de fer l'entrega, a petició del xantatgista, és en Kogoro, però quan es dirigeix a lliurar el maletí amb una embarcació turística, els diners desapareixen com per art de màgia. En Conan i la Ran comencen a estudiar casos antics d'en Kogoro fins que troben un possible sospitós.\n15:50 Comptem amb la Paula - Dia d'acampada\n16:01 Comptem amb la Paula - El lloro ha desaparegut!\nEl lloro ha desaparegut!\nLa Paula i els seus amics troben un paper misteriós amb símbols sobre la taula del quarto de jugar i dedueixen que és un missatge del capità Barba-roja perquè vagin a l'Illa del tresor. Un cop allà, el pirata els diu que el seu lloro ha desaparegut. Gràcies a un altre mapa amb símbols, a l'últim trobaran el lloro.\n16:10 Comptem amb la Paula - Reutilitza i recicla\nReutilitza i recicla\nEn Billy té unes llavors de poma i en vol donar al senyor Nan de jardí perquè les sembri. Per transportar-les, reutilitza una capsa de bombons d'en Tim. Al parc, la colla troba el senyor Nan llaurant un tros de terra on sembrarà les llavors. Per regar-les, en Tim improvisa una regadora reutilitzant una ampolla de plàstic. També reciclen les deixalles escampades pel parc llençant-les als contenidors de reciclatge.\n16:20 Dinotrux - Cimentosaures\nEls nostres herois tenen fuites al canal que porta la lava a la farga i en Ty i les repteines se'n van a buscar a fora del cràter roques que siguin més resistents. Els altres es queden a tapar els forats de la conducció. El grup que ha sortit del cràter troba roques molt dures, però també té una topada amb dos cimentosaures que els la fan ballar molt magra.\n16:43 Dinotrux - Magnetodozer\nEls supercarregadors s'han acabat i cal anar-ne a buscar més, però les esllavissades han obstruït l'accés a l'altra banda del cràter. Amb l'ajut d'unes millores el Dozer haurà de demostrar les seves habilitats per deixar lliure el pas i poder arribar fins on són els supercarregadors, però una sorpresa magnètica l'espera.\n17:04 El Mic i els seus amics - Els pirates\n17:29 Kazoops - Els saberuts\nEl Monty, que té moltes ganes de saber-ho tot, comença a fer preguntes als pares, però els pares no saben respondre tots els seus dubtes i li diuen que no hi ha ningú que ho sàpiga tot. El Monty es queda parat perquè es pensava que els adults no dubtaven mai de res, però el viatge que fa amb la imaginació li fa entendre que és veritat i que és impossible saber-ho tot.\n17:36 Kazoops - Una sorpresa per l'Stan\nUna sorpresa per l'Stan\nLa Violet prepara una sorpresa per l'Stan i la iaia, la Jeanie i el Monty l'ajuden. Però el Monty pateix quan veu el seu pare desconcertat pel comportament estrany de la família i té moltes ganes de confessar-li que li estan preparant una sorpresa. El Jimmy Jones li recorda que les sorpreses no s'han de revelar mai i, després de rumiar-s'ho, s'adona que té raó, i que una bona sorpresa és molt agradable pel que la rep.\n17:43 Kazoops - Imitant el porquet\nImitant el porquet\nEl Monty imita el Jimmy Jones fent veure que és un porquet, i vol fer les mateixes coses que ell, com rebolcar-se pel fang. Tota la família li diu que no és normal que un nen imiti un animal ni que es rebolqui pel fang. El Monty no ho veu clar, s'imagina què passaria si els animals fessin coses que no corresponen a la seva raça i arriba a la conclusió que cadascú té el seu comportament particular.\n17:49 Dot. - Una situació enganxifosa\n17:59 Dot. - L'estel fugaç\nLa Dot ha organitzat una trobada del Club d'Astronomia al seu jardí. Hi van tots els seus amics menys la Ruby, que ha preferit anar a un concert. El concert se suspèn i la Ruby finalment va a la trobada però està trista. La Dot la vol animar dient-li que és millor mirar els estels que anar a un concert, però no se'n surt.\n18:09 Dot. - El negoci de la neu\nEl negoci de la neu\nHa nevat i la Dot i el Hal volen baixar per la muntanya amb trineu, però el trineu es trenca. Els nens pensen unes quantes maneres de fer diners per comprar un trineu nou (vendre boles de neu, un kit per fer ninots de neu, maons per fer iglús). Com que cap d'aquests negocis no va bé, s'ofereixen per treure la neu de davant de les cases.\n18:22 Robin Hood, el trapella de Sherwood - Enredaire enredat\n18:33 Robin Hood, el trapella de Sherwood - L'or invisible\nEls tres lladregots roben un anell molt valuós i en Robin i els seus amics el recuperen sense saber que ha sigut gràcies a la màgia de la Marian. Però després no volen que la Marian els acompanyi a empaitar els lladres i la fan quedar al castell, on ella i la Scarlett miraran de tornar a recuperar l'anell, aquest cop confiscat per l'avar príncep Joan com a pagament d'impostos.\n18:45 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - Sirena\n19:08 Prodigiosa: Les aventures de Ladybug i Gat Noir - Capitana Hardrock\nAvui és la festa de la música, i la Marinette i els seus amics es preparen per fer un concert a la barcassa de la mare de la Juleka. El problema és que fan massa soroll, i el Roger, el policia insisteix perquè redueixin els decibels. L'Anarka, la mare de la Juleka no s'ho prendrà gaire bé, i l'Esfinx ho aprofitarà, com sempre.\n19:30 Info K - Especial canvi climatic\nEspecial canvi climatic\n19:57 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - Cosetes que m'encanten\nCosetes que m'encanten\nL'amo del Vick li demana que li capturi una femella d'os per vendre-la al mercat negre. El llenyataire idea una estratègia per atraure la Natasha i que caigui a la seva trampa. Els dos germans ossos de seguida s'adonen que el Vick la busca però, per no amoïnar-la, no li diran res i intentaran que el Vick no se surti amb la seva.\n20:09 Els bons ossos bruns: Un bosc de bojos - La pedra maleïda\nLa pedra maleïda\nEls ossos senten a la tele de cal Vick la llegenda d'una pedra misteriosa que porta molt mala sort a la persona que l'agafa. Els germans es proposen enredar el Vick fent-li creure que ha trobat la pedra i que tot el que li passa és fruit de la maledicció. El llenyataire, desesperat per treure's la pedra de sobre, la voldrà col·locar als ossos.\n20:20 Oddbods - La recepta del desastre\n20:27 Oddbods - Un somnàmbul de pel·lícula\n20:38 Oddbods - L'abominable os de les neus\nL'abominable os de les neus\nLa neu cau sobre Oddsville, i és la situació perfecta perquè el Pogo tregui tot el seu arsenal de bromes. Però quan es passa de rosca amb les seves bromes, la Newt decideix donar-li una lliçó. Però cap dels dos és conscient que hi ha un os famèlic que s'obre pas pels carrers d'Oddsville, la qual cosa serà un gran problema pel Pogo i la Newt.\n20:44 Oddbods - El pícnic de la discòrdia\n20:52 Un dramarama total - Per llepar-se'n els dits\nEl Xef els demana als nens que cadascú munti un negoci per aprendre a valorar els diners. En Noah i l'Owen munten una parada de galetes aprofitant una recepta molt bona de la iaia d'en Noah. Quan es posen a vendre-les, descobreixen que hi ha un ingredient que les fa especialment bones. Però és tan peculiar, que l'han de mantenir en secret com sigui. I a l'Owen, això de guardar secrets li costa una mica.\n21:02 Un dramarama total - Els caçadolents\nDesprés de veure una pel·lícula, l'Owen, l'Izzy, la Beth i en Jude decideixen jugar a superherois. Formen un equip amb el nom dels Caçadolents, però les coses no són tan fàcils i no troben cap dolent per combatre. Al final l'Izzy s'empesca una solució de la manera més inesperada.\n21:13 El detectiu Conan - Interrelació escarlata\nQuan en Conan sent l'explicació d'en Camel s'adona que la Vermouth s'ha disfressat de Jodie per poder-li treure informació. La Vermouth li explica a l'Amuro que en Ryumichi Kusuda es va disparar un tret al cap. Ell li respon que la desaparició d'en Kusuda va coincidir amb la mort d'un altre home d'un tret al cap al qual també van trobar cremat. L'Amuro dedueix que l'agent de l'FBI Shuichi Akai encara és viu.\n21:36 El detectiu Conan - Retorn escarlata\nL'Amuro va a veure en Subaru Okiya a casa de la família Kudo i li comença a explicar la seva teoria. L'Akai va rebre un tret al cap i va ser cremat dins del seu cotxe, però l'Amuro creu que l'Akai va canviar el seu cos pel d'en Kusuda, i que encara és viu. Mentre l'Amuro explica a l'Okiya pas a pas com ho devia fer, la Jodie, que pensa el mateix, es dirigeix a Raiha.\n06:22 Zona UFEC\n06:29 KM 0 - + info\n06:51 El Club de la Mitjanit\n08:19 Roda de Premsa - Roda de premsa David Gallego\n08:35 Especials Esports - 360: InserSport\n08:38 Especials Esports - 360: Luri Sorroche entrenadora futbol a l'Índia\n360: Luri Sorroche entrenadora futbol a l'Índia\nUna jove entrenadora de futbol que no trobava feina ha marxat a l'Índia i ara té una alta responsabilitat a l'estat de Gujarat.\n08:41 KM 0 - + info\n09:04 Temps d'aventura - + info\nEn el programa d'aquesta setmana: Descobreix: Andorra Bike Tracks, pedalant per el país dels Pirineus Competeix: Marnaton eDreams Cadaqués i el mític Cap de Creus Equipa't: How To Trail! amb Marc Clotet i Tòfol Castanyer Explora: Finlàndia, un país per gaudir de la natura\n09:30 Programes Externs Esports - Pure Outdoor cap.1\n09:54 Programes Externs Esports - Sports Quest cap.1\n10:19 Programes Externs Esports - La terra en bicicleta cap.1\n10:45 Especials Esports - 360: La segona vida de Pau Navarro\n10:53 Km 33 - Lanzarote. Entre lava i copes\nLanzarote. Entre lava i copes\nEls germans Jovani s'escapen del seu celler per visitar les vinyes volcàniques de Lanzarote. Aquesta és l'excusa perfecta per conèixer poblets autèntics, el Parc Nacional de Timanfaya, l'arquitectura de César Manrique, fer surf i descobrir la petita illa de La Graciosa.\n11:31 Alaska salvatge - Estiu\nL'estiu a Alaska avança ràpidament i està marcat per l'allargament del dia, fins al punt que, a l'extrem septentrional de l'estat, el sol pràcticament no es pon. Un dels esdeveniments més importants de l'estació és la remuntada del salmó, de la qual s'aprofiten els ossos i també els humans. És una època d'una gran abundància, en què tant els animals com les persones miren d'acumular el màxim d'aliment per a l'hivern, que no trigarà a arribar.\n12:22 Thalassa - La reserva marina del Rosselló\n12:44 Bèsties - L'esparver cendrós\nEn aquest cas l'esparver cendrós és el fil conductor que ens porta a conèixer la riquesa biològica deIs secans de les planes de Lleida. A través de l'activitat deIs esparvers, coneixm el xoriguer petit, el gaig blau i la trenca, veiem segar el blat i cantar les perdius i vivim de primera mà els esforços i els mètodes de treball de la gent que ha aconseguit recuperar una espècie que fa molt pocs anys es donava gairebé per extingida.\n13:11 GR Terres del sud - La via verda\nAvui recorrerem la via verda la Vall de Safan, al seu pas pel Baix Ebre i la Terra Alta. I començarem a Tortosa, una ciutat il·lusionadora, humanista¿, on coneixerem una de les tradicions més arrelades a la població: la Festa del Renaixement i els seus abanderats. Agafarem la bici, passarem el pont del tren, i a partir d'aquí farem via seguint el curs de l'Ebre passant per Roquetes, Jesús, Aldover i Xerta; el poble dels cítrics, que, a més, tenen un component molt especial. En sortir visitarem l'Assut i, poc després, farem nit a l'antiga estació de Benifallet. L'endemà començarem esmorzant a Pinell de Brai, al més pur estil dels pagesos. Sabeu què és una clotxa? Després ho sabreu. Continuarem pel Santuari de la Fontcalda, Prat de Comte, on aprendrem com es fa el seu preuat aiguardent. Travessarem Bot, Horta de Sant Joan i acabarem a Arnes, a casa de la Teresa, una artesana encantadora i que, a més, té llum pròpia. En total, 49 km, dividits en dues jornades i fets íntegrament en bicicleta.\n13:56 GR. Cami de Sant Jaume - + info\nÚltima etapa i una de les més dures. Començarà amb la restauració d'un carro amb un dels últims carreters que queden, seguirà amb l'elaboració d'un fanalet, la romeria de Sant Jaume i una caminada nocturna. I a més, hi haurà temps per collir fruita i menjar cargols a la llauna.\n14:23 Els cims de les delícies - El massis dels Aravis a l'Alta Savoia\nEl massis dels Aravis a l'Alta Savoia\nAl massís dels Aravis, a l'Alta Savoia, el gran xef de cuina Marc Veyrat és un campió de l'anomenada gastronomia molecular. El seu gran projecte és obrir un restaurant ecològic, totalment autàrquic, al vell mas del seu avi. Ho fa amb la col·laboració d'alguns pagesos de la rodalia, com la Carine i en Michel, que li subministren el formatge que produeixen biològicament: el reblochon, un dels grans signes d'identitat de la Savoia. Viuen de l'abril a l'octubre en una borda a 1.500 metres d'altitud, davant el pic de Jallouvre, amb dos fills, en Jean i la Méline, i un ramat de 30 vaques. Tots plegats estan lliurats en cos i ànima a l'elaboració del preuat formatge del país, que ha de fer un paper de protagonista en el futur restaurant ecològic del gran xef.\n14:50 Karakia - Sandri (Friül, Itàlia)\nSandri (Friül, Itàlia)\nEn Sandri viu a Castellar del Vallès on disfruta ara d'un permís de paternitat per estar-se amb la Júnia, la seva filla. Ell i la Teresa es van conèixer a Udin, la capital del Friül, i allà els va unir la passió mútua per la filologia. Qui sap si també algun dels plats que prepara en Sandri hi va tenir alguna cosa a veure. Representen una cuina consolidada ja en el Renaixement i amb influències de la veïna Eslovènia, Alemanya o Itàlia. Amb ell aprendrem receptes com la dels "cjarsons", una pasta farcida de patata, bleda i mató; la "salviade", fulles de sàlvia arrebossades; la "gubane", unes postres farcides de fruita seca; o el "frico", una mena de truita sense ou a base de formatge i patata, el seu plat nacional.\n15:21 Km 33 - Tuníssia. La terra que alegra\nTuníssia. La terra que alegra\nEl Ricard i el Siscu viatgen a Tunísia buscant el destí més exòtic per recórre'l en pocs dies i amb pocs diners. S'endinsen al desert en 4x4. Descobreixen llacs salats, oasis de muntanya i pobles berbers. La ruta s'acaba al mar, a les platges de la mítica illa de Djerba\n17:01 Programes Externs Esports - La terra en bicicleta cap.2\n19:02 Programes Externs Esports - Afrontant les onades cap.2\n19:25 Programes Externs Esports - Pure Outdoor cap.2\n19:50 Programes Externs Esports - Sports Quest cap.2\n20:15 X-Games 2019 - Oslo Women's Big Air Ski Finals\n20:43 X-Games 2019 - Oslo Men's Big Air Ski Finals\n21:14 Temps d'aventura - + info\nEn aquest programa tenim a la secció Descobreix: El Cinquè Llac, una aventura de qualitat en terres de Lleida. A Competeix: Tor des Geants, 10 anys escrivint llegendes. A Equipa't: How To Trail! amb Marc Clotet i Tòfol Castanyer. A Cuida't: amb el Dr. Sánchez-Osorio. A Explora: Les Açores, un país de muntanya enmig de l'Atlàntic.\n21:39 Programes Externs Esports - Post UTMB 2019\n22:03 Programes Externs Esports - La terra en bicicleta cap.2\n22:29 Especials Esports - 360: Refugiats al Sant Andreu\n360: Refugiats al Sant Andreu\nLa UE Sant Andreu col·labora amb l'ONG Open Arms, tant promocionant-la a la samarreta com cedint el seu camp perquè els refugiats hi juguin a futbol.\n22:34 Golf - Golf: Mediterranean Ladies Open\n00:32 324 Esports - + info\n02:52 Temps d'aventura - + info\n03:17 Futbol : 2ª B - UE Olot-València Mestalla\n05:02 324 Esports - + info\n05:25 Programes Externs Esports - Post UTMB 2019


