FABRICA EL TEU PCB DIY – Fab Casa del Mig – Punt Multimèdia\nFABRICA EL TEU PCB DIY\n09jul(jul 9)19:0018(jul 18)21:00FABRICA EL TEU PCB DIYCursos i Tallers:tallers de fabricacio\nEns endinsarem al disseny i fabricació de PCB’s de la mà de Fritzing, un software intuïtiu que no requereix de coneixements previs d’electrònica. Descobriràs tècniques per fabricar PCB’s Do It Yourself amb acabats\nEns endinsarem al disseny i fabricació de PCB’s de la mà de Fritzing, un software intuïtiu que no requereix de coneixements previs d’electrònica. Descobriràs tècniques per fabricar PCB’s Do It Yourself amb acabats professionals, dissenyaràs un escut polivalent per Arduino i fabricaràs la placa soldant els components, tot provant les seves prestacions o les possibles aplicacions.\nHorari: dimarts i dijous de 19 a 21 h\nDates: del 9 al 18 de juliol (8 hores)\nMaterial: 20€ (el material s’haurà d’abonar en efectiu el primer dia del taller)\nCada persona disposa d’un ordinador per a realitzar el taller.\n9 (Dimarts) 19:00 - 18 (Dijous) 21:00\nGabriel Salmerón es enginyer mecànic per la UPC i tècnic superior en disseny de maquinaria i robòtica industrial. Des de petit ha “trastejat” tot el que li ha caigut a les mans i quan la necessitat de fabricar-se els seus invents topava amb la industrialització, es va endinsar en la impressió 3D. Imprimint des de 2015 amb una Prusa i3 modelada i construïda per ell, intenta esculpir el mon que l’envolta trobant sempre el moment per descobrir misteris que s’amaguen sota el suro d’un bon vi.


Política de cookies | Can Gasparó\nSón aquelles galetes que són a l'ordinador o dispositiu de l'Usuari i gestionades exclusivament per Can Gasparó Hotel Rural & Restaurant per al millor funcionament del Lloc Web. La informació que es recull s'empra per millorar la qualitat del Lloc Web i el seu contingut i la seva experiència com a Usuari. Aquestes galetes permeten reconèixer a l'Usuari com a visitant recurrent del Lloc Web i adaptar el contingut per oferir-continguts que s'ajustin a les seves preferències.\nSón galetes utilitzades i gestionades per entitats externes que proporcionen a Can Gasparó Hotel Rural & Restaurant serveis sol·licitats per aquest mateix per millorar el lloc web i l'experiència de l'usuari a l'navegar en el Lloc Web. Els principals objectius per als quals s'utilitzen galetes de tercers són l'obtenció d'estadístiques d'accessos i analitzar la informació de la navegació, és a dir, com interactua l'usuari amb el Lloc Web.\nLa informació que s'obté es refereix, per exemple, a el nombre de pàgines visitades, l'idioma, el lloc a què l'adreça IP des del qual accedeix l'Usuari, el nombre d'usuaris que accedeixen, la freqüència i reincidència de les visites, el temps de visita, el navegador que fan servir, l'operador o tipus de dipositivo des del qual es realitza la visita. Aquesta informació s'utilitza per millorar el Lloc Web, i detectar noves necessitats per oferir als Usuaris un Contingut i / o servei d'òptima qualitat. En tot cas, la informació es recopila de forma anònima i s'elaboren informes de tendències del Lloc Web sense identificar a usuaris individuals.\nGoogle Analytics (https://policies.google.com/technologies/cookies?hl=es&gl=es#types-of-cookies)\nCan Gasparó Hotel Rural & Restaurant incorpora connectors de xarxes socials, que permeten accedir-hi a partir del Lloc Web. Per aquesta raó, les galetes de xarxes socials poden emmagatzemar al navegador de l'Usuari. Els titulars d'aquestes xarxes socials disposen de les seves pròpies polítiques de protecció de dades i de cookies, sent ells mateixos, en cada cas, responsables dels seus propis fitxers i de les seves pròpies pràctiques de privacitat. L'Usuari ha de referir-se a les mateixes per a informar-se sobre aquestes cookies i, si escau, de l'tractament de les seves dades personals. Únicament a títol informatiu s'indiquen a continuació els enllaços en els quals es poden consultar aquestes polítiques de privacitat i / o de galetes:


Desorientació sense caos en el primer dia de desconnexió a l'estació de Sants ! directe!cat\nSocietat Última actualització Dijous, 4 d'agost de 2011 10:29 h\nEls 300 informadors, les indicacions i el poc trànsit aconsegueixen minimitzar l'impacte de les restriccions a les línies ferroviàries\nEl director de Rodalies de Catalunya, Miguel Ángel Remacha, ha fet una bona valoració del funcionament del pla de transports alternatiu durant el primer matí de desconnexió de Sants. Remacha ha explicat que els serveis han funcionat amb regularitat, la senyalització ha estat suficient i els usuaris han trobat fàcilment informadors. Tot i això, ha reconegut la importància de l'afectació i ha afirmat que no s'ha de baixar la guàrdia fins que no acabin les obres. El tinent d'alcalde de Barcelona, Antoni Vives, ha destacat que els usuaris són conscients que la millora revertirà en ells mateixos. L'única incidència durant el matí ha estat el retard de deu minuts en un tren de la línia R1 a Mataró.\nestació, obres, rodalies, sants, trens\nA les 11 del matí, fins a 60.000 persones havien utilitzat ja el pla de transport alternatiu dissenyat amb motiu de les obres de cobriment de l'accés ferroviari de l'estació de Sants i que han comportat el tall de les línies R1, R2, R3 i R4. Segons el director de Rodalies de Catalunya, Miguel Ángel Remacha, la normalitat ha estat la tònica per a aquestes persones durant tot el matí d'aquest dijous. El pla ha funcionat tal com estava previst i no s'han produït incidències importants. De fet, l'única que s'ha detectat ha estat el retard de 10 minuts que ha patit una tren de la línia R1 a Mataró.