Bloc de l'escola Joan Maragall » Projecte Educatiu de Centre (PEC)\nL’ESCOLA. ELS SEUS ORÍGENS. LA SEVA HISTÒRIA.\nEl CEIP Joan Maragall es va construir dins del programa del pla d’urgències de l’any 1977, com a demanda de l’alta població infantil que en aquest temps hi havia en el cinturó industrial de Barcelona.\nEl centre va iniciar el seu funcionament el curs 1978/79 amb una població de 4 i 5 anys de 283 alumnes i la resta, 213 d’un total de 497 d’Educació General Bàsica (EGB).\nL’escola és un centre de doble línia però inicialment no va tenir l’estructura que li corresponia, perquè havia de donar resposta escolar a l’esmentada població. Per tant, es va iniciar amb 6 grups de 4 anys i 5 grups de 5 anys, tots ells amb una mitjana de 27/28 alumnes per aula.\nPer l’altre extrem, és a dir el 8è d’EGB va començar amb 6 alumnes que tenien l’aula ubicada a la secretaria de l’escola.\nAquest primer any no es tenia l’edifici de pàrvuls construït.\nL’edifici de pàrvuls es posa en funcionament durant el primer trimestre del curs 1979-1980, just al finalitzar la seva construcció.\nEl curs 1981-1982 es posa en funcionament el menjador escolar.\nTambé el curs 1981-1982 hi ha dues aules habilitades a 500 m. de l’escola, en l’antic edifici de l’escola “Santa Teresa” que es compartien amb aules de guarderia municipal.\nEl curs 1982-1983una d’aquestes aules va passar al barracó del c/Molí, embrió del futur CEIP Can Vidalet. Inicialment en aquest espai cada centre del barri hi tenia una aula habilitada\nEn els anys següents es va iniciar el procés d’adequació a l’estructura oficial del centre, que va durar 10 anys. Fins al curs 88/89, l’estructura de 2 aules per nivell no es va assolir.\nEl curs 91/92 també va ser significatiu amb l’implantació de l’escolarització de nens i nenes de 3 anys, la qual cosa va implicar una modificació estructural de la distribució d’espais.\nLa configuració definitiva del centre no va quedar completament definida fins la desaparició dels cursos de 7è i 8è de l’escola com a conseqüència de la conversió en un centre de primària d’acord amb la Llei Orgànica General del Sistema Educatiu (LOGSE)\nL’abundant població infantil de l’inici del centre era la conseqüència d’un barri obrer amb un percentatge de castellano-parlants del 99%, d’origen majoritàriament immigrant.Un barri amb un índex d’atur elevat.\nAl llarg dels anys aquesta situació s’ha anat homogeneïtzant, donat que l’índex d’atur ha disminuït d’acord amb els temps que corren. A més, el percentatge de mares i pares nascuts a Catalunya és cada vegada més alt.\nDes del curs 1998–1999 s’ha constatat un augment significatiu d’estrangers en la procedència del seu alumnat. De tenir-ne 2 aquest curs, ha passat a tenir-ne 54 en el curs 2001-2002 fins arribarals 109 aquest curs 2004-2005. Aquesta nova situació i el fet de que la matriculació d’aquests alumnes s’ha fet pràcticament sempre al llarg de tot el curs escolar i no a l’inici d’aquest, com hauria estat lo desitjable, ha dificultat en gran manera els processos d’adaptació i integració així com els d’aprenentatge d’aquests alumnes.\nLa manca de recursos sistematitzats, d’una organització coordinada i consensuada que indiquessin com s’ha d’actuar en cada moment, van provocat una improvisació d’actuacions amb bons resultats (segons els casos), però a la vegada un desgast del professorat que a curt termini condueix al desànim.\nLa convocatòria de Plans Estratègics pel Departament d’Educació va fer plantejar la participació del centre amb la finalitat de que fos el revulsiu que servís per posar ordre a tot el que s’ha elaborat durant els últims anys i a aconseguir un instrument que sigui útil a l’hora d’afrontar aquesta nova realitat Intercultural, reflex de la societat actual.\nEn el curs 2004-2005 s’ha aconseguit per primera vegada tenir una plantilla de professorat mínima per donar resposta a moltes de les inquietuds fonamentalment relacionades amb l’atenció a la diversitat.\nEl curs 2007-2008 s’inicia el procés d’adaptació a la LOE i als seus nous currículums en el cicle inicial d’educació primària culminant-lo en el curs actual 2009-2010.\nAquest curs 2009- 2010 vindrà marcat per dues circumstàncies importants. Una de caràcter intern, com és l’inici d’un Pla estratègic d’autonomia de Centre i una altre de caràcter més general com és l’inici de l’aplicació de la nova llei d’Educació Catalana (LEC).\nASPECTES DESCRIPTIUS DEL CENTRE.\nEs tracta d’un centre públic depenent del Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya, on s’imparteix el segon cicle d’educació infantil i educació primària.\nL’escola va ser creada i posada en funcionament l’1 d’octubre del 1978.\nEdifici central: Planta baixa i dues plantes\n14 Aules de classe\nSala de professors i visites\nDespatxos Direcció, Cap d’Estudis i Secretaria.\nSanitaris professors, alumnes i personal\nDespatx de la psicòloga\nEdifici parvulari: Planta única\n4 aules de classe\nSanitaris professors i alumnes\nDespatx tutoria i per grups de reforç\n2 vestidors: nens i nenes\nDutxes, wc i lavabos\nPERSONAL DEL CENTRE A L’INICI DEL CURS 2009-2010\n6 Mestres tutors/es d’educació Infantil\n2 Mestres de suport d’educació infantil\n14 Mestres generalistes de primària\n1 Mestre especialista d’anglès ocupant la direcció\n2,5 Mestres especialistes d’anglès\n2 Mestres especialistes d’educació física\n2 Mestres especialistes d’educació especial\n1 mestre tutor/a SIEI\n1 Mestre especialista de Música\n1 Auxiliar d’educació especial\n1 Educadora SIEI\n9 monitors de menjador\n2 Monitors d’acollida matinal\nAltre personal amb dedicació horària parcial\n1 Psicòloga de l’EAP\n1 Logopeda de l’EAP\n1 Treballadora familiar de l’EAP\n1 Assessora LIC\n1 Suport per alumnes amb dèficit visual (ONCE)\nACTIVITATS QUE ES FAN A L’ESCOLA.\nEs potencia la participació de tothom en la vida escolar: alumnes, famílies, mestres i personal no docent. A l’escola s’organitzen tot un ventall d’activitats:\nPiscina gratuïta per alumnes de 1r. primària\nConsiderem que totes aquestes activitats aconsegueixen complementar la resta d’activitats educatives i formatives i contribueixen a crear un bon clima de convivència, de col·laboració i de relació.\nLA RELACIÓ AMB ELS PARES I LES MARES.\nDes del nostre punt de vista l’educació dels nois i de les noies s’aconsegueix amb la col·laboració de la família o representants legals i l’escola.\nLa família rep informació del professorat respecte a l’activitat i al progrés del seu fill i/o la seva filla, i a la vegada ha d’aportar informació tant de l’entorn familiar com del nen o la nena per tal que l’acció educativa pugui establir estratègies conjuntes.\nLa relació del professorat amb les famílies de l’alumnat s’estableix mitjançant les reunions, les entrevistes , els informes, les circulars, els dossiers i els treballs.\nCal destacar la intenció d’establir un clima de cooperació mútua entre la família i l’escola, a fi d’incidir positivament en el creixement global de l’alumne/a.\nUna altra relació que s’estableix amb les famílies és a través de l’AMPA, que té un paper molt important a l’escola. A més a més de col·laborar en tots aquells aspectes competencials, aquesta s’encarrega d’organitzar i portar a la pràctica tot un seguit d’activitats extraescolars.\nL’escola és una entitat que està oberta i es relaciona amb altres entitats del barri i/o la ciutat com ara: la biblioteca, el centre de recursos, altres escoles i l’Ajuntament, així com la col·laboració amb programes de Salut Escolar, Educació Vial, Tallers de medi ambient, Activitats esportives, etc.…\nÉs important tota possibilitat de contactar amb la realitat (de manera que permeti consolidar, experimentar, o adquirir nous coneixements). Per tant, el barri, la natura, els serveis i el medi que envolta l’escola en general, són espais que tenim en compte ja que pensem que contribueixen a la formació integral del nen i/o la nena.\nLA SITUACIÓ LINGÜÍSTICA.\nLa normalització lingüística de l’escola arrenca dels objectius assenyalats al Decret 95/92 del 28 d’abril.\nL’escola garanteix el coneixement i domini de les llengües habituals de comunicació i relació en el nostre medi.\nSobre la llengua catalana, s’ha de conèixer i utilitzar correctament tant oralment com per escrit i s’ha d’emprar com a llengua vehicular i d’aprenentatge.\nLa llengua castellana s’ha de conèixer a nivell oral i escrit per poder utilitzar-la com a font d’informació i vehicle d’expressió.\nLa llengua estrangera s’introdueix a P5 amb la intenció que l’alumne pugui comprendre i expressar missatges senzills dintre d’un context.\nAquest projecte lingüístic es fa des d’una perspectiva oberta i integradora de manera que permeti a l’alumne identificar-se, al mateix temps, com a ciutadà del món.\nCARACTERÍSTIQUES DEL NOSTRE PEC.\nEl Projecte Educatiu del nostre centre recull tota una sèrie d’objectius, estratègies, valors i normes,que considerem vàlids per tal d’orientar la tasca educativa i adequar-la en un procés constant de millora. Això vol dir que no es tracta d’un projecte tancat o definitiu, ja que pretén respondre a situacions canviants. És doncs un document dinàmic, que permet anar realitzant tota una sèrie modificacions posteriors, i que està obert a noves aportacions.\nEntenem el Projecte Educatiu de Centre no com un document aïllat, sinó com una part d’un projecte més ampli, de qual també formen part el Projecte Curricular de Centre, les NOFC, el Pla d’Acció Tutorial, el Pla d’Acollida, el Projecte Lingüístic, i que hauria de guiar les seves accions futures. Tots aquests documents contribueixen al correcte funcionament de la nostra escola.\nL’escola Joan Maragall es defineix com un centre públic depenent de la Generalitat de Catalunya, la missió del qual és proporcionar un Servei Educatiu de qualitat.Per garantir les possibilitats d’èxit de la nostra missió promourem la visió de centre inclusiu i la cohesió social així com els valors de la responsabilitat individual, l’esforç personal, la solidaritat, la no discriminació entre iguals, la cura integral de la salut i el benestar de tota la comunitat educativa.Es pretén aconseguir que els nostres alumnes adquireixin el grau de desenvolupament humà individual i social que els permeti la excel·lència en la seva vida futura acadèmica, personal i professional.\nPer dur a terme la nostra tasca promourem estratègies afavoridores de la millora de la competència lingüística desde l’educació infantil fins al cicle superior d’educació primària.\nEnfortirem la nostra estructura d’atenció a la diversitat per convertir-la en un atenció educativa global parant especial cura a la detecció precoç (prevenció) d’alumnat en situació de risc i/o alumnat amb NEE.\nContinuarem amb l’atenció emocional de l’alumnat tot i compartint una visió de centre en la que entenem que una bona identificació de les emocions sentides ajudarà a l’infant a controlar millor les seves reaccions alhora que l’ajudarà en el procés d’aprenentatge La inteligencia emocional es la habilidad para reconocer y expresar de manera equilibrada nuestras propias emociones, reconocer y entender las emociones de los demás y utilitzar esta información para guiar la propia conducta y el pensamiento de forma eficaz. Marta Portero. Las aportacions neurocientíficas al campo educativo. pp137.\nReforçarem l’acció tutorial aplicant les directrius del projecte de convivència des dels seus diferents àmbits d’actuació i protocols d’intervenció.\nAlhora continuarem col·laborant activament amb els serveis externs específics (EAP, CREDA, CSMIJ, CDIAP,CRETDIC, ONCE) i el CRP de la zona així com amb la totalitat dels organismes que complementen l’acció educativa dins del Pla pilot 0-20.L’ús responsable de les tecnologies i l’ apropament a la robòtica, l’impuls de la primera llengua estrangera des de l’educació infantil i les aplicacions concretes de l’àmbit de la neurociència a la tasca educativa que més endavant detallarem completen l’acció de la tasca educativa.\nGrau satisfactori d’assoliment de les Competències Bàsiques pròpies de l’etapa primària.\nManteniment d’una forta estructura d’atenció a la diversitat:\nSuport a la inclusió social parant especial cura a la detecció precoç d’alumnat en situació de risc social i/o alumnat NEE.\nReforç de l’ acció tutorial potenciant el treball en educació emocional i de valors:\nPROJECTE TEI; Tutoria entre Iguals.\nPROJECTE: L’ESCOLA SONA. ESCOLA MUNICIPAL DE MÚSICA D’ESPLUGUES.\nTreball en Xarxa: amb els organismes de l’entorn més proper: col·laboració activa amb els serveis externs (EAP,CREDA, SEETDIC, CRP, Ajuntament, ONCE…)\nPROJECTE: SHARING TO LEARN, anglès cicle inicial (American School)\nPROJECTE SHARING TO LEARN: , angles, cicle superior. (IES Joanot Martorell)\nPROJECTE: GLIFING, aprenentatge de le lectura.\nPROGRAMA PAEC, activitats per a tots els cicles. Ajuntament d’Esplugues.\nBuscar estratègies per tal d’afavorir l’ús i funcionalitat de la llengua catalana i vetllar perquè aquesta sigui la llengua vehicular i d’aprenentatge.\nFer conèixer a l’alumnat les actituds de respecte i tolerància.\nMostrar a l’alumnat aquells elements propis de les tradicions i la cultura de la comunitat on viu.\nMostrar a l’alumnat la diversitat cultural i ètnica, valorant-ne els seus aspectes positius.\nTransmetre la preocupació pel futur del nostre planeta i desenvolupar els hàbits de respecte i conservació del medi ambient.\nDesenvolupar en l’alumnat hàbits saludables d’alimentació, higiene, repòs, activitat física i lleure.\nApreciar la feina ben feta, la netedat i l’ordre com un valor permanent, comú i bàsic a qualsevol activitat.\nFomentar l’ús de les noves tecnologies i mitjans informàtics.\nÀmbit de govern:\nFomentar la difusió d’informació de forma clara i transparent, entre tota la comunitat educativa.\nParticipar en activitats culturals i educatives, proposades per institucions (departament, ajuntament, entitats culturals…) sempre que siguin coherents amb el nostre PECi hi puguin tenir cabuda en el Pla Anual del Centre.\nPotenciar el diàleg, el consens i la implicació de tot l’equip de professors en el treball del centre.\nDonar a conèixer i vetllar per l’aplicació de les NOFC, i controlar el compliment de les responsabilitats i obligacions que cada estament de la comunitat educativa, alumnat, professorat, personal no docent ha de complir.\nMantenir relacions de coordinació i cooperació amb l’AMPA.\nFacilitar que els diferents estaments de la comunitat educativa puguin participar en el control i la gestió del Centre de forma adequada a llurs competències.\nPortar a terme una gestió econòmica clara, organitzada i eficaç, amb la supervisió de la Comissió Econòmica.\nIntentar aconseguir subvencions econòmiques d’altres estaments per tal de desenvolupar determinats projectes pedagògics.\nInformar i facilitar la sol·licitud de beques i ajuts convocats per diferents institucions oficials, a les famílies interessades.\nDesenvolupar i utilitzar mètodes i instruments per a una bona comunicació interna i externa.\nPotenciar la idea de que el respecte il’acompliment de les NOFC són imprescindibles per a una bona convivència.\nPotenciar activitats en grup que estimulin l’establiment de relacions positives i afavoreixin la integració.\nPotenciar que la família participi del seguiment escolar i acadèmic dels seus fills.\nFacilitar el coneixement del Projecte Educatiu a la família per tal de ser-ne coparticeps en el seu desenvolupament amb la resta de la comunitat educativa.\nAfavorir les activitats generals comunes amb el professorat per tal de crear un clima que contribueixi a millorar les relacions interpersonals.\nPRINCIPIS GENERALS DEL’ACTIVITAT EDUCATIVA.\nLes activitats educatives s’ajustaran als principis continguts en l’article 27/2 de la Constitució, orientant-se al ple desenvolupament de la personalitat dels alumnes, a l’aprenentatge actiu de la democràcia, a aconseguir una sòlida educació que faciliti el pas a la vida activa i a la igualtat real d’oportunitats educatives.\nL’educació i la convivència es desenvoluparan en un marc de tolerància i respecte a la llibertat de cadascun, a la seva personalitat i conviccions que no podran ser pertorbades per cap tipus de coacció, ni per l’obligació d’assumir ideologies o creences determinades.\nTots els membres de la comunitat escolar, tindran dret a intervenir en les decisions que els afectin mitjançant representants, lliurement escollits per la constitució dels òrgans col·legiats de control i gestió.\nEls alumnes seran orientats, perquè puguin assumir progressivament la responsabilitat de la seva pròpia educació i de les activitats complementaries de caràcter cultural, recreatiu o similar que contribueixi a completar la seva formació.\nTothom tindrà dret a expressar el seu pensament, idees i opinions, sempre que això no signifiqui activitat de propaganda partidista.\nSeran respectades les llibertats acadèmiques que corresponen als professors, sense que aquestes signifiquin manipulació o domini de l’alumnat.\nD’acord amb els principis d’igualtat de drets i no discriminació que inspira l’activitat educativa, l’ensenyament serà igual per a tots els alumnes i es desenvoluparà en un marc de coeducació.\nTotes les actuacions han de ser portades a terme amb una perspectiva de conjunt, assegurant una continuïtat a la tasca iniciada.\nSerà necessària una vinculació profunda de l’escola al medi per la qual cosa caldrà:\nIntegrar a l’alumnat en el context històric-cultural del poble, comarca, país,…\nAssegurar el domini de les dues llengües oficials, seguint en la mesura possible, les directrius de la normativa vigent.\nParticipar en les activitats culturals del poble i comarca.\nFer sortides per conèixer la realitat comarcal.\nCelebrar les festes tradicionals.\nEl nostre PEC s’adequa a la legislació vigent però, fa ús del grau d’autonomia que s’atorga per tal de definir els seus propis trets d’identitat i actuar de forma coherent amb el seu entorn.\nEls preceptes legals a què fem referència estan recollits a:\nLa Constitució Espanyola (1978). Articles: 27.1, 27.2, 27.7 i 29.\nL’Estatut d’Autonomia. Articles: 3.2, 14 i 20.\nLa Llei de Normalització Lingüística a Catalunya (1983). Articles: 14,15,18,19 i 20.\n-LLEI 12/2009, del 10 de juliol, d’educació.\n-DECRET 102/2010 de 3 d’agost d’autonomia de centres educatius.\n–DECRET 29/2015, de 3 demarç,demodificació delDecret155/2010, de 2 denovembre, dela direcció dels centres educatiuspúblics.\n-DECRET 119/2015, de 23 de juny, d’ordenació dels ensenyaments de l’educació primària.\n-DECRET 150/2017, de 17 d’octubre, de l’atenció educativa a l’alumnat en el marcd’un sistema educatiuinclusiu.\n-ORDRE ENS/164/2016, de 14 de juny, per la qual es determinen el procediment i els documents i requisits formals del procés d’avaluació en l’educació primària.