Carmena assegura que es va «equivocar» en crear la plataforma de Más Madrid - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCarmena assegura que es va «equivocar» en crear la plataforma de Más Madrid\nefe 14.02.2020 | 23:35\nL'exalcadesa de Madrid Manuela Carmena va assegurar ahir que es va «equivocar» en crear la plataforma municipal de Más Madrid i va remarcar que «no es tornaria a presentar com a alcaldessa» de la capital.\nAixí ho va assegurar durant una entrevista que li va fer l'exregidor socialista Antonio Carmona a Ràdio Inter, en la qual Carmena va dir que la creació de Más Madrid va ser amb la intenció que la candidatura «no fos un àlbum de cromos de partits». «Em vaig equivocar perquè em semblava que era imprescindible una plataforma. No una candidatura que fos un àlbum de cromos de partits polítics», va afirmar Carmena.\nL'exalcaldessa va insistir que «no podíem tenir regidors designats per partits. Calia buscar persones de la societat civil, amb ideologia, que pertanyessin a partits però que no fos determinant la designació del partit». «Em va sorprendre moltíssim que els responsables dels partits (amb referència a Podem i IU) no ho entenguessin», va recalcar Carmena, que va assegurar que una plataforma que «estava pensada per a la unió va acabar convertint-se en una en la qual, sense venir al cas, es va rebre un càstig incomprensible».\nRespecte al líder de Més País, Íñigo Errejón, Carmena el va qualificar com un «polític estupend i molt jove» que podrà demostrar la seva vàlua al llarg del temps perquè «quan les coses no surten com tu vols, et preparen perquè surtin més endavant».