\nAixò ha portat a Remacha a fer una valoració positiva de les primeres hores de funcionament del pla. En la visita que han fet als diferents punts de transbordament, segons ha explicat, s'han trobat amb que tot funcionava amb fluïdesa. A més, ha dit, el servei funciona amb regularitat. Finalment, ha mencionat la bona senyalització i atenció dels informadors. Els objectius eren, ha afegit, que els viatgers trobessin un continu de senyalització durant el seu trajecte alternatiu i que sempre tinguessin a la vista un agent informador. I això s'ha acomplert, ha destacat.\nReconeixement de l'esforç dels usuaris\nRemacha ha agraït l'esforç que han de fer fins al dia 27 d'agost els usuaris de Rodalies. "Estem introduint molèsties", ha reconegut Remacha, que ha assenyalat la intenció de l'operadora de posar tots els mitjans per garantir la mobilitat de les persones que han vist com el seu trajecte es veia modificat i per minimitzar les molèsties que els poden causar els talls.\nEn la mateixa línia, el tinent d'alcalde d'Hàbitat Urbà de l'Ajuntament de Barcelona, Antoni Vives, ha reconegut que es tracta d'un tall "sever" que té conseqüències sobre la vida quotidiana de moltes persones -entre 120.000 i 150.000 al dia, segons les estimacions de Rodalies-. No obstant això, ha destacat que les restriccions es produeixen perquè es fan unes obres fonamentals per millorar la xarxa ferroviària. Vives ha afirmat que s'ha generat una consciència entre els viatgers de que, tot i les molèsties, les obres revertiran en el servei.\nPel que fa als veïns del barri de Sants, Vives ha afirmat que s'han de sentir esperançats perquè, amb aquestes obres, veuen la llum al final del túnel, i poden començar a veure que allò que semblava impossible, tenen data de finalització.\nPer la seva banda, el coordinador tècnic de Rodalies, Marc García, ha declarat que l'èxit de l'aplicació del pla demostra que Barcelona i la seva Àrea Metropolitana disposa d'una estructura de funcionament en malla que garanteix que, quan la capacitat d'un operador de gran envergadura es veu restringida, la resta poden substituir-la.\nGarcía s'ha mostrat "raonablement satisfet" però cautelós perquè, segons ha dit, s'ha de mantenir l'esforç perquè el resultat continuï següent favorable. En aquest sentit, Remacha ha assegurat que es mantindrà la tensió per donar el servei amb fiabilitat.


Coral Consegal: els Pastorets de Mataró a flor de pell\nPersonalCoral Consegal: a flor de pell\nCoral Consegal: a flor de pell\nPocs dies per l’estrena. Moment per polir detalls i confirmar que tot és a lloc. La Sala Cabanyes es prepara per acollir una nova edició dels Pastorets de Mataró, i nosaltres fem una visita a la directora de l’obra, la Coral Consegal, per comprovar el termòmetre dels nervis. Vam conèixer la Coral durant l’últim assaig general dels Pastorets i, si l’hem de definir amb una paraula, utilitzaríem ‘apassionada’. Li encanta el teatre i les emocions que s’hi generen. Mentre l’equip tècnic i el cor musical ultima els darrers preparatius per assajar, la concentració de la Coral Consegal és màxima. Desprèn sentiment de responsabilitat. Vol que tot surti a la perfecció i, sobretot, que l’obra generi emocions plaents al públic.\nAquests Pastorets de Mataró seran diferents dels habituals. Amb menys equip i reinventats per adaptar-se a la realitat Covid-19, però la passió és la mateixa. “Diria que sóc una dona valenta. M’agrada afrontar les coses de cara i a totes”, ens diu la protagonista d’aquest perfil. Quan li van proposar dirigir els Pastorets, la Coral no es va imaginar que hauria d’idear múltiples obres, cadascuna adaptada a les normatives que anaven apareixent per culpa de la Covid-19. “Emocionalment ha estat una bomba, però viure aquesta experiència m’ha permès créixer i madurar a l’hora d’afrontar situacions complicades”, ens reconeix. La directora dels Pastorets de Mataró destaca que “envoltar-se d’un equip que et segueix al cent per cent” ha estat vital per a tirar endavant uns Pastorets que “són de tots”. Generar emocions és l’objectiu de fer teatre, i precisament aconseguir això és la fita de tot l’equip de l’obra. “Volem que la gent senti que veu els Pastorets de sempre i que valorin l’esforç que hem fet. És cert que la pressió es nota. Sobretot la que em poso jo a mi mateixa. Vull que quedi rodó i que no deixi ningú indiferent”, recalca la Coral. La nostra protagonista ha gaudit de cada assaig, de cada etapa del procés de creació i de veure com tothom “s’ha implicat al cent per cent”. Coral Consegal s’ha sentit “acompanyada” en tot aquest viatge de sentiments de flor de pell ■\nEmocionalment ha estat una bomba, però viure aquesta experiència m’ha permès créixer i madurar\nFora dels escenaris, la Coral té una gran passió: la geografia. Si pogués, un cop acabats els Pastorets de Mataró agafaria un avió i marxaria a descobrir els accidents geogràfics amagats a Nevada i Arizona, dos dels estats dels Estats Units més apassionants des del punt de vista de la natura. Pot semblar que no tenen relació, però les plaques tectòniques i els actes d’una obra de teatre han trobat un nexe d’unió en la Coral. Segurament, per relaxar-se abans de l’estrena, poder fer una volta per la costa Oest americana li aniria molt bé. “Em conec i sé que estaré molt nerviosa”, ens reconeix. “Sóc