Les cooperatives creades a Catalunya fins a setembre ja superen les inscrites en tot el 2015\nEl 38,46% de les entitats de nova creació tenen només 2 socis, possibilitat que és fruit de la nova llei\n20.10.2016 - 17:32\nRepresentants cooperatives en un debat sobre sostenibilitat Foto: Tomeu Ferrer\nLa creació de cooperatives a Catalunya en els nou primers mesos de l’any supera totes les que es van registrar en el conjunt de 2015. En dades concretes, entre gener i setembre de 2016 es van inscriure un total de 130 cooperatives, mentre que en tot l’any 2015 les que es van registrar van ser 115, segons les dades del Departament de Treball i de la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya.\nEntre gener i juny d’aquest any el nombre de cooperatives inscrites al registre corresponent suposava un increment del 55%. A hores d’ara el percentatge de creixement s’ha disparat de manera notable.\nL’augment del nombre de cooperatives es deu, en part a la possibilitat legal de fer entitats amb només dos socis. En el primer semestre d’aquest any les cooperatives amb dos socis eren el 48% de les creades. En els tres primers trimestres s’han creat 50 cooperatives amb una parella de socis, cosa que redueix el percentatge al 38,46%. No obstant això aquesta frenada té a veure més amb el fet que el nombre total de cooperatives ha crescut molt en relació amb l’any anterior.\nEl que no es pot fer és comparar les cooperatives de 2 socis en relació amb les que hi havia l’any passat, perquè la llei que ho permetia es va aprovar el juliol de 2015. Abans del canvi de la llei calien tres socis per crear una nova entitat i 10 socis en el cas de les cooperatives de consumidors i usuaris.\nPer branques d’activitat, la immensa majoria de les noves cooperatives creades els nou primers mesos de 2016 són de treball. A gran distància queden les de serveis, les de consum i les d’habitatge. Pel que fa a les cooperatives amb només 2 dosis, les de treball lideren de llarg el còmput seguides de les de serveis.\nLa possibilitat més aprofitada\nDe totes les possibilitats que dóna la nova llei de cooperatives, la més usada ha estat precisament la possibilitat de fer entitats amb dos participants. El president de les cooperatives de Catalunya i de la Federació de Cooperatives de Treball, Perfecto Alonso, explicava que “la majoria de les aportacions incloses en la llei no veig que estiguin quallant, ni que s’estiguin modificant estatuts en aquest sentit. Per exemple, la possibilitat del soci col·laborador sense vot: no conec cap cooperativa que hagi inclòs aquesta possibilitat en els seus estatuts. El que sí que s’ha modificat és la dotació de reserva . També en algun cas s’ha modificat és la distribució dels nous fons que es puguin aportar. També l’aprovació d’aportació de capital voluntari i temes com la creació d’unions temporals d’empreses (UTE) sí que s’han fet en alguna ocasió. En definitiva, estic una mica sorprès de la poca incidència que la nova llei ha tingut en la renovació d’estatuts”, deia Alonso.\nA més de la creació de cooperatives, els últims anys creix l’ocupació en aquest tipus d’empresa. L’ocupació en les cooperatives de treball creix de manera sostinguda. Així, en el conjunt de 2015 es van crear més de 2.000 ocupacions en aquestes empreses. D’elles el 77% tenen contracte fix i un 82% són feines a temps total. Aquestes dades, procedents del baròmetre cooperatiu, certifiquen que el sector cooperatiu s’ha recuperat de les pèrdues en ocupació que es van registrar durant la crisi.\nCooperatives entre gener i setembre de 2016\n» Newsletter 24/octubre/2016\nLa possibilitat de fer cooperatives amb 2 socis en fa… Entre gener i juny es van registrar 86 entitats de…\nL’ocupació a les cooperatives catalanes va créixer… A Catalunya hi havia el primer trimestre de 2015 un…\nJosep Vidal nou director general d’economia… Xavier López ha cessat en el seu càrrec que exercia…