1715. LA FI DEL REGNE ENMIG DEL MAR? | Etziba Balutxo…\n1715. LA FI DEL REGNE ENMIG DEL MAR?\nEl BORN CENTRE CULTURAL de Barcelona exposarà una mirada a la Guerra de Submissió (1705-1715), des de la perspectiva de les illes Balears i Pitiüses. Es tracta d’una mostra senzilla, però de gran significat.\nCal atribuir i agrair la iniciativa d’aquesta exposició a Quim Torra, director del centre cultural. Fa més d’un any i mig, el gener del 2014, a un acte celebrat a La Violeta de Gràcia (1), ja manifestà l’interès en divulgar la poc coneguda i molt poc reconeguda participació dels illencs a la defensa de Barcelona (2). Va ser una satisfacció rebre l’encàrrec de comissariar el projecte i merèixer la confiança de resumir un conflicte bèl·lic de tanta complexitat. El condicionament de l’espai exigia concentrar uns missatges clars. Calia encuriosir els visitants a voler saber més coses d’uns fets històrics, deliberadament ocultats o manipulats, de gran transcendència i amb seqüeles ben vigents.\nMetodològicament, una vegada elaborat l’esquema de l’exposició amb la proposta de text i d’imatges, vaig reclamar la revisió de filòlegs, investigadors i historiadors. Vaig rebre respostes, amb suggeriments i indicacions d’Antoni I. Alomar, Josep Catà, Teresa Clota, Bernat Joan, Isidor Marí, Antoni Mas, Llibertat Mestre, Jordi Miravet, Guillem Morro, Jordi Peñarroja, Damià Pons, Joan Pons, Francesc Riart, Enric Ribes, Eva Serra, Cristòfol Soler i Miquel Àngel Tortell. Les seves valuoses aportacions varen enriquir i millorar el contingut. És de justícia destacar el suport rebut d’Antoni Muñoz, sempre atent, afable i amatent en atendre les consultes més envitricollades, amb una saviesa capaç d’esbaldregar la falsa informació del discurs oficial que, dissortadament, encara emana de l’Àrea de Moderna de la Universitat de les Illes Balears. Igualment just és agrair el suport de l’Obra Cultural Balear i dels membres de la Comissió Cívica del Tricentenari 1715-2015. Ambdues organitzacions apareixen com a gestores de l’exposició. En l’ordre professional, ha estat un plaer fer feina en equip amb Jordi Rodó i Daniel Caselles de l’empresa Quaderna, amb els quals en tot moment hi ha hagut una bona sintonia i una entesa eficaç i diligent. El mèrit del disseny i de la composició és ben seu. Amb independència del contingut, la qualitat formal de l’exposició em sembla d’un nivell excel·lent.\nLa mostra es fonamenta en uns texts breus i una vintena d’imatges sobre dotze plafons. El primer és una introducció general, els nou següents relaten la presa del Regne de Mallorques, l’onzè és una cronologia bàsica i el darrer plafó és el dels crèdits, amb la lamentable circumstància d’haver de retre un reconeixement pòstum a Llorenç Buades, destacat col·laborador de la mostra que morí sobtadament. Cada plafó va encapçalat per dos versos de Guillem d’Efak extrets de l’obra El Regne enmig del mar (Siau qui sou!). La imatge escollida com a motiu general és un corn marí del creatiu artista Pere Capellà. Hi ha altres dues il·lustracions, gràcies a la generosa col·laboració de Francesc Riart, que recreen les figures de George Forbes, comandant militar de Menorca, i del Marquès de Rubí, virrei austriacista. No s’han trobat, fins ara, imatges de cap dels dos màxims protagonistes en evitar l’anihilació de la ciutat de Palma per les tropes filipistes.\nQuant al contingut, la mostra ha procurat documentar alguns dels aspectes més ignorats a la majoria de cròniques o, si més no, posar èmfasi en desfer l’habitual manipulació. Així, es recorda que l’enfrontament contra Felip V va ser de tota la nació catalana, que la participació dels artillers i mariners illencs a la defensa de Barcelona va ser de gran significació i com, caigudes Barcelona i Cardona, el setembre de 1714, Mallorca i Eivissa foren el darrer bastió i varen mantenir la defensa fins dia 11 de juliol de 1715. Finalment, s’assenyalen les dues grans conseqüències de la derrota: l’esquarterament nacional, amb la divisió dels territoris, i la usurpació de la sobirania, amb la subsegüent militarització, la castellanització, l’espoliació fiscal, la destrucció dels símbols, l’aculturació educativa, el control de la justícia, l’oprobi i l’exercici d’un tracte de tipus colonial que, en més d’un aspecte, perdura. Malgrat tot, des de la presa del 1715 fins a la represa del 2015, els tres segles d’ocupació han estat també 300 anys de resistència. El poble ha sabut defensar la llengua, la cultura i la identitat i, ni els pitjors moments, mai no ha retut la lluita ni, molt menys encara, el desig de reeixir en plenitud i sense restriccions com a poble lliure. L’eslògan del Tricentenari 1715-2015 és prou entenedor: Del Decret de Nova Planta al Dret a Decidir.\nEl programa era més ambiciós. S’havia pensat en un acte d’inauguració i, al llarg de les cinc setmanes de la mostra, encabir-hi conferències, taules rodones, presentacions de llibres, projeccions, música, glosadors… El projecte volia amarar (mai millor dit) l’exposició de referències illenques, amb una programació d’activitats orientades a l’agermanament de les Balears i Pitiüses amb Barcelona. Per diverses circumstàncies (no només les pressupostàries), els actes complementaris a l’exposició no es realitzaran.\nCert és que, a banda del Born CC (3), des del 5 de maig de 2013 al Fossar de les Moreres (4) fins avui, diverses entitats barcelonines han tributat reconeixement a la participació illenca (Ateneu Barcelonès, Memorial 1714, Indrets del Record, Germania-Randa, Agrupació Excursionista de Catalunya, Fundació Josep Irla, CAOC, Institut de Projecció Exterior de la Cultura Catalana, La Coronela, Taller d’Història de Gràcia, Perenne Fossar de les Moreres, Patriotes per la devolució…). Seria plausible que, al llarg d’aquest 2015, en commemoració del Tricentenari, d’altres ens culturals (Òmnium Cultural, IEC, Institut Ramon Llull, AELC…) estiguin a l’alçada del seu prestigi i s’afegeixin a brindar honor i gratitud als illencs que tant varen aportar, en hisendes i en vides, a la defensa de Barcelona. En aquesta línia, m’hauria agradat que l’ajuntament inauguràs formalment la mostra. Roman pendent un acte de desgreuge oficial a la solidaritat brindada des del Regne enmig del Mar. És un deure històric. Barcelona té contret un deute que reclama un acte de caràcter oficial, amb la participació de l’Ajuntament de Barcelona i de la Generalitat de Catalunya. Estic convençut que, més prest o més tard, es procedirà a la justa reparació. Allò que no sé és si, aprofitant l’exposició, hi haurà un punt millor en el calendari com per deixar perdre aquesta oportunitat.\nLa mostra es podrà visitar de franc, a partir del 28 de juliol i fins al 30 d’agost, de dimarts a diumenge (i festius), entre les 10 h i les 20 h. Com que el trasllat resultaria poc onerós, seria desitjable passejar la mostra per Eivissa, Mallorca i Menorca. Les renovades institucions illenques, tant el Govern com els Consells com els Ajuntaments, la tenen a l’abast i la trobaran a disposició. Seria una bona manera de fer-se presents i implicar-se en el Tricentenari 1715-2015; una referència cabdal que reclama memòria històrica.\n(1) Herois de Mallorca, herois catalans a: http://blocs.mesvilaweb.cat/balutxo/?p=258311\n(2) És just agrair a l’escriptor Albert Sánchez Piñol les referències que fa als artillers illencs. L’exitosa novel·la Victus ha servit per destapar i divulgar una participació molt poc coneguda.\nB. Mestre, A. Trobat, I. Marí, B. Barceló, M. Comes, F. Pizà, Biel Majoral i G. López Casasnovas (Fotografia: Carles Domènec)\n(3) El mes de maig del 2014, el Born CC ja va dedicar dues taules rodones per contrastar punts de vista sobre el present i el futur de les nostres illes. Vg. http://dbalears.cat/actualitat/balears/futur-balears-catalunya-independitza-debat-barcelona.html\nHomenatge al Fossar de les Moreres (5-V-2013)\n(4) vg. el Post Scriptum de http://blocs.mesvilaweb.cat/balutxo/?p=243886\nAquesta entrada s'ha publicat en General el 25 de juliol de 2015 per Bartomeu Mestre i Sureda.\n← EL TRICENTENARI (ara sí!) SOBRE L’ESQUARTERAMENT. Apunts d’una expedició històrica (1) →\n3 pensaments a “1715. LA FI DEL REGNE ENMIG DEL MAR?”\nFrancesc Planells Jalón 8 d'agost de 2015 a les 22:56\nEs sorprenent que tenint tanc clar que roman pendent un acte de desgreuge oficial a la solidaritat brindada des de Mallorca i Eivissa a la defensa de Barcelona aportant artillers ,mariners i fornint queviures i municions als barcelonins assetjats per les tropes de Felip V, tant la Generalitat de Catalunya com l’Ajuntament de Barcelona i rellevants entitats barcelonines com Òmnium de la que soc soci des de 1978 no s’afegeixin a brindar l’honor i gratitud que aquests illencs mereixen.\nEsperem que no triguin en procedir a la justa reparació.\nEm dol recordar aquests verses del poeta eivissenc Felip Curtoys(1838-1916) que hem recitava un bon eivissenc i català, el meu pare Joan Planells Roig, parent del famós internacionalment eivissenc, escultor del fang, DAIFA ( Joan Planells Riera):\nque arrancá la tramuntana\nDemà diumenge 9/08 a les 12 estaré present en la ofrena floral de les 12h. i en la visita a l’Exposició del Born.\nNeus 2 d'agost de 2015 a les 16:25\nAquesta exposició es podrà veure a Eivissa o a Formentera? Quan?\nBartomeu Mestre i Sureda Autor de l'entrada 2 d'agost de 2015 a les 18:40\nNo t’ho sé dir, Neus. Em consta que el Consell de Mallorca la vol dur a Palma i oferir-la a les altres illes, però crec que dependrà dels alres consells. De part meva, com pots imaginar, estaria ben content.\nEn el cas concret de les Pitiüses, cal dir que la participació eivissenca va ser d’una gran importància.


Oportunitats de negoci al Marroc i Turquia - Unió Patronal Metal·lúrgica\nUnió Patronal Metal·lúrgica / Internacional / Oportunitats de negoci al Marroc i Turquia\nOportunitats de negoci al Marroc i Turquia\nDes de PlaMetall, la UPM seguim treballant per estar al dia dels ajuts i les vies de finançament i expansió del nostre negoci a nivell internacional. Avui, viatgem al Marroc i Turquia.\nUs oferim una webinar gratuïta per conèixer quines oportunitats de negoci hi ha en aquests dos països.\nPer la seva proximitat i localització estratègica, el Marroc és un mercat interessant per a les empreses catalanes. De fet, l’any 2019. més de 6.200 empreses van exportar-hi els seus productes o serveis. Entre les oportunitats més destacades que s’adapten al nostre sector, destaquem l’electricitat i electrònica com a sectors emergents. També la digitalització dels sectors públic i privat. I les licitacions internacionals en energies renovables i el tractament de l’aigua. D’altra banda, també posem l’accent en la indústria de l’automòbil que es dimensiona per proveir el mercat africà.\nMés de 3.100 empreses catalanes van exportar els seus productes o serveis a Turquia el 2019, un país on els sectors de l’economia circular i la salut i els equipaments mèdics són els que tenen millors perspectives de creixement. En termes d’oportunitats de negoci, aquests són els àmbits més destacats que encaixen amb la UPM: Fosa, zinc, ferro, acer i les seves manufactures; vehicles i peces de recanvi; el sector de la mineria; el mercat de la construcció i les infraestructures; maquinària industrial.\nPONENTS: Shan Elasri i Emre Pekkan\nDirectors de les oficines d’ACCIÓ al Marroc i Turquia.\nData: DIMECRES, 24 de març de 2021\nHora: de 9:30h a 10:30\nWebinar gratuïta prèvia inscripció. El dia anterior s’enviarà el link a zoom per assistir al acte.