una persona amb els sentiments a flor de pell i, a més, sóc de llàgrima fàcil”, afegeix. ‘Ploraràs, doncs, un cop acabi l’obra?’, li preguntem. “No crec que s’hagi d’arribar al final! Mentre la funció duri alguna llàgrima ja m’anirà caient. Suposo que encara anirà a més quan abaixem el teló i tot s’acabi”, afirma la nostra protagonista ■\nFora dels escenaris, la Coral té una gran passió: la geografia\nDel vídeo a dirigir\nD’on ve la passió pel teatre de Coral Consegal? Ella ens ho explica. “Des que era petita, sempre em posava davant de la tele i mirava vídeos de Sonrisas y lágrimas o Cantando bajo la lluvia, i interpretava tots els papers. Un dia vaig arribar a la Sala Cabanyes, em va encantar, i encara en formo part”, detalla. D’aquella nena que somiava amb ser actriu, la Coral ha passat a dirigir un equip de prop de 150 persones. Quin canvi! “Ha estat molt difícil reduir l’equip per complir amb els protocols de la Covid. A la Sala Cabanyes ens coneixem de tota la vida, i funcionem com una petita família”, lamenta la directora dels Pastorets.\nSi pogués, un cop acabats els Pastorets de Mataró agafaria un avió i marxaria a descobrir els accidents geogràfics amagats a Nevada i Arizona\nMalgrat que la plantilla s’ha escurçat fins a un terç de l’original, cohesionar una obra amb tantes persones involucrades no és feina fàcil. ‘Com t’ho fas per gestionar els egos?’, li diem durant la nostra visita. “Doncs no hem tingut cap problema en aquest sentit. Tothom sap quin és el seu paper i ningú va més enllà. Jo crec que hem tingut tanta feina que tampoc hi ha hagut temps de pensar en res més”, exposa. Com a directora, la Coral vol acabar aquesta conversa amb un reconeixement a totes les persones que han format part dels Pastorets de Mataró 2020. Una obra que semblava condemnada, i que ha tirat endavant gràcies a la passió col·lectiva de Mataró. “Crec que no som conscients de com ens hem adaptat a tot. El procés d’aquests Pastorets ens ajudarà a afrontar altres coses de la vida. N’estic segura”, diu la Coral. Ara només ens queda dir una última cosa: que pugi el teló i que comenci l’espectacle! ■\nUN OBJECTIU: ACABAR ELS ESTUDIS DE DOBLATGE.\nUN VIATGE: LA COSTA OEST DELS ESTATS UNITS.\nUNA LLIÇÓ: DEL CEL NO ET CAU RES. CAL TREBALLAR.\nUNA PASSIÓ: EL TEATRE MUSICAL.\nArticle anteriorLa Creu de Terme d’en Ramis\nArticle següentUn hub empresarial sanitari: el futur de la ciutat


(S'ha redirigit des de: Ukaylites)\nDes d'aquesta base els uqàylides es van estendre per l'Iraq i fins i tot van arribar a Bagdad. Baha al-Dawla va pactar amb al-Muqàl·lad que fou reconegut com a governador de Mossul, Kufa i Djamiyan (al-Hilla) amb el títol de Hussam-ad-Dawla; encara que la khutba era llegia en nom de l'emir buwàyhida i del califa abbàssida, en la pràctica era independent i no pagava cap tribut. Al-Mukallab planejava ocupar Bagdad i segurament ho hauria fet si no hagués estat enverinat per un dels seus esclaus turcs el 1001. Llavors el va succeir el seu fill Mútamid-ad-Dawla Qirwaix ibn al-Muqàl·lad que va tenir un llarg regnat de 50 anys. Va mantenir el control de Mossul i altres fortaleses del Diyar Bakr i encara va estendre el seu control a la zona de l'Jazira. El 1002 estava atacant territori buwàyhida obligant a Baha al-Dawla, buwàyhida de Bagdad, a fer una expedició al nord; encara que inicialment fou derrotat, Kirwash va aconseguir derrotar als buwàyhides prop de Kufa. Baha al-Dawla el va declarar deposat del seu govern però el 1005 fou confirmat en totes les seves possessions pel califa, que li va donar el títol de Mutamid al-Dawla, el que no va impedir que el 1011 reconegués la sobirania del califa fatimita en un moviment que no va tenir gaire durada.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Uqàylides&oldid=24090365»\nDarrera modificació: 14 jul 2020 a les 14:44\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 jul 2020 a les 14:44.


Nou acord entre COITCV i AVIT amb la UPV i EDX – COITCV\nNou acord entre COITCV i AVIT amb la UPV i EDX\nal COITCV i la AVIT hem arribat a un acord amb la Universitat Politècnica de Valencia i edX per oferir als col·legiats de l'COITCV i associats de l'AVIT 1 descompte de l' 15% en els certificats dels cursos que la UPV té en aquesta plataforma de MOOC. Els MOOC són cursos oberts, massius i gratuïts (que és el significat de les sigles MOOC en anglès) en els quals l'accés a l'contingut és gratis i el certificat sol ser de pagament.\nLa UPV ofereix al voltant de 100 cursos a edx.org (plataforma sense ànim de lucre fundada pel MIT i la universitat de Harvard), en temàtiques tan variades com l'Aprenentatge Automàtic, la gestió participativa, el maneig avançat d'eines com Excel, la programació amb Python, l'anglès de negocis nivell B2 o l'aplicació de la teoria de grafs a la vida real, entre altres. Consulta'ls ací.\nL'oferta disponible de cursos i de temàtiques en aquestes plataformes és immensa, i el bo d'aquest tipus de cursos és que un pot inscriure, començar el curs i, si li interessa el contingut, pagar pel certificat a posteriori.\nSi us interessa obtenir algun certificat verificat dels MOOC de la UPV en EDX podeu utilitzar el codi AVITEDX2021 a l'sol·licitar i anar a pagar-ho des d'un compte de edx feta amb un correu de l'domini @avit.org o de l'domini @coitcv.org (el codi només funcionarà amb comptes d'aquests dominis) i obtindreu un 15% de descompte.\nSer COITCV / AVIT té molts avantatges, ¡Aprofita els seus descomptes!