A PEU » 2010 » novembre » 23\nArxivar per 23, novembre de 2010\nJa tenim el quadre llest!\nEl quadre ja està pintat i només li falten els últims retocs. Aquesta vegada la feina s’ha fet sense presses i el retrat s’ha anat fent poc a poc i quasi s’ha pintat sol. En aquests anys de tripartit s’han anat retratant tots de mica en mica; ara una foto, ara una altra; una ganyota per aquí, una rialla per allà, un bes traïdor una mica més enllà. I, és clar, el pintor ha pogut anar col·leccionant totes les fotos, les ha pogut anar estudiant, ha pogut anar pintant el quadre i ara el té al davant ja quasi acabat i llest per mostrar.\nPer això el cara a cara previst per avui i que, a darrera hora han prohibit, tampoc no cal. No crec que ens aportés res de nou, si no fos que possiblement a un se li agreujarien els defectes i a l’altre se li remarcarien les virtuts A mi no em sap gens de greu que no es faci perquè tampoc l’hauria mirat. Fa dies que tinc decidit el meu vot, com la majoria de gent, si fa o no fa. La meva decisió està presa de fa dies i la única cosa que m’ha fet rodar una mica el cap ha estat a quin partit dels que afavoreixen la independència de Catalunya hauria de votar. Aquesta és l’autèntica llàstima! El vot independentista sortirà fraccionat i, per tant, afeblit. No n’aprendrem mai!\nEspero que després siguin capaços. almenys, de fer les aliances corresponents i afavorir les decisions que afavoreixin clarament Catalunya i plantar cara de veritat davant decisions injustes i status quo que cada dia són més difícils d’aguantar. Per tant, trobaré molt bé que ara els ciutadans castiguin aquells partits que només han fet la gara-gara a Madrid, o hagin aguantat el que sigui per tal de no deixar els culs calents de les poltrones.\nSeria hora que es mostrés clarament que molta gent n’estem tips de l’actual situació i que en volem una altra. Amb el nostre vot de diumenge ho podrem manifestar.\nTags: Catalunya, Eleccions, POLÍTICA


2011/2011_07_19_25_anys_espai_gent_gran.jpg dilluns, 18 de juliol de 2011\nPersonatges Eugeni, Espai de la gent gran del Fort Pienc / Rosa, Espai de la gent gran del Fort Pienc\n“A l´any 83, un senyor que era vicepresident de l’Associació de Veïns, que estaven en un piset molt petit, deia que alli no es podien reunir, i van recollir 600 firmes, i van anar al districte, per preguntar si podien fer un hogar del pensionista. Això va ser cap l’any 84 o així, i "entonces" al presentar-lo al districte li van dir, bueno, i ara ons els posem? Tant el districte com la Generalitat deien que no havia lloc, no hi havia lloc enlloc, però bueno pues què farem, però ell como era tossut va començar a mirar per tot el barri i va trobar a Alibey 120 una casa que no constava ni en urbanisme del districte perquè estava dins dels terrenys de Renfe.\nA l´any 1999 vam fer el trasllat, per ordre de l’Ajuntament, d´allà aqui, al Centre Civic”.\n“Ja que hem celebrat els 25 anys, hem aconseguit que aquest any hi hagin 30 cursos diferents de classes.\nLlavorens el que volem millorar que sigui un esplai actiu, que no sigui un esplai passiu de vindre només a fer una partideta, perquè clar, avui en dia, la gent es jubila més jove, té més ganes de fer coses, i lo important és donar-li un aire aqui a l’esplai que sigui més...no juvenil, dins de lo que cap, però que sigui actiu.”


Amb la mateixa mentalitat de sempre - Diari de Girona\nAmb la mateixa mentalitat de sempre\nfrancesc cargol 05.11.2017 | 08:32\nDesprés de l'alegria que va suposar la victòria de diumenge passat davant el Reial Madrid, l'equip torna a la realitat. A València i contra el Llevant el Girona disposa d'una nova oportunitat per poder continuar amb la dinàmica positiva en la qual està immers, dues victòries consecutives a la Lliga han de servir per poder afrontar amb les màximes garanties el partir d'aquest matí.\nDinàmiques oposades. Tot i que els dos equips es troben empatats a dotze punts amb uns números força similars i a la zona mitjana de la taula classificatòria, la manera en la qual arriben en el partit és molt diferent. El millor partit que ha disputat fins al moment el conjunt granota va ser la victòria davant de la seva afició el dia que va derrotar la Reial Societat per tres a zero. Des d'aquella data els valencians no han aconseguit tornar a guanyar, porten tres punts dels últims quinze possibles. Dona la sensació que les derrotes del camp del Reial Betis per quatre a zero i la de l'Alabès al Ciutat de València per zero a dos han afectat l'estat anímic de l'equip. La inèrcia dels gironins és totalment oposada, després d'una fase amb dubtes i sense aconseguir marcar amb facilitat han aconseguit per primera vegada en tot el campionat dues victòries seguides, la de la Corunya era molt necessària i decisiva per la manera en què es va aconseguir, la del Reial Madrid va ser il·lusionant i encoratjadora. És necessari que el Girona surti molt mentalitzat davant de la dificultat que presenta el partit d'avui, els jugadors han de ser conscients que el seu adversari planteja el partit com una nova oportunitat per capgirar la dinàmica negativa en què ha entrat.\nUn Llevant irregular. L'entrenador que va aconseguir l'ascens la temporada passada continua al capdavant del segon equip de la ciutat de València. L'exentrenador del Màlaga Juan Ramón Lòpez Muniz té com a principal objectiu poder consolidar el seu equip a la Primera Divisió, està utilitzant bàsicament el sistema de joc 4-1-4-1, en algunes ocasions i que segons el perfil dels jugadors del mig camp també pot fer servir la variant del 4-2-3-1. A la porteria ha jugat tots els partits de lliga Raúl Fernàndez, el porter menys golejat de la temporada passada a Segona Divisió és indiscutible a la seva posició, alt, amb bons reflexos i sòlid en les accions d'u per u. L'eix de la defensa el formen dos centrals consolidats i que es complementen molt bé entre ells; Sergio Postigo com a central dretà i «Chema» Rodríguez a l'esquerra. Aquest jugador caldrà vigilar-lo en les jugades d'estratègia ofensiva a causa de la seva capacitat rematadora. Els laterals són per a Pedro López a la dreta, lateral complidor tant en atac com en defensa i per l'esquerra i de perfil més ofensiu l'exjugador de l'Eibar Antonio Luna, que per ara està guanyant la posició a Toño García. Al centre del camp destaca com a mig centre un dels millors jugadors del Llevant, José Campaña, un futbolista que aporta equilibri i qualitat, que pot jugar de doble pivot i també de mitja punta, perillós en les jugades a pilota aturada és un jugador de màxima confiança per part de l'entrenador. Ofensivament, a la dreta jugarà José Luis Morales, el màxim golejador del Llevant amb quatre gols, jugador amb molta arribada, velocitat i desequilibri tant per banda com en passadissos interiors de l'atac. Amb la lesió de llarga durada del golejador Roger Martí les opcions per la posició de davanter centre passaven fins ara per Àlex Alegría. Es tracta d'un jugador alt i corpulent, aguanta la pilota a dalt i sap jugar bé d'esquena a porteria. Tot i tractar-se d'un bon rematador encara no ha aconseguit marcar aquesta temporada, motiu pel qual i per decisió tècnica avui ha quedat fora de la convocatòria. D'inici el davanter serà Emmanuel Boateng, tot i que ha entrat a la llista de disponibles i preparat per debutar el nou fitxatge d'aquesta setmana, Enes Ünal. A causa de les lesions i la falta de gol per part dels davanters el Llevant ha incorporat el jove davanter turc que arriba cedit pel Vila-real i que no entrava en els plans de Javier Calleja.\nContinuïtat en l'onze inicial. La convocatòria de l'entrenador, on desplaça els mateixos divuit futbolistes que van equipar-se en l'últim partit, ja indica que pocs retocs voldrà fer en l'alineació inicial. Després del gran partit de la setmana passada i d'uns dies de descans el més normal és que de sortida avui tornem a veure el mateix onze inicial que va derrotar el Reial Madrid, ara la confiança i la mentalitat positiva dels jugadors és màxima i cal aprofitar la inèrcia. Els dotze punts que porta l'equip en aquestes primeres jornades de Lliga no permeten cap relaxació, per aconseguir l'objectiu final queda molt camí i avui l'equip ha de jugar amb el mateix ritme i intensitat que aquestes últimes jornades. El Girona està obligat a lluitar totes les jugades, a jugar amb la màxima concentració i a no cometre errades que puguin beneficiar l'adversari. No podríem entendre que avui l'equip no jugui al cent per cent de les seves possibilitats.\nA seguir sumant. Abans de començar qualsevol partit l'objectiu inicial de tots els equips ha de ser aconseguir la victòria, si es pot guanyar no cal ni plantejar-se l'empat, tot al contrari, si se surt a empatar el més normal és perdre. És possible que durant l'enfrontament existeixin moltes possibilitats per poder aconseguir els tres punts, sobretot si el Girona pot avançar-se en el marcador i beneficiar-se dels dubtes que pot tenir el seu rival. Si l'equip competeix com ens té acostumats ha de posar les coses molt difícils al Llevant, si pot tenir el control del partit i manté la possessió podrà portar l'enfrontament cap al seu costat. Seria un cop d'efecte molt important per al Girona poder aconseguir la tercera victòria consecutiva, si el partit es posa de cara es presenta una bona oportunitat, tot i així qualsevol punt que torni cap a Girona serà molt benvingut.


Tres estudiants creen una aplicació per compartir punts de càrrega de vehicles elèctrics | betevé Web\nRedacció btvnotícies dijous 6 de juliol, 2017 , 21.57\nSharge permet que els usuaris puguin anar a casa d’un altre per fer servir el seu endoll a canvi de diners\nNomés tenen 17 anys, però ja tenen entre les mans un projecte que promet ser una petita revolució per al món dels vehicles elèctrics. Un dels principals inconvenients d'aquest sector és la manca de punts de càrrega. Doncs bé, aquests tres alumnes d'ESO de l'Escola Pia de Sarrià han desenvolupat una plataforma col·laborativa, Sharge, que "permet a qualsevol persona compartir un endoll perquè conductors de vehicles elèctrics puguin venir a casa seva a carregar el cotxe a canvi de diners", tal com ha explicat un dels tres joves, David Andrés, a 'La tarda de Barcelona', de betevé 91.0 fm.\n"Això el que fa és augmentar l'oferta de punts de càrrega a la ciutat de Barcelona sense instal·lar-ne de nous, sinó fent accessibles aquests punts de càrrega privats a tots els conductors que ho vulguin", ha explicat Andrés. Segons el noi, se'ls va acudir quan "vam veure que la mobilitat del futur eren els vehicles elèctrics i que l'economia col·laborativa podria ser una solució per a una problemàtica existent".\nEl projecte els va permetre guanyar la primera edició del concurs Audi Creativity Challenge i anar a Sillicon Valley, als Estats Units, a desenvolupar el projecte. "Va ser una experiència brutal", ha dit Andrés, "vam poder visitar empreses pioneres del món tecnològic com Google, Facebook o Twitter i que els seus treballadors ens poguessin fer recomanacions sobre el nostre projecte".\nAra, diu, "esperem que Sharge sigui una realitat". Segons Andrés, "estem en contacte amb acceleradores i amb Endesa i jo crec que en els propers mesos ho aconseguirem".\naplicacionseconomia col·laborativamobilitat sostenible\nL’Ajuntament impulsa per primera vegada el “matchfunding” com a nova eina de finançament