Roba interior dels homes de les mides de calculadora en línia, calculadora en línia, convertidor\nCalculadora en línia\nEls meus Calculadores\nEliminar de preferides\nRoba interior dels homes de les mides de calculadora en línia\nRoba interior dels homes de les mides de calculadora en línia li permet trobar les mides de la roba interior dels homes i convertir mides de roba interior per a homes d'Amèrica (US / UK), alemany, francès, italià, rus, txec / eslovac, mides internacional, o de la cintura.\nRoba interior dels homes de les mides de calculadora en línia li permet convertir les mides de la roba interior dels homes d'Amèrica (US / UK), alemany, francès, italià, rus, txec / eslovac, mides internacionals, o mides de la cintura. Per exemple, convertir les mides de la roba interior dels homes d'Amèrica a l'alemany, l'italià al rus o internacional, etc. També es pot veure la roba interior dels homes la mida carta, amb formats grans i petits.\nA partir de la mida:\nRus Americà (US / UK) Alemany Francès Italià Txeca / Eslovàquia Internacional Mida de la cintura\nPer la mida:\nCalculadora de la roba dels homes de la grandària en línia\nConvertir els diferents tipus de roba de mides de diferents països dels homes.\nMitjons dels homes mides calculadora en línia\nConverteix mitjons mides dels homes de diferents països, com els Estats Units, Europa ,,, nombre de calçat internacional de Rússia, longitud del peu o la longitud de la plantilla en centímetres.\nEls homes samarretes mides calculadora en línia\nConverteix samarretes mides dels homes de diferents països, com Europa, britànics, nord-americans, mides internacionals, o mides en centímetres.\nConté la roba interior de grans i petits dels homes talles en diferents països.\nTens alguna petició? Contacti'ns\nCrear la seva pròpia calculadora\nVersió mòbil Els meus Calculadores Darrers calculadores visitats Contactes Cookies CalcProfi.com Calculadora en línia © 2000-2021


No et queixis: actua! | Sants-Montjuïc per la Independència (ANC)\n← A Sants ja hem donat la cara per la independència\nButllletí de SMxI núm 12. Juny →\nNo et queixis: actua!\n(Article aparegut al butlletí informatiu de SMxI núm. 12 de juny de 2012.)\nLa llista de greuges és inacabable. Però el pitjor de tot és la sensació que els nostres representants polítics no tenen cap intenció de fer front a aquest tsunami que ens arrasa. Hem de prendre consciència que queixar-nos i no actuar equival a fer-nos corresponsables de l’ensulsiada del país.\nFa molt de temps, però darrerament amb una freqüència diària, els catalans i les catalanes no parem de rebre disgustos. La llista de greuges és inacabable: la trinxada de l’Estatut, la presa de pèl del finançament, les retallades d’ací o d’allà, l’eliminació de les caixes d’estalvi catalanes, la ridiculització del Parlament, el descrèdit de la nostra policia, l’incompliment dels compromisos sobre els deutes del govern central, l’escanyament de l’economia i la indústria catalanes, l’abandó de les nostres infraestructures, l’atac al model educatiu català, l’insult barroer a les nostres autoritats i representants… Però el més greu és la sensació que aquests representants no tenen eines, ni valor, ni intenció de fer front a aquest tsunami que ens arrasa, que no fan res per redreçar el país. Davant d’aquesta situació, no és estrany que estiguem de mal humor, que pensem que no hi ha res a fer, que són ells, els polítics, els qui ho haurien de resoldre. Hi ha el perill de la desmoralització. Això sí, indignats, molestos, però continuem al sofà, veient la tele o llegint el diari, i anant acumulant mala baba…\nPotser ja és hora que prenguem consciència que queixar-nos i no fer res vol dir fer-nos corresponsables de l’ensulsiada del país. Cal que, d’una vegada, ens posem en marxa i actuem d’una manera decidida per fer front a totes les agressions de què som objecte. Potser de tant en tant participem en alguna manifestació, per la independència, pel català, contra les retallades… però això només és actuar a la defensiva. Un cop acabada la manifestació, què en queda, més enllà de les ridícules discrepàncies del nombre d’assistents, segons qui el calculi?\nPer això, en aquest moment, o millor, a partir d’ara, i fins que no aconseguim els nostres objectius com a nació, hem d’actuar, hem d’arriscar, i potser en algun moment traspassar el llindar de la legalitat, perquè per damunt d’aquesta hi ha la legitimitat. Si no hi hagués hagut algú abans que nosaltres que hagués plantat cara a la injustícia, potser avui seríem esclaus, els infants farien jornades laborals esgotadores, els nois farien el servei militar, no hi hauria eleccions, la dona estaria tancada a casa… I tantes coses que no s’haurien aconseguit mai. I compte, que en el tema dels drets civils, anem enrere!\nÉs important la nostra implicació en iniciatives i actes cívics. La força que tenim si actuem massivament és imparable. A més, comptem, com mai a la història, amb poderoses eines d’informació a través de la xarxa per fer convocatòries, per estendre consignes, per proposar accions.\nI si una gran quantitat de persones retiressin els diners o les domiciliacions d’un determinat banc o caixa? I si deixéssim de pagar peatges definitivament? I si no compréssim en comerços on no tracten bé la nostra llengua? I si paguéssim els nostres impostos a la hisenda de Catalunya? Prenguem consciència del nostre poder. Si tenim por, perdrem la partida. No caldran tancs, ni empresonaments, ni multes…\nHem de persistir tossudament. Aconseguir la independència i construir una societat més justa no és fàcil, però és possible, i ho tenim cada dia més a prop. Això sí, la llibertat i la justícia no ens cauran al cistell com fruita madura mentre rondinem. Hem d’actuar. Adoptem i escampem el nostre lema: NO ET QUEIXIS: ACTUA!\nEquip de Coordinació de SMxI\n287 dies sense vosaltres\n146 dies sense vosaltres


Prestació per atendre situacions de pèrdua d'habitatge (PEEU). Ajuntament de L'Hospitalet\nPrestació per atendre situacions de pèrdua d'habitatge (PEEU)\nL'ajut per pèrdua de l'habitatge per desnonament o execució hipotecària és una de les modalitats de prestacions econòmiques d'especial urgència (PEEU) per a l'habitatge.\nAcreditar la urgència i l’especial necessitat de la unitat de convivència de la persona sol·licitant mitjançant l’aportació d’un informe socioeconòmic dels serveis socials d’atenció primària o especialitzada, en el qual es proposi l’atorgament de la prestació per aquests motius i perquè la unitat familiar es troba en una de les situacions de risc d’exclusió residencial.\nLes persones sol·licitants han d’acreditar documentalment la situació de pèrdua i trobar-se en algun dels següents supòsits:\nProcessos de desnonament per manca de pagament, per expiració del termini legal o contractual i per execució hipotecària.\nAltres processos reconeguts en què s’hagi perdut l’habitatge amb títol legal, com els casos de dació en pagament.\nDones que es troben en situació de violència masclista acreditada pels mitjans de prova previstos a l’article 33 de la Llei 5/2008, de 24 d’abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista, així com els casos de violència en l’àmbit familiar i en l’àmbit social o comunitari.\nEls casos de la Mesa de valoració de situacions d’emergències econòmiques i socials de Catalunya i de les meses d’emergències pròpies amb resolució favorable i en tràmit de reallotjament.\nDestinar l’habitatge a residència habitual i permanent de la persona sol·licitant.\nTenir uns ingressos de la unitat de convivència de la persona sol·licitant no superiors a 2 vegades l’indicador de renda de suficiència de Catalunya (IRSC) ponderat, en el cas de persones que viuen soles; no superiors a 2,5 vegades l’IRSC ponderat si es tracta d’unitats de convivència de dos membres o més, i no superiors a 3 vegades l’IRSC ponderat, en el cas de persones amb discapacitats o amb gran dependència. La ponderació dels ingressos es farà d’acord amb els coeficients establerts pel Pla per al dret a l’habitatge vigent. Les taules de l’IRSC són les vigents per a cada anualitat, són públiques i es poden consultar al web habitatge.gencat.cat.\nPer poder accedir a aquesta prestació cal que el termini entre la data en què es deixa l’habitatge i la data en què se sol·licita la prestació no sigui superior a vint-i-quatre mesos.\nHaver pagat tres mensualitats del lloguer o sis quotes hipotecàries de l’habitatge anterior.\nEstar al corrent del pagament de les rendes de lloguer de l’habitatge per al qual se sol·licita la prestació.\nEn les situacions de violència masclista, així com en les de violència en l’àmbit familiar i en l’àmbit social o comunitari, la persona sol·licitant només ha d’acreditar que es troba en aquesta situació amb algun dels mitjans de prova de l’article 33 de la Llei 5/2008, de 24 d’abril, del dret de les dones a eradicar la violència masclista i estar al corrent de pagament.\nEn els casos de la Mesa de valoració de situacions d’emergències econòmiques i socials de Catalunya i de les meses d’emergències pròpies, la persona sol·licitant només han d’acreditar la resolució favorable de l’òrgan col·legiat tècnic i estar al corrent de pagament.\nLes persones beneficiàries han de pagar el lloguer, com a mínim, a partir del mes següent a la data de la resolució de concessió, per mitjà de transferència bancària, rebut domiciliat, ingrés en compte o rebut emès per l’administrador de la finca.\nEs pot fer la presentació de sol·licituds en qualsevol moment, però el termini entre la data en què es deixa l'habitatge i la data en què es sol·licita la prestació no pot ser superior a 24 mesos..\n2. El dia de la cita heu d'aportar la sol·licitud de prestacions econòmiques d'especial urgència (PEEU) de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya emplenada i presentar-la a l'oficina indicada, juntament amb la documentació necessària.\nA la informació que hi ha a continuació trobareu marcada amb un asterisc (*) aquella documentació susceptible de ser consultada i que, per tant, no caldrà que el ciutadà presenti, si no denega l'autorització de la seva consulta:\nEn el cas de persones en situació d'atur, certificat de l'oficina de treball acreditatiu de l'import percebut durant els tres mesos abans de la presentació de la sol·licitud. (*)\nEn els casos gestionats per la Mesa de Valoració de situacions d’emergències econòmiques i socials de Catalunya i de les meses d’emergències pròpies, l’acord favorable de l’òrgan col·legiat tècnic corresponent. (*)\nInforme social emès pels serveis socials municipals d'atenció social primària o especialitzada.\nEl contracte de lloguer, de cessió, de sotsarrendament o qualsevol títol jurídic habilitant que n’acrediti l’ocupació.\nLes tres últimes nòmines prèvies a la presentació de la sol·licitud; en el cas de no poder aportar les nòmines perquè encara no se'n disposa, el contracte de treball.\nEn el cas de treballadors per compte propi, la darrera declaració trimestral d’IRPF. En cas de cessament de l’activitat de les persones treballadores per compte pròpia, el certificat expedit per l’organisme corresponent o document acreditatiu emès per les entitats\nDocumentació acreditativa del procés de desnonament per manca de pagament, per expiració del termini legal o contractual, per execució hipotecària o per altres processos reconeguts en què s’hagi perdut l’habitatge amb títol legal, com en els casos de dació en pagament.\nEl document de lliurament de claus, el document acreditatiu de la data del llançament judicial, l’escriptura de dació en pagament o altres documents vàlids en dret per acreditar la data en què es deixa l’habitatge.\nDocumentació acreditativa d’haver pagat tres mensualitats del lloguer o sis quotes hipotecàries de l’habitatge anterior, si no queda prou justificat amb la documentació del procés corresponent.\nTots els rebuts de lloguer pagats de l’habitatge per al qual se sol·licita la prestació, fins a la data de presentació de la sol·licitud.\nSol·licitud de transferència bancària per poder realitzar el pagament de la prestació a nom de la persona sol·licitant, signada per aquesta i amb la diligència de conformitat de l’entitat bancària o document acreditatiu del compte bancari de la persona sol·licitant.\nDocumentació acreditativa de les despeses de fiança i d’accés a l’habitatge.\nEn les situacions de violència masclista, així com en les de violència en l’àmbit familiar i en l’àmbit social o comunitari, la documentació que acrediti algun dels mitjans de prova de l’article 33 de la Llei 5/2008, de 24 d’abril, del dret de les dones a erradicar la violència masclista.\nUna vegada es registra la sol·licitud, el personal de l'Oficina de l'Habitatge us derivarà als Serveis Socials corresponents per a tramitar l'informe socioeconòmic necessari per a completar l'expedient de sol·licitud de la prestació.\nS'entén per unitat de convivència el conjunt de persones empadronades en un domicili amb independència de si tenen relació de parentiu entre si.\nPodeu consultar la Resolució TES/7/2016, de 4 de gener, per la qual s'estableixen les condicions d'accés a les prestacions econòmiques d'especial urgència per afrontar situacions d'emergència en l'àmbit de l'habitatge, i el procediment per concedir-les..