Vindrà la vacuna obligatòria - Joan Ridao\nVindrà la vacuna obligatòria\nVacunes d'AstraZeneca en un centre de salut de Barcelona. FRANCESC MELCION\nLa irrupció de la variant òmicron ha afegit encara més dosis d’inquietud a una situació epidemiològica ja de per si molt complexa a conseqüència del repunt de casos de covid-19. Diversos governs europeus ja han començat a imposar noves restriccions i la Comissió Europea ha reclamat als estats que redoblin la vigilància i accelerin les campanyes de vacunació i les dosis de reforç. A Alemanya s’estan plantejant la vacunació obligatòria a partir del febrer. A França ja fa algun temps que s’imposa a personal essencial com el sanitari, avalat pel sempre primmirat Consell Constitucional. Quan vegis les barbes de ton veí pelar...\nA Catalunya, cal no oblidar-ho, ja s'imposa la vacunació, ni que sigui indirecta, a l’exigir el passaport covid des d’aquest divendres per accedir a determinades activitats. En plena pandèmia, diverses decisions judicials a l’Estat (Sevilla, Granada o Santiago de Compostel·la) van avalar l'obligatorietat de vacunar persones ancianes en residències. La recent llei 8/2021 de salut de Galícia preveu la possibilitat de vacunar obligatòriament sota determinats requisits, i preveu sancions econòmiques per al cas d’incompliment, tot i que això ha estat suspès pel TC fins que analitzi el fons del recurs d’inconstitucionalitat plantejat pel govern espanyol. A Euskadi, a hores d'ara, hi ha un esborrany de futura llei de salut pública que preveu aquesta mateixa possibilitat, tot i que, aquesta vegada, per eludir problemes de constitucionalitat condiciona la seva efectivitat a l’existència d’una legislació estatal –avui inexistent– i a la prèvia autorització judicial.\nCertament, es tracta d’una qüestió delicada. No té el mateix abast exigir un certificat de vacunació per a activitats que no afecten drets fonamentals (anar a un bar), imposar-lo per poder treballar en determinats sectors essencials (sanitaris), demanar d’estar vacunat per exercir drets fonamentals (anar a l’escola) o, per descomptat, imposar la vacunació forçosament a tota la població. Això últim suposa una intervenció corporal coactiva i practicada en molts casos al marge de la voluntat del ciutadà, que per ser eficaç ha de comportar una sanció en cas de no fer-ho. Ara bé, recordo que fins no fa gaire es qüestionava l'exigència del passaport covid, present ja fa mesos en altres països. I ja el tenim aquí. El vaig defensar en aquestes mateixes pàgines en un context molt refractari. I ara, al meu parer, tot apunta que la vacunació serà obligatòria en poc temps. No n’hi ha prou amb escudar-se en la dada que la cobertura vacunal és de les més altes del món, com fa la ministra de Sanitat.\nAnem a pams. Sobre la manera de plasmar aquesta obligació legalment, no hi ha altra opció que incloure-la expressament com a mesura preventiva a la llei orgànica 3/1986, de mesures especials en matèria de salut pública. Pel que fa a la qüestió més controvertida, que és la constitucionalitat d’una mesura que afecta els drets fonamentals, cal tenir present que el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) va dictar recentment, el 8 d'abril del 2021, una rellevant sentència (cas Vavricka i altres contra la República Txeca) en què s’analitzava l'obligació de vacunar els nens contra diverses malalties. Per al TEDH, imposar una vacuna constitueix, en abstracte, una intromissió sobre el dret a la vida privada de les persones previst a l'art. 8 del Conveni Europeu de Drets Humans (CEDH). Ara bé, en el cas enjudiciat, l’alt tribunal va considerar lícita aquesta ingerència entenent que amb la llei es perseguia l’objectiu legítim de protegir no només la salut dels afectats sinó els drets d’altri.\nAl costat de les legítimes pors (o aversions) personals hi ha el dret a la salut pública i a la vida de totes les persones\nPer a això, el Tribunal d’Estrasburg argumenta dues qüestions cabdals. La primera, que el marge d'apreciació dels estats per avaluar les prioritats i les necessitats socials ha de ser ampli, tenint en compte els interessos en joc en cada cas: si hi ha més o menys consens general sobre la vacunació, el caràcter vulnerable dels col·lectius afectats, etc. La segona, l'existència d'un imperatiu com l'interès superior dels menors, ja que la fita era que tots els nens estiguessin protegits contra malalties greus i això no es podia assolir sense la vacunació forçosa i la immunitat col·lectiva. El Tribunal va destacar, a més, que els nens vacunats no s'havien vist privats de tota possibilitat de desenvolupar la seva personalitat a nivell social o intel·lectual, ja que, per exemple, la seva admissió per part de les escoles no només no s’havia vist afectada sinó tot el contrari, a banda que les conseqüències de la pertorbació havien sigut limitades en el temps. Amb tot, el TEDH va argumentar que les sancions econòmiques per no vacunar-se, tot i ser necessàries en una societat democràtica, havien d’imposar-se de forma moderada i no preveure afeccions per als drets d’altres persones.\nAixí doncs, per bé que la sentència anava referida a un supòsit de vacunació que afectava un col·lectiu individualitzable i vulnerable, és obvi que conté arguments vàlids per a un supòsit d’aplicació generalitzada com el covid, ja que es tracta d’una malaltia infecciosa altament transmissible, que compta amb una vacuna acreditada per la ciència mèdica, la qual, a més, ha posat en relleu, diguin el que diguin els escèptics i els negacionistes, que és molt improbable que pugui ocasionar cap risc per a la salut de les persones. I això no és el mateix que la remota possibilitat de patir efectes secundaris, com fan la majoria de medicaments. A més, com sabem, amb aquest coronavirus no es pot descartar que les persones vacunades puguin contagiar-ne d'altres, per la qual cosa és evident que el benefici més gran de la vacunació ho és per a la mateixa persona que es vacuna.\nEn definitiva, una mesura greu com la vacunació forçosa guardaria una relació de proporcionalitat amb les finalitats legítimes perseguides per les autoritats sanitàries, i el seu marge d'apreciació dependria de la realitat del moment en qüestió. Cal deixar de banda, doncs, les habituals pors o les posicions formalistes en la defensa dels drets, sovint poc sensibles amb la greu singularitat del moment. Al costat de les legítimes pors (o aversions) personals hi ha el dret a la salut pública i a la vida de totes les persones. Salus publica, suprema lex, deia Ciceró.