La Rossa, una llibreria en femení | Afán de Plan\nLa Rossa, una llibreria en femení\nUna nova llibreria ha obert les seues portes a València. Açò sempre és una bona notícia, però La Rossa ha cridat especialment la nostra atenció i anem a explicar-vos per què.\nLa Rossa, al carrer Enric Navarro 26, és una llibreria en femení, es a dir, tots els llibres que allà hi trobem estan escrits per dones, des de novel·les a assajos o il·lustració. Altra particularitat és que disposen d’obres en castellà, valencià, francès i anglès. I, per si fóra poc, La Rossa acull tallers, xarrades, presentacions literàries i, des del proper mes d’abril, un club de lectura obert i gratuït que cada setmana es farà en un idioma diferent. Per tal d’apuntar-nos i organitzar els grups només hem d’escriure un correu electrònic a larossa@larossa.es especificant l’idioma i el dia què estem disponibles (de dilluns a divendres i sempre a les 20:30h) i, a més, proposar un llibre. La Rossa s’encarregarà de la resta. Al Club de Lectura no hi ha aforament limitat, franja d’edat o discriminació de gènere.\nDarrere d’aquesta interessant iniciativa està Alodia Clemente (València, 1981), Llicenciada en Periodisme, Comunicació Audiovisual i CC Polítiques i de l’Administració, i Màster en Continguts i Formats Audiovisuals. Una dona emprenedora què, després de deu anys dedicada a l’audiovisual, un bon dia va decidir agafar les regnes de la seua indignació front la desigualtat de gènere i alçar aquest projecte tan especial.\nEl nom d’aquest particular espai al barri de Benimaclet fa referència al relat de Dorothy Parker ‘Big blonde’ (blonde, rubia, rossa en valencià), publicat al 1929 en Bookman Magazine i pel qual l’autora va rebre el Premi O. Henry. Per a Alodia l’esperit de l’escriptora Dorothy Parker encarna perfectament el valors que vol projectar.\nPerò, òbviament, l’oferta literària de La Rossa no va dirigida únicament a un públic femení. El seu objectiu és fomentar entre el públic, homes i dones, els valors d’igualtat de gènere i la lectura en general, i promocionar la figura de les dones en l’àmbit cultural i social. Per altra banda, aquesta llibreria sí vol cobrir una necessitat del mercat: proporcionar-li a les dones lectores un fàcil accés a aquest tipus de literatura tan especialitzada difícilment assolible en un sector, acceptem-ho, encara abanderat per homes. Li hem preguntat a Alodia quines autores podem trobar a La Rossa què no trobaríem a una llibreria convencional:\n“M’agrada fer les meues apostes personals com Isak Dinesen, Joan Lindsay, Megan Abbot, Christa Faust o Toni Morrison. D’autores valencianes: Fani Grande, Matilde Asensi, Carmen Amoraga, Alicia Palazón, Lucrècia de Borja, Raquel Ricart, Isabel-Clara Simó…”\nAixí mateix, La Rossa posa al nostre abast assajos sobre gènere per al seu ús acadèmic o, simplement, per a coneixement personal.\nPer açò mateix i per a poder incentivar i donar a conèixer a les dones escriptores, La Rossa convocarà un premi anual de literatura enfocat a escriptores novelles.\nPer tal d’animar als homes a acostar-se a La Rossa, Alodia vol trencar els motles del que puga entendre’s com ‘literatura femenina’, tacada de tòpics absurds: “Per a mi no existeix el concepte de “literatura femenina” ja que no crec que les obres escrites per dones siguen només per a dones. Mary Shelley és l’autora de Frankenstein, Harry Potter ho va escriure una dona i així podríem continuar amb Los juegos del hambre o Divergente, per ficar uns exemples més actuals.”\nContar-vos que el 8 de març, Dia Internacional de la Dona, a les 12:30h., tindrà lloc a La Rossa la taula redona “Dona i Creativitat”.


Salewa Vayu 2.0 Groc comprar i ofertes a Trekkinn\n54-59 cm Yellow 59-63 cm Yellow\nAmb la compra de Salewa Vayu 2.0, et garantim que tindràs el millor equipament de muntanya. A trekkinn trobaràs la millor qualitat al millor preu online del sector. Escull-nos com la teva botiga de muntanya i centra’t només en disfrutar del teu esport favorit i el confort que t’ofereixen grans marques com Salewa. El nostre equip d’experts en muntanya posa al teu abast les millors valoracions dels productes que t’ajudaran a escollir exactament el producte que necessites. I sempre assegurant-te que aconsegueixes la millor oferta en Proteccions.


Ja no ens alimenten molles: Lampedusa agafa el tren\nSembla mentida la capacitat que tenim els catalans de caure de quatre grapes, una vegada i una altra, en els mateixos paranys. Després de mesos de metàfores marineres, ara es veu que li ha tocat el torn a la cosa ferroviària. I no pas perquè recordem de nou els incompliments constants de l’estat espanyol pel que fa a infraestructures, sinó perquè, vés per on, ara resulta que hem de discutir d’una “tercera via”. Una tercera via, tot sigui dit, que ha generat més sarcasme que propostes, però que ens vol enfangar de nou en un debat estèril que només pretén crear confusió entre els catalans de bona fe als quals s’ha fet creure no sé què d’un xoc de trens.\nCom s’ha repetit a bastament, la tercera via era l’estatut mutilat, la transició del franquisme, la Generalitat republicana, la Mancomunitat i un llarg estcètera que tots tenim molt present quina és la fi que van fer. Portem més de cent anys proposant terceres vies que, sense excepció, han acabat en via morta. I ho han fet perquè −i mira que n’és d’elemental això− el federalisme o qualsevol altra artilugi d’acord amb Espanya necessita un element tan indispensable com inexistent: la voluntat d’entesa d’un estat que encara ens pren per una colònia, com un territori que van sotmetre per les armes ara farà 300 anys.\nEl més impresentable de tot plegat, però, és que els qui proposen una tercera via ho saben perfectament això. Saben de la inviabilitat d’una reforma constitucional en un estat que cada dia ens imposa més recentralització, un menyspreu ofensiu, l’ofec econòmic i la burla institucional constant. Ho saben, de la mateixa manera que saben que no tenen arguments amb una mínima solidesa per defensar el NO a la independència. A manca de raons ho proven amb maniobres de distracció. Com que la por tampoc no ha funcionat, ara ho intenten amb la pastanaga. Però, en el fons, és allò tan vell que tot canviï perquè res no canviï realment.\nDuran, Navarro, Camacho i tots els qui s’escarrassen en trobar una estratègia que freni la independència, insisteixen a buscar un nou encaix de Catalunya a Espanya amb terceres vies que nigú no ha vist ni ningú, a Espanya, es creu. Acostumats a un país que, malgrat les gesticulacions, vivia d’esquena a la política i els deixava fer, no són conscients que la seva política està ancorada en el passat. Fan tard. I sobretot fan tard perquè no s’han adonat del canvi de paradigma que ha viscut el país en aquests darrers mesos: és que, ara, ja no volem encaixar més. Ara volem construir un país nou, el nostre, el de tots els catalans. Aquesta il·lusió és la que ens fa imparables.\nEncara hi podem ser tots. Encara hi som a temps. Siguin convidats!


Els Pujol podran venir a Andorra per testimoniar en un cas del qual en són perjudicats - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls Pujol podran venir a Andorra per testimoniar en un cas del qual en són perjudicats\nEl Tribunal de Corts jutja el 8 de juliol un advocat del Principat que va fer una foto a l’interior de la Batllia de diferents integrants de la família de l’expresident català hi va aparèixer a ‘El Mundo’\n18/06/2020 (09:18 CET)\nCompareixença d'Oleguer Pujol al Parlament de Catalunya. ARXIU\nEl jutge del ‘cas Pujol’ a l’Audiència nacional espanyola, José de la Mata, ha autoritzat els imputats Jordi i Oleguer Pujol a acudir a Andorra a un judici que s’ha de celebrar el 8 de juliol i en el qual han de declarar com a perjudicats juntament amb algun altre membre de la família. De la Mata havia d’autoritzar la sortida de l’Estat espanyol perquè en el marc de la causa que està pendent de judici a Espanya tenen prohibit deixar el territori veí.\nEl mes que ve es jutja davant el Tribunal de Corts un advocat del Principat que al seu dia va fer una fotografia de diferents integrants de la família de l’expresident català quan aquests estaven en dependències de la seu de la Justícia, a l’edifici de les Columnes, tot esperant per dur a terme una diligència. L’esmentada fotografia va acabar apareixent al diari espanyol ‘El Mundo’ i els Pujol van interposar una acció per vulneració del dret a la intimitat.\nCom que Jordi i Oleguer Pujol, com Pere Pujol, han estat citats pel Tribunal de Corts en qualitat de testimonis, han sol·licitat poder acudir a la vista. I De la Mata els ha autoritzat prohibint-los expressament tenir qualsevol activitat mínimament relacionada amb operacions bancàries o mercantils. Així, i segons que publica el digital ‘vozpópuli’, Oleguer i Jordi Pujol no poden acudir a ”qualsevol institució financera de qualsevol naturalesa amb seu a Andorra, o mantenir qualsevol trobada o reunió, en qualsevol lloc del Principat, amb persones vinculades, directament i indirectament, amb entitats bancàries, financeres o mercantils”.


24 de novembre de 2005 General\nForces dies després torno a escriure al meu bloc. He canviat de feina i ara treballo a Andorra (al Diari) i fins ara no havia trobat el moment per actualitzar el bloc.\nRealment algú pensava que la Federació Catalana de Patinatge (FCP) tenia alguna opció de ser reconeguda oficialment a l’assemblea de Roma? Suposo que la resposta és afirmativa, però si analitzàvem els elements fredament hauríem arribat a la conclusió que, per desgràcia, Catalunya seria, altre cop, rebutjada per la FIRS (la Federació Internacional).\nEls dirigents de la FCP van actuar molt hàbilment en la cèlebre reunió de Miami, que ens va atorgar l’oficialitat provisional i va permetre "l’heroic" triomf al Mundial B de Macau. Ara bé, per aquelles dates la classe política catalana ja havia vist en la lluita pel reconeixement de la selecció d’hoquei una oportunitat per penjar-se una medalleta. Lògicament el ressò que se li va donar el tema va provocar un efecte negatiu, la reacció furibunda de les espanyes, que veien perillar un cop més la inamobible unitat de la seva pàtria. Per desgràcia, els esforços diplomàtics catalans no van poder aturar la maquinària estatal espanyola i a Fresno va passar el que va passar…\nAquella assemblea va ser un frau i el TAS (tribunal d’arbitratge esportiu) va donar la raó als catalans. Ara bé, la convocatòria de l’assemblea de Roma ja tenia el resultat decidit, el no. El president de la FIRS, Sabatino Aracu, s’ha oposat sistemàticament a l’ingrés catalana, per interès personal (fer fora a Oliveras de la Riva, el seu predecessor) i estatal (Itàlia, com Espanya, no vol una nova potència en aquest esport). Els catalans han actuat correctament en tot el procés, però la realitat és que Roma només ha estat una operació de neteja de Fresno. Aquí s’han cuidat les formes, Basiana ha pogut parlar i defensar la idoneïtat de l’ingrés català, la votació ha estat secreta,…però les pressions espanyoles i italianes havien quedat massa interioritzades en moltes federacions i capgirar això requeria temps, més temps. Potser si s’hagués esperat un parell d’anys més s’hauria aconseguit, però ara no sabrem quan podrem tenir seleccions.\nAquest estiu vaig tenir la sort d’entrevistar Ramon Basiana i allà em va confessar que tot i que havien de mantenir l’esperança i lluitar fins al final, era molt complicat obtenir l’oficialitat. El temps m’ha demostrat que el president de la FCP tenia raó i Catalunya rep un cop que pot ser definitiu. Ara només ens queda carregar-nos de raons per capgirar aquesta situació i amb el temps assolir un somni de moment utòpic, que aquesta frase tan bonica es converteixi en realitat: Una nació! Una selecció!\n3 Respostes a "Sense selecció"\n24 de novembre de 2005 a les 15:58\nAvui el president de la Federació Espanyola en passaport en mà ens ha recordat que en el document diu molt clarament de quin país son els catalans. Gràcies per la informació.\nLo Cul ha dit:\n24 de novembre de 2005 a les 20:03\nArmènia i Bangladesh ens han donat suport, recordem-ho!!!\nSom massa bonifacis, s´hauria d´haver anat membre per membre, calerons en mà i arreglar-ho de manera lletge, malhauradament aquest món funciona així. Ara, a saber quan podrem tornar-hi…..\n© 2020 L'skallot