El CSN informa a favor d’explotar les nuclears d’Ascó fins als anys 2030 i 2031 – Marfanta\nEl ple del Consell de Seguretat Nuclear (CSN) ha informat favorablement a la renovació de l’autorització per explotar les centrals nuclears Ascó I i II (Ribera d’Ebre). També s’ha mostrat a favor de renovar l’autorització de protecció física i el pla de gestió de residus, però els dictàmens inclouen límits i condicions i instruccions tècniques complementàries per a les dues plantes. La renovació permet explotar Ascó I fins al 2030 i Ascó II fins al 2031. L’informe del CSN es remetrà al Ministeri per a la Transició Ecològica perquè ho autoritzi. El Consell diu que la decisió es basa “en el correcte funcionament de la nuclear i en l’adequat nivell de manteniment de seguretat per seguir operant”.\nTags: AscóAssociació Nuclear Ascó Vandellòs IIConsell de Seguretat NuclearEconomiaNuclearRibera d'Ebre


Petrològiques | Museu de Ciències Naturals de Barcelona\nLa col·lecció petrològica del Museu està formada per exemplars de roques variades de diferents procedències (més de 16.000 registres), una col·lecció de làmines primes per a l’estudi de les roques al microscopi polaritzant (més de 4.000 preparacions), i una col·lecció de 33 grans blocs petris exposada a l’exterior del Museu Martorell (Antic museu de geologia). Dins de la col·lecció de roques s’ha creat una subcol·lecció de sorres que conté aproximadament 250 exemplars.\nL’origen de la col·lecció es remunta als inicis del propi Museu (finals del s. XIX) i ha continuat ampliant-se fins als nostres dies com a resultat del treball de camp de la secció de petrologia i de les donacions d’institucions i personal extern del museu.\nEn la col·lecció de petrologia trobem representats la majoria de tipus de roques conegudes i inclou una bona mostra de: roques plutòniques i volcàniques amb les diferents varietats àcides i bàsiques; roques metamòrfiques (de diferent grau de metamorfisme) i roques sedimentàries (carbonàtiques, silicoclàstiques, evaporítiques, carbons, bauxites,…). Les col·leccions cobreixen un ampli sector geogràfic que comprèn Catalunya (Pirineus, Depressió Central, Serralada Prelitoral, etc) i tot l’estat espanyol, Europa i zones específiques d’Amèrica, Àfrica i Austràlia, on es van fer diverses expedicions durant la dècada dels 60 per recol·lectar roques bàsiques i ultrabàsiques dels escuts precambrians.\nCol·lecció comprada el 30/04/1988 a Pere Antiga i Sunyer que constava de 100 roques. Avui dia la resten 37 roques (d’unes dimensions semblants) i 13 làmines primes de la col·lecció. La localitat d’origen del material està molt ben documentada. La majoria de les mostres són de la regió de França però també n’hi ha d’alemanyes i de la República Txeca. Pel que fa a l’origen geològic la majoria són roques d’origen igni.\nLa col·lecció de Grans Blocs va començar l’any 1905 per iniciativa de Norbert Font i Sagué (1873–1910). Estava formada per 133 grans blocs de roca instal·lats al parc de la Ciutadella, a l’exterior del Museu Martorell. Els exemplars provenien de les pedreres més importants de Catalunya. La col·lecció es va destruir l’any 1929, però el Museu de Geologia conserva una mostra reduïda de cada exemplar. Durant la dècada de 1940, la col·lecció es va reconstruir amb 32 blocs gràcies a la intervenció d’alguns naturalistes catalans. L’any 2003, el departament d’Arquitectura, sector d’Urbanisme de l’Ajuntament de Barcelona es va encarregar de la restauració de la col·lecció i la renovació dels rètols explicatius. La col·lecció que s’exposa actualment està formada per 33 blocs de roques de grans dimensions adossats a la façana principal del Museu Martorell, a més de diverses columnes prismàtiques de basalt, situades als laterals del vestíbul exterior, tal com estaven originalment.\nÉs la col·lecció provinent de la exposició inaugurada el 1904 de Minería y Trabajos hidráulicos de Cataluña e Islas Baleares, con un anexo de carácter internacional para máquinas y material aplicable a las industrias Minera, Metalúrgica, Hidráulica y Eléctrica. Va estar organitzada per Fomento del Trabajo Nacional per a donar a conèixer la riquesa minera de Catalunya i de les Illes Balears. El material va ingressar al Museu el 1905 (Gómez-Alba, 2001). La col·lecció de petrologia té inventariats 32 exemplars, tot ells situats a Espanya. Consta de 22 roques sedimentàries i 10 ígnies.\nEn el 1917 va ingressar al Museu una col·lecció de mol·luscs, geologia i paleontologia donada per Joan Rosals i Corretjer. Actualment la col·lecció de petrologia conserva 101 exemplars de roques d’aquesta col·lecció. Predominen les mostres de Catalunya i de la resta d’Espanya. També hi ha exemplars d’Alemanya i França que són en gran majoria roques ígnies. Dins de les mostres catalanes dominen els pòrfirs les margues i les cornubianites.\nDins de la nombrosa col·lecció geològica i paleontològica que Lluís Marià Vidal i Carreras va donar a la Junta de Ciències Naturals, dipositada al Museu Martorell el 1922, tenim inventariats 235 exemplars. Totes les mostres són de Catalunya, majoritàriament de Lleida i Girona. Destaca l’alta presència de mostres de la Vall d’Aran i de les dues comarques del Pallars. Litològicament predominen les roques orgàniques (53 exemplars), els granits, els marbres i les fil·lites.\nEl Museu és dipositari des de 1925 d’una part de la col·lecció procedent de la Rieal Acadèmia de les Ciències i les Arts de Barcelona. La col·lecció de petrologia, amb 1143 exemplars inventariats, consta d’exemplars de tot el món. Com és d’esperar, per proximitat predominen les mostres localitzades a Europa (aproximadament 900 exemplars) i més concretament les mostres situades a Espanya (524 ex.). Dins d’Espanya les mostres de Catalunya suposen quasi la meitat dels exemplars. Aquesta col·lecció va ser creada per recol·lectors il·lustres. En són exemple en Jaume Almera i Comas (roques predominantment de França), n’Artur Bofill i Poch (roques metamòrfiques de Barcelona), en Ramón de Bolòs i Saderra (roques volcàniques), n’Eduard Fontserè i Riba ( roques vàries de tota Espanya), en Carles de Gimbernat (majoritàriament roques volcàniques i d’Itàlia), n’Antoni Llobet i Vall-Llosera (roques d’Europa –França i Espanya destaquen-, Amèrica i Àfrica) i Joan Artur Maliban i Autet (roques volcàniques de Canàries). Destaquen litològicament les roques d’origen volcànic (343 exemplars) amb una col·lecció àmplia de roques de la Garrotxa i amb la col·lecció de medalles de lava, encunyades per Carles de Gimbernat amb lava del Vesubi. També és important la col·lecció de carbons amb 142 exemplars.\nPer tal de complementar la documentació i la recerca es du a treme, paral·lelament a la col·lecció de roques, la col·lecció de làmina prima. Aquesta col·lecció, amb 4197 exemplars, es pot dividir en dos: la de làmina prima antiga, que va aproximadament des del 1900 al 1950, i la de la làmina prima nova, a partir del 1950. Engloba moltes col·leccions i donants, i la procedència i litologia de les preparacions és molt diversa. Són remarcables la donació d’en Gonzalo Moragas, que és la més gran amb 1.300 preparacions, i la donació de Norbert Font i Sagué, que és la més particular. Des de 1998 a 2004, quan funcionava laboratori de Làmina Prima del museu, la col·lecció es va enriquir amb múltiples noves preparacions.\nLes tres principals fonts d’ingrés que amplien, dia a dia, la col·lecció petrològica del museu són:\nLes aportacions de la recol·lecció dels conservadors responsables, ja sigui a través de mostres de camp recol·lectades per a projectes d’investigació o de la recol·lecció dirigida a omplir els buits geològico-geogràfics de la col·lecció.\nLes donacions per part d’institucions i persones externes al museu. Qualsevol donació ha de disposar d’un mínim d’informació per a que sigui acceptada pel museu. Habitualment, la donació d’una col·lecció petrològica va associada a la d’una mineralògica. Personatges il·lustres com Jaume Almera, Marià Faura, Pius Font, Gonzalo Moragas, Joan Rosals, Baltasar Serradell i Lluís Marià Vidal, han fet donacions al museu.\nLa col·lecció també acull mostres fruit de la realització d’una tesi doctoral, un projecte de final de carrera o un projecte de recerca. D’aquesta manera tot aquest material ben documentat i amb publicacions associades té l’oportunitat d’estar obert a la consulta i de conservar-se en unes condicions apropiades.\nTot i que en general la col·lecció de petrologia no requereix cap conservació especial, s’ha iniciat un procés d’adequació d’aquesta que consisteix en la neteja i condicionament adequat de les mostres i en la protecció de la informació associada. Aquest acció garanteix una millor conservació i consulta del material. Cal fer esment a les roques salines, que en alguns casos caldrà preparar amb una capa protectora i mantenir aïllades de la humitat en vitrines o pots especials.\nTanmateix, es realitzen làmines primes de les mostres, és a dir seccions de les roques d’unes 30 micres de gruix, amb l’objectiu d’estudiar-les mitjançant un microscopi de polarització i donar-ne una classificació fiable. Un dels projectes en el punt de mira d’aquesta secció, que es durà a terme juntament amb la secció de paleontologia, és la de la reactivació del laboratori de preparació de làmina prima.