Jordi-Torra-i-Jordi-Portell-parlaran-sobre-Gaia-en-la-celebracio-del-50-aniversari-de-SENER - Universitat de Barcelona\nJordi Torra i Jordi Portell parlaran sobre Gaia en la celebració del 50 aniversari de SENER\nNotícia | 18-03-2017\nEl 30 de març, Jordi Torra, catedràtic d'astronomia de la Universitat de Barcelona, Jordi Portell, investigador de l'Institut de Ciències del Cosmos ICCUB (IEEC-UB) i Diego Rodríguez, director d'Espai de SENER, participaran en la conferència 'Gaia: Tres anys estudiant la Galàxia' organitzada per SENER la Sala Baroja del paranimf de la Universitat del País Basc.\nEn aquesta xerrada, presentaran les principals característiques de la missió i exposaran la rellevant participació espanyola, tant en la construcció del propi satèl·lit i els seus sistemes com en la gestió, validació i publicació de les seves dades,\nEn motiu de la celebració del seu 50 aniversari SENER posa en marxa la iniciativa Diàlegs d'Espai. Una cita des de la qual difondre l'activitat de l'empresa a través de figures representatives del món científic i tecnològic i industrial. Per a això, SENER ha organitzat un seguit de conferències, que poden anar acompanyades d'una mostra dels projectes més rellevants de SENER a Espai.\nLa missió Gaia de l'Agència Europea de l'Espai (ESA) va ser llançada al desembre de 2013. Des de llavors ha observat més de mil milions d'estrelles i altres objectes celestes repetidament, donant lloc a una primera publicació del seu catàleg galàctic el 14 de setembre passat .\nDe Gaia convé destacar no només la ingent quantitat de dades rebudes, sinó la seva excel·lent qualitat més enllà de les previsions.\nJordi Torra és catedràtic d'Astronomia a la Universitat de Barcelona, on es va doctorar en Física el 1984. Les seves línies d'investigació són l'estudi de la nostra Galàxia, principalment la cinemàtica estel·lar i l'estructura galàctica, i la fotometria estel·lar. Va treballar en la missió Hipparcos de l'ESA (Agència Europea de l'Espai) que va ser la primera missió dedicada a l'astrometria des de l'espai i actualment dirigeix el grup espanyol que participa en la missió Gaia. Ha participat en altres projectes per a espai com Integral i Smart-2.\nHa estat investigador principal de nombrosos projectes d'investigació, ha publicat un centenar de treballs i ha dirigit deu tesis doctorals. Posseeix àmplia experiència com a observador i en l'ús de grans ordinadors.\nHa estat gestor de l'àrea d'Astronomia i Astrofísica del Pla Nacional d'Investigació i membre del Consell de l'European Southern Observatory al període 2007-2011 i, en l'actualitat, és membre de l'European Space Sciences Committee (ESSC), de l'Astronomy Working Group de ESA i coordinador de la Xarxa d'Infraestructures en Astronomia.\nJordi Portell i de Mora és investigador a l'Institut de Ciències del Cosmos ICCUB (IEEC-UB). Es va graduar en Enginyeria Electrònica per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) el 2000, any en què va començar a treballar en la missió Gaia de l'ESA. Va desenvolupar diverses propostes per a la gestió i compressió de dades a bord del satèl·lit i, a partir de 2005, any en què es va doctorar en Física Aplicada (també per la UPC), va començar a treballar en els sistemes de processat de dades en terra.\nHa estat gestor del centre de processament de dades de Gaia a Barcelona (basat en el Supercomputador MareNostrum), i fins 2016 ha estat gestor del principal sistema de processament diari de dades de la missió. Actualment, dóna suport a tasques de coordinació tècnica entre les diferents unitats i centres europeus de Gaia.\nDes de 2013 és cap tecnològic de l'empresa DAPCOM, on ofereix sistemes de compressió de dades d'alt rendiment. Des 2017 és gestor adjunt de la unitat tecnològica de l'Institut de Ciències del Cosmos (ICCUB).