He provat s’Scott Genius 2009 Twenty | TiagoBTT.com\n← Trofeu per “Es darrer que tanqui”\nReunió Mallorca, dimarts 28/10/08 →\nEl pepino i jo\nSe poden veure millor ses fotos i es comentaris as foro es darrer que tanqui\nAvui he passat es capvespre amb un peaso pepino, sa Scott Genius 2009 Twenty.\nPrimer de tot dir que no soc qui per fer test com fan a ses revistes: no he provat moltes bicis diferents en sa vida i fins no fa ni dos anys anava amb una forquilla de 80 mm i feia lo mateix que ara amb sa Talas de 140.\nPerò com que he tingut s’oportunitat, aquí va lo que m’ha semblat.\nEra una talla M (jo duc una S) i duia un sillín diferent as meu (jo amb es sillín tenc moltes manies). També ses cobertes no tubeless no eren ses meves estimades Maxxis. Per cert, que gràcies a sa de davant, he aterrissat damunt una acera banyada en botar es bordillo (quin paperot).\nÉs lleugera, tot a no estar equipada de lo millor. Per tant, en pla i pujant te dóna una sensació de que podries fer molts Km sense cansar-te. De fet, quan he vist que n’havia fet 30 Km he flipat: creia que només eren uns 20.\nDavant duu un buje reforçat però que és fàcil de treure. Collonut!\nForquilla: 150 mm\nLo que guanyes amb lleugeresa, ho perds amb es 150 mm pujant. De fet, després de pujar un parell de trialeres passant més pena que mai m’he rendit a s’evidència: Sa Talas permet anar a 110, 130 i 150. Jo la duria sempre a 110-130 i només deixaria es 150 per baixades canyeres. Castiga molt pujar (i sembla exagerat però no ho és) amb aquest angle tan obert. O sigui, oblida’t de s’estètica i tanca suspensió.\nVaja bona pinta que té! A part de tots es nombres i regulacions (haurien de regalar un curs as MIT quan la compres), va completament protegit. Es pistó queda totalment amagat en repòs i te un plàstic que el protegeix de sa porqueria que surt de sa roda de darrere. Un 10!\nDetall de sa protecció de s’amortiguador\nVeure aquests rodaments: estan molt ben fets i donen sensació de durar.\nSa tija baixa fins baix amb una finura que no tindràs escusa per no baixar sillín en un tram complicat.\nNomés dir que és es primer canvi que toc que no has de decidir entre fregar es desviador as pinyó petit o fregar-lo as pinyó gros. No canvia tant fi com un SRAM però és precís.\nLo que veus quan ets dalt\nCarbono per un tubo\nManillar, potència, tija … No han escatimat.\nA falta de saber com li cauran ses pedres punxagudes de Menorca a aquest quadre tant mono, puc dir que:\nPer qui li grada es concepte Genius MC, només dir que és lo mateix, igual o millor. Una bici per rodar moltes milles, bona per escalar i bona per baixar (si ets valent)\nAmortiguador protegit i molt regulable\nUna Fox Talas és garantia de bones sensacions quan la tens ben regulada.\nNo sé lo que me duraria es quadre amb s’ús que jo li don per aquí …\nSillín, llantes i cobertes no m’han agradat. (manies) Es frenos Shimano no frenaven tant com haurien. Pot ser no havien passat es rodatge.\n150 mm és excessiu. Per lluir s’estètica, vale. Per fer una ruta llarga i dura, la duràs en 110 molt de temps si no vols cansar-te com si pesés 15 kg.\nPreu. És molta, molta pasta …\nNota final. He pogut comprovar que se pot banyar i embrutar de fang. He arreplegat una de ses pluges més abundants que he vist mai en bici. L’he tornada que no en donaries un duro, de bruta i fangosa que esteia.\nUna resposta a He provat s’Scott Genius 2009 Twenty\nRetroenllaç: Canvi de muntura | TiagoBTT.com


Notícies :: Notícies xct :: Nova reunió del Grup de Treball de Custòdia Fluvial i sortida tècnica a Benifallet\nNova reunió del Grup de Treball de Custòdia Fluvial i sortida tècnica a Benifallet\nDimarts 31\tOctubre 2017 - 13:55\nDesprés de la reunió interna es va realitzar una visita a una finca agrícola que manté un acord de custòdia amb el Grup de Natura Freixe.\nEl passat 26 d'octubre es va reunir el Grup de Treball de Custòdia Fluvial a Benifallet. A la reunió interna del grup es van tractar diversos temes, entre els quals van destacar la tramitació dels convenis en Domini Públic Hidràulic (DPH) amb l'ACA.\nPosteriorment vam visitar la finca La Vall, amb qui el Grup de Natura Freixe hi manté un acord de custòdia.\nLa finca La Vall, ubicada a Benifallet, està situada just al costat de l'antiga estació de tren de Benifallet, actualment convertida en un alberg. L'explotació ocupa una vall sencera que, seguint el curs final del Canaletes, comença a l’assut de La Vall i acaba a l’Ebre. A la finca el propietari hi manté una important explotació d'horta ecològica; amb l'aigua del riu Canaletes es reguen els conreus de La Vall. Les nombroses parcel·les existents, junt amb el programa de rotació de conreus que realitza, asseguren que es mantingui l’equilibri del sòl i que no se’n esgotin els nutrients. Cada tres anys se’ls fa un adobat en verd per potenciar, encara més, aquest equilibri.\nDurant la visita vam poder constatar l'exemplar gestió que hi està fent el propietari: està realitzant una gestió sostenible a les zones forestals (amb neteja de bosc selectiva); té identificades les espècies de flora i fauna d'interès que passen per la finca i està eliminant la canya que hi ha al voltant del riu. L'acord entre el Grup de Natura Freixe (GNF) i el propietari de la finca es centra principalment en la conservació de la llera del riu Canaletes. Arrel de l'acord estan treballant conjuntament per l'eliminació de la canya que hi ha al voltant del riu. En els propers mesos també està previst realitzar-hi alguna jornada de voluntariat, a fi de consciencar a la població sobre el valor de la finca, la importància del riu i la necessitat d'eliminar la canya.\nMés, sobre...: xct , gtcf , custòdia fluvial , benifallet , finca la vall


GRUP SENDERISTA DE LA XIC DE LA TORRASSA: febrero 2014\nEXCURSIÓ DE SANT FELIU DE CODINES A CALDES DE MONTBUI\nEl diumenge dia 9 de febrer vam fer la sortida que per causa de la pluja havíem ajornat el passat mes de gener .\nA les 8 del matí sortíem del Passeig de Sant Joan cap a Sant Feliu de Codines. Aquesta bonica població està situada al Vallès Oriental a uns 500 metres sobre el nivell del mar amb vistes a Sant Sadurní de Gallifa i del Vallès, ja que està situada als darrers contraforts dels Cingles de Bertí i les conques del Tena i la riera de Caldes.\nDeixem la vila i tot seguint les indicacions del GR pel camí de la Serra i amb una lleugera pujada agafem un corriol per un bonic paisatge de boscos. El camí era dificultós, ja que estava ple de bassals d'aigua i fang que feien molt complicat caminar sense relliscar. Tot i així, tots i totes anàvem amb molta cura i la veritat és que hi va haver sort doncs cap company va caure. Acaban tot amb una divertida aventura.\nDesprés vam deixar el camí del GR, desviant-nos cap a l'esquerra per la ruta del PR que surt a la riera de Caldes. Seguint per la riera vàrem descobrir un bonic paratge amb un petit llac i dos cascades.\nTot seguit arribàvem a la zona del Camí de les Llambordes on hi trobem la bàscula mitjançant la qual es pesaven les llambordes que s'extreien de la pedrera. A principis del segle passat la ciutat de Barcelona va ser la principal clienta de les pedreres de Caldes de Montbui.\nFinalment vam arribar a la bonica Ermita del Remei, al costat de la qual hi trobem l'entrada del restaurant del Remei on vàrem dinar.\nUn cop agafades les energies per seguir amb el recorregut vam continuar fins a la vila de Caldes de Montbui. Aquesta fou la capital del Vallès durant l'època medieval, que comptava amb els seus banys, un hospital i residències reials.\nVam visitar l'Esglèsia de Santa Maria construïda entre 1589 i 1702 que llueix un preciós rossetó. Així com les restes de l'antiga muralla, els antics safareigs on surt l'aigua calenta, la Font del Lleó des d'on brolla l'aigua a uns 70 graus (al centre de la vila) i les Termes Romanes ( davant de la plaça).\nA les cinc agafavem l'autobus cap a Barcelona després de realitzar una caminata d'uns 13 km.\nEl temps ha estat agradable ja que no feia massa calor i hem estat un grup de 20 companys i companyes que guiats pel Domi hem gaudit d'una bonica excursió.\nQuedem el diumenge 9 de març per fer la propera sortida al massís del Garraf.\nVista de la vila de Sant Feliu de Codines\nCaldes de Montbui esglèsia de Santa Maria\nPublicado por Regina en 14:11 No hay comentarios:\nEtiquetas: DE SANT FELIU DE CODINES A CALDES DE MONTBUI\nEXCURSIÓ DE SANT FELIU DE CODINES A CALDES DE MONT...


Sobre el fallit museu subterrani de la muntanya del Castell de (...) - ACCIO ECOLOGISTA-AGRO\nArrel de la web > Col·lectius > La Costera > Noticias > Sobre el fallit museu subterrani de la muntanya del Castell de (...)\nEste projecte tenia entrebancs legals prou difícils de superar\ndimarts 24 d’abril de 2018, per AE-Agró\nL’expedient instruït per a la venda d’una parcel·la prop del Castell de Xàtiva ens ha permés conéixer què va ocórrer l’any passat amb el projecte fallit del museu subterrani de la muntanya. El col·lectiu comarcal d’Acció Ecologista-Agró La Costera i la plataforma Xàtiva Digna havíem demanat informació a la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic, a la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i també a l’Ajuntament de Xàtiva. I, una vegada consultada la documentació sol·licitada, hem pogut constatar que el projecte tenia entrebancs legals prou difícils de superar. Per a portar endavant esta iniciativa, l’empresa promotora havia de comprar terrenys públics que formen part de tres Béns d’Interés Cultural (BIC).\nLa primera sorpresa que vam tindre quan vam poder accedir a la informació del fallit museu subterrani de la muntanya del Castell de Xàtiva (La Costera, València) va ser que la parcel·la en qüestió encara continua sent propietat de l’administració, malgrat que en premsa s’havia informat de la seua venda i fins i tot el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), en una publicació referent a una modificació del conveni vigent, havia anunciat que la transacció s’anava a produir en breu.\nCal recordar que l’empresa mercantil propietària de l’Hotel Montsant va presentar una proposta per a desenvolupar un Centre d’Art i Arqueologia on ubicar la seua col·lecció d’art modern. Al mateix temps, també volien ampliar l’Hotel Montsant. I per a portar endavant este projecte necessitaven comprar una parcel·la propietat de la Generalitat Valenciana ubicada al costat del Castell de Xàtiva. A la vista de l’expedient, pareixia que eixos 2.285 metres quadrats eren imprescindibles per a desenvolupar esta iniciativa.\nEn març de 2017, l’empresa va presentar públicament este projecte, que va retirar el 29 de maig per a no generar confrontació entre la ciutadania i perquè estimaven que era precís un consens ampli dins de la localitat. Però, a l’estudiar els antecedents hem vist que les dificultats per a desenvolupar el projecte eren molt més complexes que el consens o la confrontació social. L’actuació tenia importants dificultats jurídiques que la feien quasi impossible amb un mínim d’oposició institucional o ciutadana.\nSegons hem pogut esbrinar, l’expedient va començar amb una denúncia d’una delimitació incorrecta de la propietat de la Generalitat per un particular, que volia apropiar-se de la parcel·la objecte de la compra. A tal fi, va plantar espècies arizòniques per a modificar els límits de la parcel·la. La denúncia és del 6 de març de 2013 i el 16 d’octubre d’eixe mateix any l’empresa promotora del Centre d’Art i Arqueologia Montsant demana la compra de la parcel·la esmentada. A l’expedient no s’indica qui va realitzar eixa delimitació, però eixa parcel·la només limita amb terrenys propietat de l’empresa promotora.\nDes de l’inici de l’expedient es reconeix que la parcel·la en qüestió tenia tres declaracions de Bé d’Interés Cultural (BIC) diferents: el BIC del Castell de Xàtiva i les seues muralles, el de l’àrea arqueològica solar de l’antiga ciutat de Xàtiva i, per últim, el del conjunt històric artístic del casc antic de la ciutat de Xàtiva i les seues muralles. No obstant, incomprensiblement, estes proteccions apareixen i desapareixen en funció dels informes, especialment conforme avançava l’expedient.\nSegons establix l’article 24 de la Llei 4/98 d’11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià, els béns inclosos en l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià propietat de les administracions públiques, com és el cas d’esta parcel·la, no es poden vendre. A l’expedient hi ha nombrosos informes, però només un recorda este article, que impedia la venda i per tant el projecte impulsat per l’empresa propietària de l’Hotel Montsant.\nL’expedient va iniciar-se amb la desafectació per a posteriorment modificar el conveni entre l’Ajuntament de Xàtiva i la Generalitat. En eixe moment, una advocada de la Generalitat ja va informar que tan sols es podia realitzar la venda si el bé no era BIC i que calia acreditar-ho amb un informe tècnic. La mateixa funcionària es va queixar perquè l’expedient que li havien aportat estava incomplet.\nPerò, la Direcció General de Cultura, aleshores dirigida encara pel Partit Popular, va considerar que el terreny no era BIC, a pesar que l’expedient ho reconeixia en diversos informes, i va continuar la tramitació del projecte. En maig de 2015, amb el canvi de govern tant local com autonòmic, l’expedient va quedar inicialment en suspensió fins al seu tancament definitiu en febrer de 2018.\nPaga la pena destacar que, en desembre de 2016, la Generalitat, a través de la Conselleria de d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, ja havia proposat la reafecció del domini públic de la parcel·la i per tant la seua no venda. I açò va ser abans que l’empresa promotora presentara el projecte que tanta polèmica va despertar a Xàtiva.\nDesprés de consultar la informació esmentada, des del col·lectiu comarcal d’Acció Ecologista-Agró La Costera considerem que, si esta iniciativa depenia de la venda d’eixa parcel·la, estava destinada al fracàs des del seu inici. Jurídicament tenia una gran dificultat, ja que era BIC i no una sinó tres vegades. I la Llei establix que un BIC propietat d’una administració no es pot vendre.\nEn cas d’haver-se venut, la transacció hauria sigut nul·la i s’haguera generat una situació molt complexa que hauria implicat enderrocar allò construït, indemnitzar els afectats i inclús responsabilitats penals per continuar, sense justificació raonable, amb un expedient amb un informe desfavorable de l’advocacia de la Generalitat.\nNomés en un hipotètic cas d’unanimitat a la ciutat, els promotors i les administracions implicades podrien haver intentat, amb molt de risc, portar endavant este projecte. Però, com el fallit museu subterrani de la muntanya del Castell es va trobar amb una ferma oposició de la plataforma Xàtiva Digna i AE-Agró, l’empresa tan sols podia retirar-se. El passat 12 d’abril, les dues entitats que ens vam oposar al projecte ens vam reunir per a analitzar el tema i les actuacions a desenvolupar a partir d’ara.