Creació i adscripció de l’Escola Doctor Robert a la Universitat Autònoma de Barcelona\nInici > Notícies > Creació i adscripció de l’Escola Doctor Robert a la Universitat Autònoma de Barcelona\nEl proppassat 13 de novembre es constituí el Consell Acadèmic i el Comitè Directiu de la recentment creada Escola Doctor Robert, adscrita a la Universitat Autònoma de Barcelona, amb l’objectiu d’oferir estudis universitaris oficials.\nL’Escola deu el seu nom al Doctor Bartomeu Robert i Yarzábal. Inicialment creada per la Fundació Doctor Robert, després del procés de fusió entre aquesta institució, la Fundació Josep Laporte i la Fundació Institut Català de l’Envelliment, l’Escola és gestionada per la Fundació Salut i Envelliment UAB.\nEl curs acadèmic s’inicià el passat 1 d’octubre amb la posada en marxa del Màster Universitari en Medicina Transfusional i Teràpies Cel·lulars Avançades (Transfusion Medicine and Advanced Cell Therapies). Actualment es troben en procés d’aprovació nous estudis universitaris oficials de l’àmbit de les ciències de la salut i del de les polítiques socials.\nD'esquerra a dreta: Montserrat Balagueró, Adjunta a la Gerència per a la FUAB i la Formació Continuada; Antoni Salvà, director de la Fundació Salut i Envelliment; Vicent Fonollosa, Director del Departament de Medicina de la UAB; Miquel Vilardell, Director de l'Escola Doctor Robert; Manel Armengol, Degà de la Facultat de Medicina de la UAB; Maria Dolors Bernabéu, Directora del Departament d'Infermeria de la UAB; i Maria Nolla, Cap d'Estudis de l'Escola Doctor Robert.


La jornada del dia 26 la protagonitzen la Tarda guillada i la Revetlla de Festa Major\nFires i festes // 25/07/2019 - 19:05h\nEn un dels dies amb més activitats de Les Santes, també hi destaquen els concerts de Gabriel Amargant, JazzCat i Roger Mas\nSi bé el 25 de juliol és el dia més conegut de Les Santes arreu, amb la Nit Boja que atreu cada cop més visitants, i el 27 és la Diada de Santes amb alguns dels seus actes més emblemàtics, el 26 no deixa de ser el dia amb més propostes, algunes de les quals amb moltíssima entitat pròpia. És el dia de la Tarda Guillada, la ‘Nit Boja’ a escala infantil que reprodueix el Desvetllament, el correfoc i la Ruixada perquè els més petits en puguin gaudir. Una de les grans invencions dels darrers anys a la festa que s’ha consolidat plenament. També serà un dia per gaudir de la música en viu amb propostes molt potents com ara el concert de Roger Mas i la Cobla Sant Jordi, o del nou Escenari Maresme, que dona veu a grups locals de qualitat i molt prometedors.\nLa jornada comença al migdia, a les 12h al pati de les Esmandies amb el concert de Gabriel Amargant Trio. El saxofonista i clarinetista argentoní Gabriel Amargant presenta el seu nou projecte, “Aire”. Després de l’èxit de “First Station” i “And Now for Something Completely Different”. Amargant presenta un recull de noves composicions originals que beuen de diverses influències musicals.\nA la mateixa hora al pati de la Residència Sant Josep hi tindrà lloc el Concert de Barram que enguany el protagonitza el grup JazzCat. El que el grup converteix melodies populars catalanes en peces modernes de jazz, però també boleros, tangos, rumbs... En acabar el concert, cercavila amb els músics fins a la plaça de Santa Maria per a l’inici de la Barram i repicada de campanes.\nI a les 6 de la tarda arriba el moment de la tarda més boja de totes, la Tarda guillada. Un calc de la Nit boja de la nit anterior pensada pels més menuts. Començarà amb el De Parranda!, que com va passar la nit del 25 en el Desvetllament Bellugós, ara serà la canalla qui baixarà per la Riera des e l'Ajuntament fins a la plaça Santa Anna amb la Família Robafaves al so de ‘El Bequetero’ i comptant fins a 15. A continuació tindrà lloc la Convidada de la Família Robafaves amb la música plena de ritmes jamaicans de The Penguins. Reggae per xics. Una hora per ballar mentre els petits agafen forces a base de suc de taronja i galetes. Acabada la convidada, tornada de nou a l’Ajuntament amb els gegants i ‘El Bequetero’.\nI a les 20h des de l’Ajuntament, el Correguspira. El correfoc infantil el protagonitzen com sempre el Dragalió i la Momeroteta, que enguany han convidat els Diablons de Mataró, la Polseguereta d’Argentona i la Bibrieta “La Serrallenca” de Tarragona. Tot seguit a la Pujada Tabaladeta, els tambors dels músics de les comparses del Dragalió i la Momeroteta acompanyaran les famílies fins a l’espai firal del Parc Central on hi tindrà lloc la Ruixadeta. La llum, la música i l’aigua seran els protagonistes d’aquest punt i final de la Tarda Guillada, igual que la nit anterior a la Ruixada, però ara a una hora menys intempestiva i adaptat al públic infantil.\nL'Espai Familiar de Santes, a la seva nova ubicació del Nou Parc Central, acollirà a les 18 i 20h l'espectacle de titelles de Binixiflat basat en un conte popular rus “El peix d’or”. A les 19 i 21h, “Cop de Rock”: Aula de Teatre i Origen Produccions porten a l’escenari una versió d’aquest espectacle musical de Dagoll Dagom que ret homenatge al rock català dels anys 90, amb cançons de Sau, Sopa de Cabra, Lax’n’Busto, els Pets, Ja t’ho diré, Gossos i Brams. I finalment a les 22.45h, l'argentonina Alba Sasrraute protagonitzarà “Desvariacions d’Otel·lo”, espectacle de circ i clown basat en el drama de Shakespeare.\nA l'escenari de l'Espigó, Roger Mas i la Cobla Sant Jordi oferiran un dels concerts més especials d'aquestes festes. El singular repertori del cantautor solsoní es presenta interpretat per una de les cobles més sòlides i de major projecció del moment. La incorporació de la sonoritat de la doble canya, així com d’un metall ajustat, embolcallen les seves cançons.\nEl concert Escenari Maresme, a les 22h a la plaça Santa Anna, donarà cabuda als grups emergents de la comarca. Hi acturan Cine Núria (a la foto) The Outside Hours, Talcö, i Playback Maracas.\nI finalment el Parc Central serà l'escenari de la Revetlla de Festa Major. El ball començarà amb Saphie Wells & The Swing Cats (a la foto), que interpreten temes clàssics de jazz i swing dels anys 30 i 40. Tot seguit, la Fundación Tony Manero portaran la seva proposta disco-fun a l’escenari del Parc. Els seguiran la Ghetto Orquestra, amb un repertori contundent de versions. I per acabar la nit, sons africans amb El Tornado (DJ Set).