Dones i llatins, la clau de la Casa Blanca\nEls demòcrates busquen captar aquests vots per assegurar la reelecció d'Obama\nNÚRIA FERRAGUTCASAS CHARLOTTE (CAROLINA DEL NORD) 05/09/2012 00:00\n260x366 EL JOC DE LA PRIMERA DAMA La dona d'Obama, Michelle, va ser una de les estrelles de la nit ahir a Charlotte. El seu objectiu va ser captar el vot femení. / JIM YOUNG / REUTERS EL JOC DE LA PRIMERA DAMA La dona d'Obama, Michelle, va ser una de les estrelles de la nit ahir a Charlotte. El seu objectiu va ser captar el vot femení. / JIM YOUNG / REUTERS\nAls carrers de Charlotte es respira aquests dies, sobretot, diversitat. Els demòcrates van fer ahir gala de la seva pluralitat de gènere, raça, edat i orientació sexual en el primer dia de la seva convenció per nomenar oficialment el president Barack Obama a la reelecció. "Si Obama guanya, espero que elegeixi més dones al Tribunal Suprem i que millori els drets de gais i lesbianes", deia Aaron Walder, un estudiant que considera que si el president no ha fet més és per culpa de la intransigència dels republicans.\nLa primera dama, Michele Obama, i l'alcalde de San Antonio (Texas), el llatí Julián Castro, van ser les estrelles de la jornada. Els demòcrates esperaven amb els seus discursos captar més vots entre les dones i els llatins, dos electorats que tindran la clau de la Casa Blanca aquest novembre. El 2008 Obama va aconseguir una victòria històrica gràcies a un 56% del vot de les dones, un 67% dels llatins, i un 94% dels afroamericans. Els analistes consideren que el president necessita unes xifres semblants i un gran participació de les minories, que representi el 26% de l'electorat total, si vol ser reelegit.\nDe moment, amb un 53% del vot femení i un 64% del vot hispà, té un avantatge de sobre el seu rival, Mitt Romney, de 9 i 34 punts, respectivament. Els republicans es van esforçar la setmana passada a retallar aquesta distància en la seva convenció. Per l'escenari conservador van desfilar diferents figures llatines del partit, com el senador de Florida Marco Rubio; el governador de Nevada, Brian Sandoval, i la governadora de Nou Mèxic, Susanna Martínez. D'altra banda, les dones, amb Ann Romney al capdavant, també hi van tenir un paper predominant.\nEls dos candidats, doncs, lluiten i lluitaran fins al dia de les eleccions per la confiança de dones i llatins. Per això, de la mateixa manera que ho van fer els republicans, els demòcrates aprofitaran la seva gran festa per reforçar i augmentar el suport d'aquests electorats al president.\nTant el president com Mitt Romney tenen dificultats per expressar les seves emocions i confien en les seves dones perquè mostrin el seu perfil més humà. La feina de Michelle Obama d'ahir era diferent de la d'Ann Romney de fa uns dies. Els nord-americans coneixen bé la història de Barack Obama, de les dificultats de la seva mare per educar-lo i del seu esforç constant per aconseguir el que es proposa.\nL'ajuda de Michelle Obama\nS'esperava que la primera dama expliqués algunes anècdotes de la vida de la família a la Casa Blanca i les grans decisions preses pel seu marit per fer front als problemes econòmics i de seguretat del país. Sis de cada deu nord-americans tenen una opinió favorable de Michelle Obama i la campanya del president considera la seva aportació molt important. Esperen que ajudi el president sobretot entre l'electorat femení.\nEls demòcrates també comptaran amb altres dones. Lilly Ledbetter, víctima en el passat de la discriminació de gènere, va parlar ahir a favor les les polítiques d'igualtat del president. De fet, la primera llei que va signar Obama porta el seu nom i garanteix que les dones cobrin el mateix sou que els homes si fan la mateixa feina. D'altra banda, Sandra Fluke, una estudiant de dret que va rebre els insults del locutor de radio Rush Limbaugh perquè va testificar davant del Congrés a favor dels anticonceptius, parlarà dijous.\nObama i els demòcrates intenten agitar la por entre les dones si Mitt Romney guanya la presidència alertant que els seus drets podrien ser retallats. Per això, juntament amb l'economia i la política exterior, els temes de salut de la dona seran un eix important de la convenció.\nMobilitzar als llatins\nEls demòcrates es volen presentar com el partit de la majoria que, a diferència dels republicans, integra les minories. Per això ahir explicaven que un 27% dels seus 4.000 delegats reunits a Charlotte són afroamericans i un 20% llatins. "L'elecció és molt renyida. Els dos candidats estan empatats amb un 44% del vot, i hi ha un 12% d'indecisos", explicava John Zogby, fundador d'una empresa que fa sondejos polítics. Zogby assegura que Obama té un problema amb els llatins, ja que "els indecisos no votaran".\nBarack Obama espera que el discurs d'ahir de l'alcalde de San Antonio, Julián Castro, l'ajudi a mobilitzar aquest electorat crucial per a la seva reelecció. Castro va ser presentat pel seu germà bessó, que també es dedica a la política. Hores abans, mentre assajava el seu parlament dalt de l'escenari, va dir que explicaria la seva història, el seu Somni Americà particular. Castro és fill d'una activista pels drets dels immigrants dels anys 70 i alguns ja l'anomenen l'Obama hispà.