recomana.cat - Crítica de l'obra: Com els grecs | L'excel·lència de l'art sense límits per Teresa Ferré\nCom els grecs, el text del polifacètic Steven Berkoff estrenat el 1980, de tan vigent sembla escrit ara mateix. El context, però, és la Gran Bretanya de finals dels 70, l’anomenat hivern del descontent de vagues constants, atur desbocat i govern laborista despistat fins perdre el poder davant Margaret Tatcher. Berkoff escull un elegit, Eddy, amb qui trena la història modernitzant el mite d’Èdip i traspassant tots els límits. (...)\nEl director Josep Maria Mestres ha encertat de ple en aquesta posada en escena que té la farsa com a motor i quatre intèrprets majestuosos per seguir un ritme de màxima exigència, compartida pel públic que es veu xuclat per un huracà de discurs. Pep Cruz constant des de l’inici com pare obrer jubilat; la mare, Mercè Arànega, excepcional el rol de l’esfinx feminista pel qual serà recordada en aquest muntatge. Sílvia Bel fa les giragonses oportunes per abandonar la filla adolescent i atrapar el personatge de Doreen, dona de l’Eddy, en una evolució que li va a favor per mostrar la seva versatilitat.\nTots tres intèrprets giren al voltant de l’astre protagonista, Pablo Derqui, que té la virtut de la generositat. Aquest Èdip modern és un dels treballs més complexos de la seva carrera i una oportunitat única per captar la seva màxima virtut com actor: la precisió. (...) L’excel·lència del muntatge es completa amb l’escenografia a mida per al Lliure de Gràcia que signa Clara Notari i fa el ple amb la il·luminació d’Ignasi Camprodon. (...)\nCom els grecs és un dels millors muntatges d'aquesta temporada, un viatge violent des de la foscor d’aquell hivern de fa quaranta anys, a l’actual lluminositat de filtre neofeixista al galop.