Retinopatía Diabètica – MG Òptics – Centre de Salut Visual\nPúblicado en 18/05/2018 01/06/2018 por admin\nLa Diabetes és una enfermetat en la qual el cos és incapaç de mantenir uns bons nivells de glucosa en sang. La Retina és una capa de l´ull situada a la seva part posterior, molt important per a la visió. Les persones amb Diabetes poden manifestar diferents alteracions oculars, com Cataractes, Glaucoma o, la més important, Retinopatia Diabètica, la qual afecta als petits vasos sanguinis de la Retina afectant a la visió i podent provocar ceguessa.\nAmb freqüència una persona no és conscient que té l´enfermetat fins que la seva visió està molt afectada.\nDonat la seva gravetat, des de MG Òptics recordem a la població amb Diabetes, la importància de fer els controls pertinents amb l´oftalmòleg, on evaluarà l´estat de la seva Retina, i a tota la població amb Diabetes i sense de fer les\nrevisions visuals anuals amb el seu Òptic-Optometrista de confiança, el qual, com a profesional de la visió, està capacitat per detectar qualsevol anomalia visual i assessorar-lo com correspongui ja que quant més aviat es detecti un problema ocular millor pronòstic té.\nA MG Òptics estem al seu servei per cuidar de la seva salut visual.\nPublicado el NoticiesEtiquetado con anomalia visual, ceguessa, Diabetes, MG Òptics, oftalmoleg, Retina, Retinopatía Diabètica, revisions anuals, visió


Rocío Carrasco relata l'infern que ha viscut amb Rocío Flores: «No em peguis!»\nHo hem pogut veure a l'avançament del proper episodi de la seva docusèrie, que s'emetrà aquest dimecres\nper María Merino 26/04/2021 11:15h\nDimecres passat es va viure un moment històric a la televisió: Rocío Carrasco, després de molt de temps, tornava a seure en directe en un plató. Ho feia per resoldre dubtes sobre els aspectes que fins al moment havia explicat a la seva sèrie documental i també per respondre a tots aquells que l'havien criticat, com Alessandro Lequio o Rosa Benito. A més, va deixar al descobert les mentides de la seva filla, Rocío Flores, i va donar algunes pinzellades de la pallissa que aquesta li va clavar fa anys. No obstant això, a l'avançament del proper episodi de la docusèrie es pot veure com Rociíto entra de ple en aquesta situació violenta i dramàtica. El seu relat és realment esgarrifós.\nRocío Carrasco sentia pànic\nDissabte a la nit, a 'Sábado Deluxe' es va emetre el tràiler de l'episodi número 8 de la docusèrie de Rocío Carrasco, que s'emetrà aquest dimecres, 28 d'abril, a partir de les 22:00, i que porta per títol 'Por'. Abordarà els fets de la vida de Carrasco ocorreguts entre juny de 2006 i juliol de 2012. L'avançament comença explicant que ella sentia autèntic pànic pels dilluns en què els seus fills, Rocío i David, tornaven de casa del seu pare, Antonio David. I ho explica dient: «M'agafen atacs de pànic, m'agafen atacs d'angoixa». En aquest punt, la protagonista explica com va ser un d'aquests retorns. Diu que «la nena, quan em veu, en comptes de fer-me dos petons, em diu: «No saps el que t'espera».\nEn aquest moment, entra de ple al conflicte que va acabar desencadenant la pallissa que Rocío Flores li va propinar. Una jove que «comença a increparme: "Que sàpigues que al setembre a aquesta casa no m'hi porta ni un jutge ni ton pare ni ta mare, que estan sota terra"». Així mateix, en l'avançament, Rocío Carrasco explica que la seva filla «no es podia permetre a si mateixa tenir cap tipus de sentiment bo per mi. Ella sempre havia d'anar a casa del seu pare amb informació, amb alguna cosa, amb algun tipus de dada».\nDe la mateixa manera, narra com la jove li va començar a pegar: «Mentre em pega, va cridant. Crida i crida "No em peguis, no em peguis!"». Una situació esfereïdora sobre la qual la protagonista de la docusèrie diu: «Jo la mirava, i era ella la que m'estava pegant a mi. I quan la veia cridar "No em peguis!", em va passar com una pel·lícula pel cap. Jo sabia que això obeïa a una cosa que no era normal».\nFinalment, l'avançament de l'episodi acaba amb la trucada que Rocío Flores, després d'atonyinar la seva mare, fa al seu pare. Trucada que el xòfer que la va portar a l'escola va presenciar i va relatar davant la justícia. En concret, explica les paraules que la jove va dir a Antonio David: «Papa, ja està fet».\nLes primeres reaccions a l'avançament\nDesprés de l'emissió d'aquest avançament, les reaccions no s'han fet esperar. La primera ha estat la del presentador Jorge Javier Vázquez, qui al plató de 'Sábado Deluxe' ha fet l'afirmació següent: «La Rocío Carrasco ha explicat coses complicadíssimes. El que explicarà dimecres és duríssim i ha arribat el moment —elevo aquesta petició a la direcció— que no se'ns deixi debatre a la babalà sobre un tema tan important». És més, ha afegit: «Crec que només pel fet de sortit a la televisió no estem capacitats per a opinar sobre tot. És un tema molt seriós com per desviar l'atenció sobre temes que no hi tenen res a veure. [...] Demano que, per la importància que té aquest tema, el tractin especialistes, almenys a 'Sálvame'».\nAixí mateix, els espectadors s'han quedat horroritzats per l'episodi violent que va tenir Carrasco com a víctima i han publicat missatges a les xarxes socials al respecte, com ara aquests:\n«Si a mi veure això em fa venir ansietat... Imagina't a ella, que és la que realment ho ha viscut. És molt dur».\n«Que fort em sembla! Mare meva, com pot haver tanta maldat en aquest món? Se'm posen els pèls de punta. Pobra Rocío Carrasco».\n«La 'nena' ja es va delatar quan va trucar al programa feta una energúmena el dia que es va emetre el primer capítol i no la van deixar entrar. I poc després, amb veu angelical, "Mama, agafa el telèfon i truca'ns...". És de pel·lícula de terror».\n«Cada vegada és pitjor, i que el pare s'escapoleixi... és intolerable».\n«Horrorós. I encara hi ha gent que justifica l'Antonio David Flores. Vull viure en un país normal».\n«No soc la seva mare i davant d'aquest relat sento pànic. I encara no entenen per què aquesta dona no està preparada per parlar amb la seva filla? La Rocío és una mare, no un sac de boxa al qual poden donar cops de puny quan vulguin i sense cap conseqüència».\nSálvame Telecinco Rocío Carrasco Rocío Flores Antonio David Flores


Per l'abril no et treguis ni un fil. Dimarts de canvi de temps • Ràdio Capital de l'Empordà\nAquest dimarts arriba un canvi de temps que farà que deixem enrere el domini del temps assolellat dels dies anteriors.\nAvui un cel entre mig i força ennuvolat sobretot a partir de migdia i tarda, quan de fet és possible algun ruixat. L’aspecte més destacat serà el descens tèrmic, si ahir vam superar els 20ºC al Baix Empordà, arribant als 23 ºC a la Bisbal d’Empordà, avui la temperatura màxima quedarà estroncada als 15/16 ºC. Entrada d’aire fred que arriba a partir d’aquest migdia i ens acompanyarà demà amb un ambient que ens tornarà a recordar a l’hivern. També amb vent de Tramuntana que provocarà alteració marítima a la costa amb maregassa.\nDemà primeres hores del matí amb cel encara entre mig i força tapat però el sol s’imposarà durant la resta de dia i tarda. Això sí, amb un ambient relativament fred, mínimes de 3 a 5 ºC, màximes que quedaran per sota els 15 ºC i el vent del nord anirà perdent intensitat.\nDijous l’ambient assolellat ajudarà a pujar la temperatura, però a mitjà termini entre finals de setmana i principis de la que ve alguns mapes indiquen que la pluja i noves baixades de la temperatura podrien acompanyar-nos, així que de moment millor no fer el canvi a roba d’estiu, perquè com diu la dita per l’abril no et treguis ni un fil.\nArticle anteriorBegur vol promoure la visibilitat del col·lectiu transgènere\nArticle següentSupermatí – 06 abril 2021


DUES SETMANES DE MúSICA CLàSSICA ‘NONSTOP' A BARCELONA\nLa ciutat celebra la primera edició d'aquest festival amb 50 concerts dins i fora de les sales\nLa idea de situar Barcelona al mapa europeu de la música clàssica es va començar a gestar fa una mica més de tres anys i el projecte, promogut per Barcelona Global, va rebre el nom de Barcelona Obertura. Es tractava d'impulsar la coordinació dels principals promotors de música clàssica per impulsar una agenda de concerts interessant per als melòmans locals i especialment els estrangers. Una de les principals iniciatives per aconseguir-ho s'ha plasmat finalment en el Barcelona Obertura Spring Festival, que es farà entre el 4 i el 17 de març i que concentrarà en dues setmanes una potent oferta musical de 50 concerts, 17 dels quals seran en sales de concerts de l'Auditori, el Palau de la Música i el Liceu, i 33 s'obriran –gratuïtament– a un bon nombre d'espais dels deu districtes de la ciutat: de Nou Barris a Hostafrancs, de l'antiga presó Model a la Casa Vicens de Gaudí.\nBarcelona és un referent de la música, i l'èxit, any rere any, de festivals com el Primavera Sound o el Sónar ho demostren. I la clàssica? La veritat és que no ho té fàcil per situar-se com a ciutat de destí davant d'altres capitals indiscutibles, com ara Viena, París, Londres o Berlín, per citar-ne algunes. “Però tenim un gran avantatge: podem fer el trànsit entre una sala de concerts i una altra en un còmode passeig, sense estar sota zero, i podem fer un mos a la terrassa d'un restaurant”, afirmava el president de Barcelona Obertura, Ramon Agenjo. El festival neix després de diversos anys en què Barcelona Obertura ha ofert paquets de concerts de música clàssica –ja programats pel Liceu, l'Auditori i el Palau i Ibercàmera–, concentrats en dates molt properes.\nEl festival de moment continua amb aquesta filosofia i la programació és la ja prevista en aquestes tres sales, tot i que amb ajustos en els calendaris per concentrar-los en dues setmanes i propiciar, per exemple, que coincideixin en molts pocs dies el baríton Matthias Goerne al Palau (7 de març); l'òpera Rodelinda, de Händel, amb figures de la lírica com el contratenor Bejun Mehta i la soprano Lisette Oropesa al Liceu (8 de març), i el director Kent Nagano al capdavant de l'OBC i amb el pianista Jean-Yves Thibaudet al piano a l'Auditori (9 i 10 de març). O que es pugui assistir a un recital d'una de les veus actuals, com la de la soprano Iréne Theorin al Liceu (14 de març), o a una versió especial de la Novena simfonia de Beethoven a l'Auditori, amb l'OBC, el seu director titular, Kazushi Ono, i l'Agrupación Señor Serrano (15,16 i 17 de març).\nLa música saluda l’estiu\nEls programadors de les tres institucions musicals coincidien a afirmar, en la presentació del festival, que el que es vol no és només aconseguir dues setmanes de programacions i intèrprets excel·lents, sinó tenir una idea i un concepte definit de quin tipus de festival es pretén fer en edicions futures: “De moment hem aconseguit sinergies entre tres institucions que fins ara sempre han programat cadascuna per la seva banda”, apuntava Víctor Medem, director del projecte.\nPerò si és important l'èxit que tingui el festival a l'interior de les sales de concert, no ho és menys que la ciutat, en el seu conjunt, també se'l faci seu. Perquè excepte en comptades excepcions, com el concert a la platja de l'OBC, la funció del Liceu a la fresca i els dos de la Mercè, la música clàssica no acostuma a sortir de les sales de concerts i és una gran desconeguda per a bona part de la ciutadania. De fet, aquesta va ser una de les condicions de l'Ajuntament per col·laborar en la iniciativa. Dels dos milions d'euros de pressupost del festival, uns 300.000 els aporta el Consistori: “La idea del Barcelona Obertura va semblar interessant perquè, d'una banda, atreu un turisme cultural de qualitat i, de l'altra, amb l'expansió en els concerts oberts s'aconsegueix redistribuir aquest esforç”, apunta Joan Subirats, comissionat de Cultura, que assenyala que el sí a la idea va partir del seu antecessor en el càrrec, Jaume Collboni. Els 300.000 euros que es destinen provenen de la taxa turística.\nA l'Obertura City+, nom del festival que agrupa 33 concerts gratuïts –per reservar les entrades a www.barcelonaobertura.com– destaquen instrumentistes com el violoncel·lista Pau Codina, que tocarà a l'antiga presó Model (7 de març) i a la Casa Batlló (8 de març); la soprano Mercedes Gancedo, que actuarà al Centre Cívic Torre Llobeta (9 de març); el Cosmos Quartet, al Monestir de Sant Pau del Camp (9 de març), o la marató de concerts que es farà a diferents espais del MNAC el 16 de març.