Els veïns del Carme no sortiran a patrullar de nit | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nUna trobada amb representants municipals prevista de cara al proper dimarts ho evita, 'per ara'\n28 de Novembre de 2019, per Marc Busquets\nEls integrants de la junta de l'associació de veïns del Carme, en una imatge d'arxiu\nEls veïns del Carme no sortiran a patrullar de nit, el proper dilluns. En un inici, el 2 de desembre era la data prevista per iniciar les rondes pels carrers del barri per evitar contra la "degradació" de la zona, tal i com s'hi van referir els impulsors de la iniciativa. De fet, i a causa d'un incendi als baixos d'un bloc de pisos, la junta de l'associació veïnal va denunciar públicament la situació d'"inseguretat" que generen "les ocupacions i els robatoris a les botigues" i va donar un ultimàtum d'un mes al batlle Pellicer per reunir-se. Si la trobada no es produïa, sortirien al carrer "armats amb pals".\n'Més d'un centenar' de persones disposades a sortir de nit, segons Machado\nEl cas és que l'alcade s'ha reunit amb el president de l'associació Harmonia del Carme, Josep Machado, segons aquest últim ha exposat a Reusdigital.cat. La cita va tenir lloc el passat dimarts, i va servir per establir-ne una de nova, de cara al proper dimarts, 3 de desembre, per impulsar l'anomenda comissió de coordinació del barri. En aquest sentit, l'activista veïnal ha descartat "per ara" la realització de patrulles de nit. "No seria coherent sortir un cop tenim el compromís de l'alcalde de posar fil a l'agulla" a una sèrie de demandes existents a la zona, recollides en un decàleg que ja s'hauria fet arribar al govern municipal. Segons Machado, "i tot i que en realitat no volíem sortir de nit, hi havia més d'un centenar de persones que hi estàvem disposades".\nFonts municipals consultades per aquest mitjà han confirmat que, efectivament, la reunió s'ha de dur a terme el dimarts que ve, i que s'ha concebut com un "espai de debat i informació" per concretar, a posteriori, quines accions caldria realitzar. Es tractarà, per tant, d'una "reunió preparatòria" més que no pas tècnica.\nMajor presència policial al barri\nCal destacar igualment que una de les peticions de la junta de l'associació de veïns del Carme és que hi hagi una major presència policial als carrers del barri. Després de la trobada del passat dimarts amb Pellicer, Machado ha subratllat la "voluntat" del batlle que la Guàrdia Urbana mantingui la seva política de proximitat. "Entenem que tot el que demanen no se solucionarà l'endemà de la comissió de treball, però almenys trobem que és bo que se'ns escolti", ha dit.\nDies enrere, a banda, la CUP va proposar la constitució d'una taula d'emergència del Carme integrada per "tots els agents socials i polítics" que es considerés. Els independentistes van demanar, de la mateixa manera, que es materialitzés abans del ple del proper divendres.\ncomissió de treball del pla d'obres del Carme


Llista de Pokémon amb diferències de gènere | Pokepèdia | Fandom\nLlista de Pokémon amb diferències de gènere\nA partir de la quarta generació, alguns Pokémon de la mateixa espècie es diferencien de la seva aparença segons el seu gènere. Això no passa en tots els casos: alguns Pokémon tenen diferències segons siguin mascles o femelles i altres no. La Pokédex a partir dels jocs de Pokémon Diamant i Pokémon Perla inclou una funció que diferencia ambdós gèneres.\nNormalment les diferències són apreciables a simple vista amb només mirar la part frontal de l'Pokémon. No obstant això, en aquesta llista s'inclou l'esquena del mateix perquè es pugui apreciar millor la diferència. A més al costat dels Pokémon s'inclou una descripció de la diferència.\nMolts Pokémon posseeixen una contrapart de diferent gènere, (Nidoran♀ i Nidoran♂, Tauros i Miltank, Volbeat i Illumise, Gardevoir i Gallade, etc ...) però, això no es considera diferència de gènere perquè pertanyen a espècies diferents.\nExisteixen un total de 96 espècies amb diferències de gènere:\n22 Pokémon introduïts a la primera generació tenen diferències de gènere.\nLes femelles tenen un petit bulb a la flor que porten al llom.\nEls mascles no tenen dues espècies de taques morades a la part inferior de les dues ales.\nEls bigotis de les femelles són més curts.\nLes femelles tenen un tall triangular a la cua, amb una forma similar a la d'un cor.\nLes femelles tenen la cua més arrodonida i amb un tall a la punta.\nEls mascles tenen els ullals més llargs.\nLes femelles tenen menys punts a la seva flor i són més grans que les dels mascles.\nLes femelles tenen menys punts a la seva flor, però només algunes són més grans.\nEls mascles tenen els bigotis més llargs.\nEls mascles tenen el coll de color negre.\nEl pelatge de les femelles és més abundant.\nLa banya de les femelles es més petita.\nLes femelles tenen l'abdomen més gran.\nEls bigotis de les femelles són blancs, mentre que els dels mascles són grocs.\nEls bigotis de les femelles són blancs, mentre que els dels mascles són blaus.\nObtingut de «https://pokemon.fandom.com/ca/wiki/Llista_de_Pok%C3%A9mon_amb_difer%C3%A8ncies_de_g%C3%A8nere?oldid=11585»


Història del món contemporani: Pràctica Revolució Industrial\nEn aquest blog hi trobareu les presentacions de la matèria d'Història del Món Contemporani utilitzades a les classes, així com altres informacions i activitats que puguin resultar-vos útils.\nPràctica Revolució Industrial\nPràctica tema 2: LA REVOLUCIÓ INDUSTRIAL\n1.Quins van ser els dos grans motors de la Revolució Industrial? Explica’ls breument i estableix-ne la relació.\n2.Quin relació hi ha entre els preus del blat i la promulgació de noves lleis de tancament? (Gràfic pàg.24). Compara l’estructura de les terres d’un mateix poble al 1700 i al 1800 (“Un poble anglès abans del procés de tancament i després”, pàg. 24) Quins canvis fonamentals hi observes?\n3.Observa el gràfic: La població a alguns països europeus (pàg. 25) i respon:\na)De què tracta el gràfic? Quin tipus de gràfic és?\nb)Descriu-lo dient que hi ha representat a cada eix i quines són les variables representades, en quines unitats estan expressades i quin període comprenen.\nc)Quin tendència segueix cada corba o variable?\nd)Relaciona-les entre elles. Creus que es poden establir etapes diferents segons el ritme de creixement de la població?\ne)Com era la demografia anglesa al començament del s. XVIII? Com era a finals del XIX? Com s’anomena el canvi de tendència demogràfica? Quines causes van provocar-lo?\nf)Creus que el creixement demogràfic és un fet positiu en el creixement econòmic? Per què?\n4. Observa el dibuix: La mecanització del sector textil (pàg. 27) i analitza com es va dur a terme la mecanització de la indústria tèxtil i els seus efectes sobre el volum i els costos de producció.\n5. Respon les qüestions de la taula: Producció de filats de cotó, 1830-1870 (pàg. 40 del llibre de text).\n6. Llegeix el text: La por del ferrocarril (pàg. 27) i comenta el seu contingut. En quin sentit va revolucionar el transport aquest nou mitjà? Per quines zones es desenvolupà principalment, a partir de mitjans de segle XIX? Quins altres tipus de transports es desenvoluparen al segle XIX? Valora la seva importància en el procés d'industrialització.\n7. Llegeix el text: La riquesa de les nacions. 1776, d’Adam Smith (pàgina 40), i respon les qüestions que l’acompanyen. Quins aspectes de la seva teoria no apareixen en el text? Quins altres economistes clàssics coneixes? Què defensaven?\n8. Quins nous grups socials sorgiren amb la Revolució Industrial? Quines característiques tenien? Què els diferencia?\n9. Diferencia també proteccionisme de lliurecanvisme. Amb quins arguments es defensa el proteccionisme al text: La defensa del proteccionisme (pàg. 31)\n10. Fes les activitats 1, 2 i 4 de la pàg. 33 del teu llibre de text, de l’apartat: Quins van ser els nous mètodes de finançament de les empreses?\nPublicat per M. Carme Aranda i Jordi Manero a 1:36\nSi no ens volem perdre...\nMoviments Totalitaris (1)\nPresentacions. Moviment Obrer (1)\nRevolucions Liberals (1)\nTema Fantàstic, S.A.. Imatges del tema creades per Leontura. Amb la tecnologia de Blogger.