Treballarem per fer de Tiana un poble agradable, on tothom hi visqui bé. Un poble tranquil. Per passejar-hi. Per anar-hi a comprar. Un poble amb empenta, amb més oportunitats econòmiques. Un poble en què els seus veïns i veïnes no hagin de marxar perquè no poden pagar el lloguer. On sigui igual si ets home o dona o jove o gran o nascut aquí o a fora. Un poble en què la gent gran gaudeixi en la mesura del possible de la seva vellesa. Que la gent gran se senti estimada, cuidada. Un poble on puguis aparcar el cotxe. I on puguis anar per la vorera amb la cadira de rodes, el cotxet o el carro de la compra. Un poble vital, on hi passin coses: amb entitats actives, que fan pinya. Hem d’omplir de poble el carrer. Un poble saludable, que promociona l’esport. Un poble amb memòria, que s’escolta els avis i les àvies. Que preserva el que cal preservar i millora el que cal millorar.\n1.1 Dret al poble\n1.2 Emprenedoria i innovació\nJunts, a La VInyeta\nReformar les estructures municipals i els circuits de presa, execució i avaluació de les decisions per fer una administració local més eficient que doni resposta ràpida a les necessitats del dia a dia del poble i dels seus veïns i veïnes.\nAmpliar els mitjans dels Serveis Socials per oferir una atenció social al poble que permeti millorar el benestar social i afavorir la integració de les persones, prevenint i atenent les necessitats.\nGarantir el dret a viure en condicions dignes a les llars de Tiana assegurant l’accés a subministraments bàsics, respectant els drets a la llum, l’aigua i el gas. Oferir assessorament en drets energètics des dels Serveis Socials i l’Oficina d’Atenció Ciutadana.\nGarantir el dret a l’alimentació de tots els veïns i veïnes amb els ajuts pertinents i impulsant un pla d’aprofitament alimentari, amb col·laboració amb entitats locals del tercer sector.\nDefensar i protegir, dins de l’àmbit d’actuació local, la qualitat dels serveis públics, base de l’estat del benestar.\nTenir cura del medi ambient i evitar la contaminació i el malbaratament de recursos i d’energia.\nDefensar els interessos dels tianencs i tianenques a les administracions supramunicipals, especialment en matèria d’educació, sanitat, serveis socials, atenció a la dona, ocupació o transport públic.\nDonar suport a les famílies durant el procés per a la valoració de la dependència d’un o d’una familiar.\nImpulsar activitats de promoció comunitària específiques per a gent gran, joves i infants.\nImpulsar una fiscalitat municipal més justa ampliant els ajuts al pagament de l’IBI. Revisar les ordenances de preus, taxes i impostos municipals per establir un sistema de tarifació social que s’ajusti a la renda i les circumstàncies de cada família. Impulsar un pla de comunicació per difondre tots els ajuts i desgravacions fiscals de l’Ajuntament i de la resta d’administracions supramunicipals.\nReformar l’Oficina d’Atenció Ciutadana municipal i elaborar la carta de serveis municipal. Crear el kit ‘Benvingut, benvinguda a Tiana’ per a les noves famílies que s’empadronin a Tiana (o per a les que hi viuen i no coneixen tots els serveis). S’hi mostrarà l’oferta educativa, cultural, el directori de botigues i serveis, les entitats, els telèfons i adreces d’interès, el model de recollida selectiva porta a porta i totes les eines possibles perquè se sentin acollits i acollides.\nImpulsar una finestreta única de serveis i recursos que l’Ajuntament i altres administracions posen a la disposició de la ciutadania.\nActualitzar el Pla local d’habitatge per garantir més habitatge social i assequible de lloguer en les noves promocions de pisos al poble.\nCrear l’Oficina Local d’Habitatge dins l’Oficina d’Atenció a la Ciutadania.\nImpulsar una modificació del PGM perquè totes les actuacions edificatòries destinades a habitatge plurifamiliar, siguin obra nova o gran rehabilitació en edificis preexistents, i sempre que el sostre urbanístic sigui superior a 600m2, hagin de destinar almenys el 30% d’aquest sostre a habitatges de lloguer social. Establir les vies perquè l’Ajuntament i/o les entitats del tercer sector participin en la seva gestió. Sol·licitar a l’AMB un estudi de viabilitat per implementar aquesta mesura de manera conjunta a tots els municipis de l’AMB, amb homogeneïtat de criteris per tal d’adaptar la mesures a les condicions particulars de cada municipi, sense perjudici de les accions que pugui fer l’Ajuntament de Tiana en funció de les seves competències.\nInstar el Govern de la Generalitat perquè impulsi mesures decidides de suport econòmic als operadors públics d’habitatge per a la construcció d’habitatge públic de lloguer a Tiana, en concertació amb l’Ajuntament.\nNegociar augmentar el benefici públic en les operacions urbanístiques pendents d’execució, aprofitant millor les cessions de sòl i sostre i les reserves d’equipament i d’habitatge protegit.\nEvitar el frau en l’adjudicació dels pisos\nMàxima transparència en l’elaboració de les llistes de les persones sol·licitants i màxima informació sobre el procediment d’adjudicació.\nMillorar el seguiment un cop adjudicats els habitatges socials per garantir l’interès general.\nLluitar contra els pisos buits de grans propietaris\nReclamar al Govern de la Generalitat que impulsi un conveni de cooperació amb l’Ajuntament de Tiana, a on se li delegui, amb recursos, les tasques d’inspecció i control de l’impost de pisos buits, així com la capacitat sancionadora que emana de la Llei de l’habitatge del 2007.\nMediar amb els grans propietaris, en col·laboració amb altres administracions, perquè cedeixin habitatge buit a preus taxats, a canvi de la seva rehabilitació (si s’escau) i amb garantia de cobrament de la renda, a una borsa de lloguer assequible gestionada per l’Oficina Local d’Habitatge.\nImpulsar un pla local per evitar desnonaments per causes sobrevingudes.\nGarantir el dret al reallotjament públic, digne i estable en cas de pèrdua de l’habitatge. Defensa de la llei 24/201 de mesures de protecció del dret a l’habitatge de les persones en risc d’exclusió residencial.\nAmpliació de l’aparcament de l’església\nImpulsar un pla d’aparcaments. Crear un gran aparcament vora l’església connectat amb la trama urbana per reactivar l’activitat comercial.\nEstudiar la creació de més zones d’aparcament de 30 i 90 minuts per afavorir la rotació i per garantir aparcament per anar a comprar.\nAugmentar els aparcaments per a motos al centre del poble.\nReservar places d’aparcament de cotxes per a la gent gran a la zona per a vianants del centre.\nSenyalitzar millor els aparcaments amb un sistema intel·ligent connectat amb una app. Posar en marxa l’aparcament del carrer Verge del Pilar amb un indicador de places al passeig de la Vilesa per evitar trànsit innecessari.\nRevisar els guals en desús per garantir l’interès general i l’aparcament a la via pública.\nDonar suport a les entitats, motor imprescindible del poble viu. Creiem en l’associacionisme com a forma de fer xarxa entre els tianencs i les tianenques.\nImpulsar un nou model de cogestió social i cultural entre el teixit associatiu i l’Ajuntament, a partir del diàleg i el treball conjunt per augmentar el benefici social. Promoure una xarxa o Consell d’Entitats amb representació de cada entitat del poble, que faciliti l’autogestió, la comunicació amb l’Ajuntament, i que fomenti la cooperació i la coordinació entre les diferents entitats.\nProporcionar espais de qualitat a les entitats que ho necessitin per tal de poder desenvolupar la seva tasca de manera efectiva.\nReclamar l’ús a ple dret de la Catequística i reformar l’edifici perquè esdevingui un equipament destinat a les entitats del poble, obert a tothom, actiu i segur.\nAmpliar els mòduls del nou Cau per tal de poder donar resposta a les necessitats d’espai de les entitats. Millorar l’accés a peu que connecta amb el centre del poble.\nReformar les instal·lacions del Casal per convertir-lo en un espai de cultura, punt de trobada de la Tiana viva. L’espai oferirà activitats per a totes les edats, de diverses disciplines, entenent que el coneixement i la curiositat ha d’estar a l’abast de tots i totes.\nEndreçar el pati de les moreres i arreglar-lo. Donar-li l’esplendor que ha anat perdent al llarg dels anys i fer-hi el manteniment que es mereix.\nReformular el plec de condicions del Casal. L’oferta de restauració ha d’apostar pel producte local, a preus assequibles, a partir d’un model gastronòmic popular i de qualitat. El cànon del concessionari s’ha de destinar a inversions del propi local. Promoure una mateixa manera de fer en la resta de bars d’adjudicació municipal, en funció de les especificitats, per unificar el model de poble viu.\nMillorar les oportunitats educatives, laborals, d’emancipació i de participació activa de la joventut\nEscoltar la joventut i acompanyar-la a través de programes d’ajuda, amb especial incidència en l’educació, la transició laboral, l’emancipació i la vida saludable. Millorar el treball transversal i la comunicació entre totes les regidories que fan actuacions per a joves per avançar cap a la seva autonomia, desenvolupament personal i participació.\nDesplegar el Pla Local de Joventut de Tiana (2019-2023) aprovat pel ple municipal.\nAugmentar la comunicació del Punt d’Informació Juvenil amb l’objectiu que esdevingui el punt de referència dels joves en relació a l’administració local de Tiana. Incrementar la difusió dels recursos municipals existents per a joves a través de diversos canals i potenciar les xarxes socials.\nImpulsar la cogestió: apoderar els i les joves en la presa de decisions creant el Consell de Joventut, donant-los representació al Consell de la Vila i formant-los perquè facin aportacions en l’elaboració dels pressupostos participatius i en la programació de les activitats del poble.\nEstablir un sistema de comunicació efectiu i eficient per fer arribar la informació als joves de Tiana.\nFacilitar assessorament per a la presa de decisions respecte al propi itinerari d’inserció laboral i per evitar, en la mesura del possible, situacions de precarietat laboral. Impulsar un pla d’acció específic per a l’atur juvenil amb polítiques actives d’ocupació, en col·laboració amb empreses locals. Millorar la difusió i facilitar l’accés a plans com el de Garantia Juvenil.\nFacilitar als i les joves del poble eines i recursos per afavorir la complementarietat entre estudis i feina, amb la finalitat que puguin iniciar el seu procés d’emancipació.\nOferir informació, orientació i assessorament en matèria d’accés a l’habitatge amb coordinació amb serveis tècnics de l’Ajuntament.\nImpulsar una nova línia de beques ajut als estudis postobligatoris en funció de la renda familiar.\nCrear aules d’estudi en època d’exàmens a la biblioteca.\nMillorar la informació i l’assessorament juvenil sobre formació, orientació laboral, educació sexual, en contra de les discriminacions de drets racials…\nEstablir una coordinació entre les institucions que treballen en matèria de promoció de la salut de la població juvenil a Tiana. Acostar-se als adolescents en la planificació de les polítiques de salut.\nDonar suport a projectes impulsats per la joventut en l’àmbit de la cooperació internacional.\nImpulsar polítiques transversals per fer de Tiana un poble amic de les persones grans. Un poble on les persones grans es puguin implicar i siguin valorades i recolzades de manera activa. Impulsar accions que prioritzin la prevenció i la promoció de la salut de la gent gran. Apostar per polítiques de benestar i solidaritat que generin autonomia, no dependència.\nFer una diagnosi per detectar i ajudar aquelles persones grans que no tinguin cobertes les necessitats bàsiques socials i econòmiques. Establir un sistema de detecció de casos de vulnerabilitat amb l’ajuda dels veïns i veïnes per incorporar-los al circuit de prestacions.\nRevisar les taxes del Servei d’Atenció Domiciliària.\nImpulsar una nova línia d’ajuts a les persones grans que viuen soles a casa per fomentar la relació social. Garantir que les persones convisquin en el seu entorn pròxim, reduint-ne l’aïllament gràcies a la participació de veïns i veïnes i professionals dels Serveis Socials.\nImpulsar el programa: Dinem els dimecres al Casal, amb menús setmanals per a la gent gran a un cost molt reduït per fomentar un envelliment actiu i la vida social.\nAugmentar els ajuts a l’envelliment actiu mitjançant la implementació d’un servei de transport a demanda [Veure 3.3].\nImpulsar un nou programa digital per a la gent gran, en col·laboració amb els centres educatius i les entitats [Veure 4.4].\nAjudar a combatre la soledat de les persones grans amb l’ajuda de la Llar de les Persones Grans.\nVetllar pel la qualitat del servei i per la funció social de la Residència i Centre de Dia Sant Cebrià.\nCrear el Consell Municipal de la Gent Gran. Garantir el dret a participar de la gent gran i a implicar-se en les activitats del poble. La Llar de les Persones Grans és modèlica: donar tot el suport a les seves activitats.\nRecuperar el dia de la vellesa, amb activitats intergeneracionals.\nElaborar i executar un Pla Municipal d’Equitat de Gènere (2019-2023). Incorporar la perspectiva de gènere en totes les polítiques municipals i vetllar per fer efectius els drets de les dones en igualtat de condicions que els homes en tots els àmbits de la vida pública i lluitar contra qualsevol discriminació.\nAccions de gestió i/o creació de prestacions de serveis, econòmiques i tecnològiques\nCrear la Regidoria d’Equitat de Gènere.\nCoordinar els serveis d’atenció a les dones amb Serveis Socials i altres serveis supramunicipals d’atenció i ajudes.\nPromoure uns pressupostos amb perspectiva de gènere.\nApoderar el Consell d’Igualtat perquè esdevingui un espai de participació real i vinculant de treball en aquesta matèria i garantir la participació del moviment feminista en la definició de totes les polítiques.\nIncloure la perspectiva de gènere en la planificació urbanística.\nImpulsar un pla específic contra l’atur femení coordinadament amb les polítiques d’ocupació. La taxa d’atur registrat femení a Tiana (març 2019) és del 7,91% mentre que la de l’atur masculí és del 4,21%.\nVetllar per la cura de les dones i infants davant les violències masclistes amb l’activació de protocols d’actuació coordinadament amb tots els serveis municipals i la policia local. Impulsar cursos de formació especialitzada.\nIncorporar l’avaluació sistemàticament de l’impacte de gènere de totes les intervencions.\nAccions de difusió i sensibilització\nDefinir un programa estable d’activitats de sensibilització per al foment de les relacions positives i igualitàries entre els grups de joves i adolescents, a l’Institut i al Casal de Joves, amb èmfasi en les xarxes socials, i oferir més tallers per a famílies sobre aquesta temàtica.\nImpulsar campanyes de comunicació no sexista ni androcentrista i evitar la transmissió de missatges sexistes, masclistes i que fomentin estereotips de gènere i violència contra les dones en la publicitat dels serveis públics municipals.\nFomentar el debat i la visualització de les persones LGTBIQ en els diversos àmbits de participació ciutadana (joventut, gent gran, salut…).\nFormar en equitat de gènere tot el personal municipal i establir referents en totes les àrees.\nGarantir la formació en equitat de gènere als integrants de les entitats del poble.\nOferir formació i debats/ reflexió sobre feminismes, equitat, i noves masculinitats oberta a la ciutadania.\nCompromís amb la reforma horària\nLa reforma horària és una iniciativa ciutadana que impulsa canvis horaris perquè puguem gaudir de més llibertat en la gestió del nostre temps. L’Ajuntament ha de liderar la iniciativa a nivell local, formant part de les proves pilot que s’estan fent al conjunt del país, implicant empreses, comerços, famílies i entitats, per tal d’aplicar polítiques del temps que fomentin la cohesió social, la paritat i la igualtat d’oportunitats. Algunes mesures que proposa la reforma horària són: compactar la jornada laboral per sortir abans de la feina, introduir horaris laborals més flexibles d’entrada i sortida, avançar les hores dels àpats, tant del dinar com del sopar i sincronitzar els horaris de les empreses, institucions i actors socials i culturals.\nFer un diagnòstic de l’accessibilitat al poble de Tiana en tots els àmbits d’ús públic municipals (equipaments, xarxes de comunicació i senyalització, voreres, transport) mitjançant d’un pla d’accessibilitat municipal. Els obstacles físics i virtuals no perjudiquen només un col·lectiu específic; perjudiquen el conjunt de la població. Cal entendre la condició d’accessibilitat com a útil per a les persones amb discapacitat o amb altres dificultats d’interacció amb l’entorn visual, auditiu i/o cognitiu, i especialment la gent gran, però també per a totes les persones que se’n poden arribar a beneficiar per l’evolució de la seva situació o de les seves capacitats al llarg de les diverses etapes de la vida.\nImpulsar un pla de voreres amples, plataformes úniques de vianants i vehicles, creant una partida pressupostària concreta per a l’accessibilitat, i buscar tota mena de subvencions públiques i privades. Cal facilitar l’accessibilitat de les persones amb discapacitat, persones grans o persones amb cadira de rodes, carros de la compra o cotxets, especialment i de manera prioritària en zones sensibles com el camí escolar.\nImpulsar polítiques i accions transversals per l’accessibilitat entre les àrees municipals, amb la implicació dels professionals que hi treballen i la participació de les entitats i de les persones amb discapacitat. Impulsar cursos de formació en accessibilitat amb exemples de bones pràctiques i d’ajustos raonables.\nFomentar la contractació a l’Ajuntament de persones amb discapacitat, complint el 2% establert per la Llei.\nVetllar perquè les obres i serveis als quals s’adjudiquen llicències municipals compleixen els criteris i les normatives legals d’accessibilitat, estatals i autonòmica.\nIncrementar els esforços, des d’un punt de vista formatiu, i també des d’un punt de vista pedagògic i publicitari, per a avançar cap al concepte d’accessibilitat universal i de disseny per a tothom, dins el marc del poble educador, amb petites actuacions de cost baix.\nGarantir l’accessibilitat digital a totes les persones i, sobretot amb diversitat funcional. Cal que els formats de representació d’informació compleixin els estàndards i recomanacions quant a la representació d’informació per a persones amb capacitats diverses. Revisar l’accessibilitat al web municipal seguint les pautes del W3C per a complir amb WAI-AA en tot el web i WAI-AAA on sigui possible.\nProposar un transport públic accessible, afavorint els desplaçaments a tots els veïns entre diverses zones del municipi de forta pendent, especialment per a gent gran i persones de mobilitat/comunicació severa i usuàries de cadira de rodes.\nGenerar espais de participació formals i públics que fomentin la cogestió i tinguin una incidència real sobre l’agenda i els programes de govern\nCal fer un pas decidit cap a una democràcia participativa. Ens cal un poble crític, exigent i participatiu. Hem d’incorporar la participació ciutadana a l’hora de definir les polítiques públiques i guiar la tasca del govern municipal. Hem d’anar avançant en una manera de governar des de la proximitat, aprofitant l’articulació del moviment associatiu i la ciutadania en general, en el procés de govern. Tenim el convenciment que amb més participació ciutadana, s’aconsegueix un millor mecanisme per assolir un govern més democràtic i per dissenyar polítiques públiques més perdurables i robustes al llarg del temps. L’administració deliberativa, al servei de la gent, s’ha de basar en el diàleg, la confiança, la mediació, i en l’intercanvi de perspectives i recursos, entre les diferents parts de l’administració i entre l’administració i el seu entorn. La cogestió és un model de presa de decisions horitzontal que fomenta la coresponsabilitat i la implicació activa de tots els agents. Una societat sana i madura és aquella que no delega la gestió de la governabilitat. Ans al contrari, és aquella que s’implica de forma activa en el control i la presa de decisions. Cal crear nous espais de participació formals i públics que tinguin una incidència real sobre l’agenda i els programes de govern i en una nova cultura democràtica per recuperar la confiança del ciutadà en la política i en les institucions. Per tot això, ens comprometem a aplicar un pla gradual per apoderar el poble i fomentar la participació ciutadana basat amb els següents punts:\nApoderem-nos: primera fase\nModificar el Reglament de Participació Ciutadana i el Reglament Orgànic Municipal. El Reglament Orgànic Municipal (ROM) de l’Ajuntament de Tiana no s’ha modificat des de l’any 1997 i el Reglament de Participació Ciutadana des del 2005. Crear una comissió de treball específica per elaborar la proposta de modificació.\nApoderar els consells sectorials existents (Consell Escolar Municipal, Consell Assessor d’Urbanisme, Consell d’Igualtat, Consell de Medi Ambient, Consell de Cultura, Consell de Mitjans de Comunicació, Consell d’Infants, Consell d’Adolescents, Comissió de Patrimoni, Comissió de Festes) amb l’objectiu d’impulsar polítiques més participatives amb una incidència real sobre l’agenda i les polítiques públiques.\nCrear els següents nous consells sectorials: Consell de Benestar Social, Consell de l’Esport, Consell de Joventut, Consell de la Gent Gran, Consell d’Entitats, Consell de Seguretat Ciutadana i Taula de Cooperació.\nFer audiències públiques periòdiques per retre comptes a la ciutadania.\nAvançar cap a uns pressupostos participatius implicant la ciutadania a partir de la tasca dels consells sectorials. Els pressupostos participatius permeten la participació directa de la ciutadania en l’elaboració dels pressupostos públics en dos àmbits diferents. D’una banda, en la reflexió de necessitats, identificació de demandes i priorització dels pressupostos i de l’altra, en el seguiment de l’execució del pressupost i, per tant, en la rendició de comptes continuada per part dels equips de govern.\nApoderem-nos: segona fase\nUn cop reestructurats i apoderats els consells existents i els de nova creació, impulsar la constitució del Consell de la Vila, consell de consells, principal òrgan de participació del poble, com ja preveu l’actual Reglament de Participació Ciutadana. Una segona cambra de facto, amb l’objectiu de debatre, emetre informes, promoure estudis i fer propostes sobre els grans temes del poble, en coordinació amb el ple municipal.\nAssajar noves formes de participació i deliberació, com el vot per internet.\nCrear una oficina local d’innovació i desenvolupament local, Tiana Emprèn, per promoure la millora de la qualitat de vida dels tianencs i tianenques a través del foment de l’ocupació, l’impuls de l’emprenedoria i el suport a empreses i comerços. L’oficina serà finestreta única i oferirà un servei de consultoria i accés a la formació continuada. Facilitarà i acompanyarà en l’accés a subvencions d’altres administracions, simplificarà els tràmits administratius i reduirà la burocràcia per no endarrerir la posada en marxa d’un negoci.\nNova línia d’ajuts a la innovació per a les persones que treballen en el comerç i l’emprenedoria.\nFomentar la cogestió entre l’Ajuntament, comerç i empreses de serveis per dinamitzar l’economia local. Apostar per nous models de treball en xarxa i per l’economia circular, social i solidària.\nEstudiar la implantació de moneda local. Calcular l’impacte de la mesura amb un estudi com el que va fer l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet (LM3).\nAtraure talent. Fer de Tiana un espai atractiu com a viver i laboratori de projectes emergents.\nEstudiar la viabilitat de la planificació del Campus Montalegre per a empreses tecnològiques o de coneixement no contaminants a tocar de la B-500, prop el Camí dels Francesos, una zona pendent de desenvolupament urbanístic.\nImpulsar un pla d’acció específic per a l’atur juvenil i, especialment, per a l’atur femení amb plans d’ocupació locals. La taxa d’atur registrat a Tiana és moderadament baixa (5,96%, març 2019), però cal treballar per combatre l’atur femení. La taxa d’atur masculí és del 4,21%, i la del femení, del 7,91%. Cal lluitar contra aquesta desigualtat.\nMillorar l’assessorament personalitzat dels aturats i aturades de Tiana i impulsar programes a mida de formació i reciclatge professional.\nReactivar el comerç urbà a partir d’un mix comercial atractiu, equilibrat, basat en la qualitat i el producte local, que evolucioni cap a un model gastronòmic i de degustació, a partir de 5 fronts:\nPla d’aparcaments. [Veure 1.1]\nPla de vianants per facilitar la mobilitat a peu per la zona comercial. [Veure 3.2]\nPla lloguer assequible de locals comercials amb la creació d’un registre de locals públics i privats i amb una línia d’ajuts amb bonificacions a l’IBI.\nPla d’ajuts a la innovació i a la modernització dels establiments ja existents.\nPla digital per facilitar les vendes pel mòbil a partir de descomptes i promocions.\nPrioritzar els locals de propietat municipal que quedin buits al passatge Moragas per garantir l’accés a lloguers tous a noves emprenedories.\nCrear nous espais al centre del poble per a locals comercials amb accés a aparcament.\nNegociar l’opció d’espais per a locals comercials en les noves promocions.\nEstudiar nous emplaçaments i dies del mercat setmanal per atraure compradors i dinamitzar el poble.\nPromoure dies de comerç al carrer.\nEngegar noves campanyes de promoció i fidelització, conjuntament amb els i les comerciants. Promoure descomptes a la programació cultural o al Tast Tiana.\nRevisar la política de compres de l’Ajuntament i donar prioritat en l’abastament municipal als comerços, serveis i productors locals.\nCrear un espai destinat a la gastronomia i el vi al centre del poble, amb una cuina per fer-hi tallers oberts i per promocionar el comerç local, l’alimentació saludable, el producte de proximitat i el tast de vins i caves. [Veure 3.4]\nCrear sinergies entre els i les professionals que es dediquen al món de la restauració, de la producció local i empreses de serveis.\nImpulsar campanyes de difusió continuades de l’oferta gastronòmica, vinculada a la DO Alella i a l’enoturisme.\nFer del Tast Tiana un espai innovador continuat. Implicar-hi el comerç. Consolidar-lo com un esdeveniment anual de referència per promocionar la gastronomia i el vi locals.\nCrear el segell ‘Cuiners i cuineres de Tiana’, per donar visibilitat a la cuina local.\nAprofitar l’impuls del Tast Tiana per estudiar la creació de noves fires al llarg de l’any, com la de la pagesia, la verema, la cervesa…\nCrear itineraris i caminades turístiques pel poble i el seu entorn natural amb la restauració i el producte locals com a reclam.\nAugmentar el suport als pagesos i productors locals potenciant el producte de proximitat en els bars de concessió municipal, en els menús escolars i de la residència d’avis, en els actes organitzats per l’Ajuntament i en l’oferta gastronòmica del Tast Tiana, en la línia del Pla de contractació pública alimentària de Catalunya.