Permesa l'obertura de bars d'oci nocturn i discoteques en la fase 3 de desescalada — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Permesa l'obertura de bars d'oci nocturn i discoteques en la fase 3 de desescalada\nEl govern espanyol ha tornat a rectificar i finalment permet la reobertura de bars d'oci nocturn i discoteques en fase 3, a la qual entra aquest dilluns la regió de l'Alt Pirineu i Aran. Així ho indica el Butlletí Oficial de l'Estat publicat aquest dissabte, que permet la posada en marxa d'aquests establiments només amb un 30% de l'aforament. Tanmateix, avisa que si hi ha pista de ball, no es podrà utilitzar per ballar. "A l'espai es podran instal·lar taules o agrupacions de taules, però no es podrà dedicar al seu ús habitual", assegura l'ordre del govern espanyol.\nLa decisió arriba una setmana després que el BOE publiqués que en fase 3 podrien obrir al 50% locals de restauració i hostaleria "tret de discoteques i bars d'oci nocturn". La mesura va provocar fortes queixes del sector i, finalment, s'ha fet marxa enrere.\nA banda de l'Alt Pirineu, aquest dilluns també entren a la fase 3 les Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona, que d'aquesta manera recuperen la llibertat de desplaçaments entre ambdós territoris, des d'on també es pot accedir ja a les comarques del Garraf i l'Alt Penedès. Una mobilitat que es preveu que també es reactivi finalment per a les comarques pirinenques si el proper dilluns dia 15 se sumen a aquesta etapa la Catalunya Central i Girona, que dilluns passat tot just van entrar a la fase 2.\nEn canvi, els desplaçaments a l'Àrea Metropolitana i a la regió de Lleida no es preveu que es puguin fer fins almenys d'aquí a quinze dies, tenint en compte que ara tot just entren a la segona fase.\nQuè més es pot fer a la fase 3?\nAquesta nova etapa permet reunions de fins a 20 persones –sempre mantenint les distàncies de seguretat- i l’obertura de barres de bars o l’ampliació de l’aforament de les terrasses exteriors de fins al 75%.\nDes d'ara poden obrir tots els comerços independentment de quina sigui la seva superfície –a les altres fases es permet l'obertura de només 400 metres quadrats de l'establiment- al 50% de la seva capacitat i s'obriran centres recreatius turístics, zoològics i aquaris amb un aforament del 50%. També es poden fer activitats culturals en biblioteques i museus i activitats de lleure dirigides a joves i infants.\nTota la informació pràctica dels canvis i de què es podrà fer, es pot trobar en aquest enllaç a la pàgina web del Departament d'Interior de la Generalitat de Catalunya: https://bit.ly/3hc6Sau.\nAmpliació | Novetats de la #fase3 de desescalada, a la qual han entrat aquest dilluns les regions de l'#AltPirineu i #Aran, #TerresdelEbre i #CampdeTarragona. + info: https://t.co/4tsJfqCIDS#LaSeu #AltUrgell #Pirineu pic.twitter.com/LVZ9LkgmXC\n— RàdioSeu (@RadioSeu) June 8, 2020\nObertura de fronteres l'1 de juliol\nD'altra banda, el govern de Pedro Sánchez ha reiterat que no aixecarà les restriccions per als viatgers europeus fins a l'1 de juliol. Tot i que gran part de la Unió Europea haurà reobert ja les seves fronteres internes el 15 de juny, l'Estat espanyol es manté entre la minoria d'estat que insisteix a fer-ho més tard. Cal recordar que l'obertura de la frontera amb Andorra (al riu Runer) i dels diversos punts fronterers amb França depèn d'aquesta decisió.\nMentre països com Alemanya, França, Bèlgica o Grècia ja deixaran circular turistes a mitjan juny, i Itàlia ja ho ha fet efectiu, les fronteres espanyoles no s'obriran encara aquest mes. D'altres, com un grup de països de l'est, només han obert les fronteres als seus veïns i encara no concreten quan obriran les portes a la resta\nDes de Brussel·les celebren que la majoria d'estats permetin la lliure circulació a l'espai Schengen el 15 de juny i han demanat a les capitals que a finals de juny ja ho facin totes. Tanmateix, alguns estats no s'hi han compromès. En contra del criteri de la Comissió Europea, que sempre s'ha oposat al tancament de fronteres per frenar la pandèmia, la majoria de governs europeus van optar al març per blindar-se totalment sense gaire coordinació. Les darreres setmanes l'executiu europeu ha incentivat aquesta cooperació entre estats, que no s'està complint del tot.\nPer exemple, el govern portuguès va criticar l'espanyol per anunciar la reobertura de fronteres el 22 de juny sense avisar. Un anunci que després l'executiu de Sánchez va rectificar, tot assegurant que seria l'1 de juliol.\nMultes per no dur mascareta\nEn un altre ordre de coses, no dur mascareta en els termes estipulats, és a dir, quan no sigui possible mantenir la distància de seguretat, d'entre un metre i mig i dos metres, tant a l'aire lliure com en espais tancats, podria suposar una multa de 100 euros durant la "nova normalitat" posterior a la fase 3 de la desescalada. Així ho indica un esborrany del decret llei redactat pel govern espanyol per regular aquest escenari post crisi de la COVID-19.\nLa mascareta també serà obligatòria, com ara, a tots els mitjans de transport. Al vehicle particular no ho serà quan els que hi viatgin convisquin al mateix domicili. Incomplir aquests preceptes serà considerat, si l'esborrany tira endavant, una infracció lleu.


About: Christian Andreas Doppler\nChristian Andreas Doppler (Salzburg, 29 de novembre de 1803 - Venècia, 17 de març de 1853) va ser un matemàtic i físic austríac. Principalment conegut per la seva hipòtesi sobre la variació aparent de la freqüència d'una ona percebuda per un observador en moviment relatiu enfront de l'emissor. A aquest efecte se li coneix com a efecte Doppler.\nCimitero di San Michelle\nMoving the Stars: Christian Doppler, His Life, His Works and Principle, and the World After\nChristian Andreas Doppler (Salzburg, 29 de novembre de 1803 - Venècia, 17 de març de 1853) va ser un matemàtic i físic austríac. Principalment conegut per la seva hipòtesi sobre la variació aparent de la freqüència d'una ona percebuda per un observador en moviment relatiu enfront de l'emissor. A aquest efecte se li coneix com a efecte Doppler. Christian Doppler va néixer en el si d'una família austríaca de paletes establerts a Salzburg des 1674. El pròsper negoci familiar va permetre construir una elegant casa a la Hannibal Platz (actualment Makart Platz) a Salzburg que es conserva en l'actualitat i on va néixer Christian Doppler, el qual, a causa de problemes de salut, no va poder seguir la tradició familiar. Christian Doppler va estudiar física i matemàtiques a Salzburg i Viena. El 1841, després d'uns anys com professor assistent a Viena, va començar a impartir classes d'aquestes matèries a la Universitat de Praga. Un any més tard, a l'edat de 39 anys, va publicar el seu treball més conegut en el qual hipotetitzava sobre l'efecte Doppler. Durant els seus anys com a professor a Praga va publicar més de 50 articles en àrees de matemàtiques, física i astronomia. Durant aquest temps no va tenir gran èxit com professor o com matemàtic amb la notable excepció de l'admiració cap a les seves idees professada per l'eminent matemàtic Bernard Bolzano. La seva carrera com a investigador a Praga va ser interrompuda per la revolució de març de 1848 i Doppler va haver de deixar la ciutat traslladant-se a Viena. El 1850 va ser nomenat director de l'Institut de Física Experimental de la Universitat de Viena però la seva sempre fràgil salut va començar a deteriorar-se. Poc després, a l'edat de 49 anys, va morir d'una malaltia pulmonar mentre intentava recuperar-se a la ciutat de Venècia. (ca)\nChristian Andreas Doppler (Salzburg, 29 de novembre de 1803 - Venècia, 17 de març de 1853) va ser un matemàtic i físic austríac. Principalment conegut per la seva hipòtesi sobre la variació aparent de la freqüència d'una ona percebuda per un observador en moviment relatiu enfront de l'emissor. A aquest efecte se li coneix com a efecte Doppler. (ca)\nChristian Andreas Doppler (ca)\nfreebase:Christian Andreas Doppler