Buch i Calvet no podran ser a l’executiva del PDECat\nL’assemblea rebutja obrir el règim d’incompatibilitats\nL’assemblea del PDECat ha rebutjat relaxar el quadre d’incompatibilitat de càrrecs institucionals i de partit i els consellers Miquel Buch i Damià Calvet no podran ser a l’executiva amb responsabilitats orgàniques. L’estructura del partit s’havia d’adaptar a l’anomenat pacte dels Lledoners, però la votació ha estat un primer revés per a la nova direcció que sortirà del congrés. L’executiva de Marta Pascal defensava que es mantingués el règim tal com estava, i ahir a la nit hi va haver un intens debat en comissió. Aquest matí s’ha traslladat al plenari, on hi poden participar tots els associats inscrits. Segons fonts presents a la votació, un 59% no ha volgut flexibilitzar el sistema.\nEl plenari també ha aprovat mantenir la via unilateral al preàmbul dels estatuts per aconseguir la independència. La votació ha estat molt ajustada, i s’ha imposat aquesta opció amb un 47,9% a favor, segons fonts presents. La direcció de Pascal havia proposat treure’n la referència per evitar problemes amb el registre dels estatuts al ministeri de l’Interior. Però l’esmena que advocava per mantenir l’esment ha arribat viva fins al plenari i ha prosperat. Es mantindrà com estava: treballar per assolir l’objectiu de la república ‘sense renunciar a la via unilateral.’\nLes dues ponències principals, la ideològica i l’organitzativa, han estat aprovades per una àmplia majoria. El 99,30% i el 92,89%, respectivament, hi han votat a favor.


Els incidents de "phising" d'origen espanyol ascendeixen a 140 en el que va d'any | Consumer\nEls incidents de “phising” d’origen espanyol ascendeixen a 140 en el que va d’any\nEspanya és el cinquè país del món per emissió de correu electrònic escombraries i d'estafes informàtiques mitjançant pàgines web falses\nEls incidents de “phising” (pàgines web falses per obtenir informació amb la qual robar diners) que han tingut a Espanya com a origen ascendeixen ja en el que va d’any a 140, amb unes 440 adreces url afectades. El nostre país se situa ja com la cinquena nació del món emissora de correu electrònic escombraries i d’estafes informàtiques que utilitzen la tècnica del “phising”, només per darrere d’Estats Units, Xina, Brasil i Rússia.\nA pesar que Espanya es col·loca en les primeres posicions de la delinqüència en Internet, només un 0,06% dels 600.000 dominis “.és” o dels servidors situats a Espanya estan involucrats en aquests atacs cibernètics. Són dades que es van posar de manifest a l’III Congrés Nacional de Policies Tecnològiques, que va reunir la passada setmana a Madrid a agents especialitzats en el cibercrimen, jutges i empreses dedicades a la seguretat informàtica. Tots ells van alertar de la creixent especialització i preparació tècnica dels delinqüents i estafadores que operen en Internet.\nEls policies especialitzats en la delinqüència a la Xarxa creuen, no obstant això, que només es coneix una part dels atacs i estan convençuts que són molt més nombrosos. El problema radica que la immensa majoria dels incidents no són denunciats per les empreses afectades per por de que la seva reputació o credibilitat davant els seus clients quedi qüestionada. Encara existeix un “espai d’impunitat” en Internet perquè la majoria de les institucions que són víctimes dels atacs no ho comuniquen a les Forces de Seguretat, va explicar César Lorenzana, capità del Grup de Delictes Telemàtics de la Guàrdia Civil (GDT). A això s’afegeix el fet que moltes de les estafes amb prou feines ascendeixen a uns pocs centenars d’euros en cada cas, que les víctimes estan disperses i que de vegades és difícil “quadrar” el fet denunciat amb algun dels delictes tipificats en l’actual Codi Penal.\nEl magistrat de l’Audiència Nacional Eloy Velasco es va queixar que els legisladors “no han fet el seu treball” i no han dotat a la Policia i a la Justícia de les “armes legals” necessàries per combatre la delinqüència a la Xarxa. “Un suspens al legislador”, va afirmar Velasco, que va criticar les importants limitacions legals que coarten l’activitat investigadora dels agents infiltrats.\nL’últim informe elaborat per l’Observatori de la Seguretat d’Institut Nacional de Tecnologies de la Comunicació (INTECO), dependent del Ministeri d’Indústria, indica que el 63,8% dels ordinadors analitzats conté algun tipus de codi maliciós o malware. No obstant això, només el 30,4% dels ciutadans afirma ser conscient d’haver sofert algun tipus d’atac en els últims mesos, un percentatge bastant inferior al nivell real d’equips infectats.\nDel total d’incidents notificats a INTECO fins a finals del mes d’octubre, un 70% són per “phising” -un 7% menys que en 2008-, mentre que gairebé un 20% estan relacionats amb la venda d’articles fraudulents, com Viagra falsa o vacunes contra la grip A de dubtosa procedència. A dia d’avui, les famílies de malware amb major presència en els equips espanyols són els troyanos (42,1%), l’adware -publicitat indesitjada-, amb un 34,4%, i les aplicacions d’intrusió, que aconsegueixen ja el 28,2% del total.\nascendeixen españa incidentes-ca origen-ca phising-ca