Jornada NATURES’20 amb públic – Festival NATURES\nJornada amb públic\n2a edició. NATURES’20\n1a edició. NATURES’19\nJornada NATURES’20 amb públic\nI GAUDEIX DE LA DANSA I L’ART A LA NATURA!\nXerrada i taller: Art i paisatge\nXerrada i Taller a càrrec de Víctor Mata, amb el qui ens aproparem a la disciplina del Land Art i la seva corporalitat des de la teoria i la pràctica. Ens convidarà a crear a partir d’elements naturals trobats en l’entorn de tragantCamp i ens ensenyarà com treballar amb la pedra i la terra, dos materials molt abundants en la zona.\n16:30 – 19h\nRecorregut Itinerant per veure les 7 propostes artístiques que intervindran l’entorn de l’Alzina de l’Aguda des dels llenguatges de la Dansa, la Performance i les Arts Plàstiques. Les propostes seran creades durant el programa de Residències de Creació pels artistes Emma Riba i David Font, Jaume Amigó, Marcos Nacar i Matilde Bassetti, Oriol Teixidor, Quim Vilagran, Sara Pons i Víctor Mata.\nDinar popular amb els artistes i el públic\nDinar pels participants del taller i la xerrada, el públic assistent a les actuacions, els artistes, els acompanyants i l’equip de NATURES. Aquesta fórmula té per objectiu facilitar la proximitat i l’intercanvi social entre els assistents del Festival. Per aquesta edició organitzarem el format del dinar i l’espai per tal de cuidar les mesures d’ higiene i seguretat.\nConcert de cloenda i chill-out\nLa jornada acabarà on ha començat, al pati de tragantCamp, on podrem gaudir d’un concert de música Jazz amb el Grup Microrgànic Trio. Serà un moment distès de trobada entre artistes i públic que donarà peu a intercanviar impressions sobre el que s’ha vist i sentit durant el Recorregut Itinerant i la resta d’activitats del dia.\nConsulteu les diferents opcions d’inscripció i ompliu el Formulari d’Inscripció per participar en qualsevol de les activitats!\nTornar al programa de NATURES’20\nFestival NATURES, Crea un sitio web o blog en WordPress.com


Eleccions 2010 – La Candidatura de Treballadors de Televisió de Catalunya\nEtiqueta: Eleccions 2010\nCONVENI DE GRUP: AMENAÇA REAL\nOn Octubre 19, 2010 Per lacandidaturaIn Comunicats, ConveniDeixa un comentari\nCCOO i la CGT han intentat, diverses vegades els últims quatre anys, amb el suport de la direcció, la constitució d’un comitè interempreses i la negociació d’un conveni de grup de totes les empreses de la CCMA.\nUn comitè interempreses no està recollit a l’Estatut dels Treballadors i si es vol constituir és per prendre definitivament al Comitè de TVC la potestat de la representació i negociació col·lectiva i regalar-la als sindicats.\nUn conveni de grup només estan legitimats per negociar-lo els sindicats majoritaris.\nAixò i el fet que les nostres condicions laborals es negociarien en un marc on hi participarien altres empreses voldria dir que estaríem sotmesos a interessos externs a TVC.\nAmb aquesta maniobra d’externalització de la negociació col·lectiva aquests sindicats pretenen tenir una majoria més àmplia de la que els treballadors de TVC els hi atorguem a les urnes.\nLa Candidatura de Treballadors, de moment, hem pogut aturar aquestes pretensions, però, seguir aturant-les dependrà dels resultats de les eleccions sindicals.\nEl dret a la negociació i a la representació col·lectiva de tots nosaltres a través del Comitè està amenaçat.\nNo podem tolerar que es modifiqui l’àmbit de negociació de TVC en els despatxos i d’amagat nostre com estan fent.\nPerquè el comitè que escollim sigui l’únic representant de tots els treballadors i treballadores de TVC!\nPer poder negociar el nostre conveni sense interferències!\nVOTEM LA CANDIDATURA DE TREBALLADORS DE TVC!\nPER UN COMITÈ FORT!\nOn Octubre 14, 2010 Octubre 15, 2010 Per lacandidaturaIn ComunicatsDeixa un comentari\nLa situació econòmica global, el caràcter públic de la nostra empresa i el seu finançament seran alguns dels aspectes que haurem d’afrontar en el futur els treballadors i treballadores de TVC.\nAra tenim el conveni aprovat per l’acord de govern 4.5 del dia 1 de juny de 2010. L’acord donava a la direcció tres mesos per fer un informe econòmic que demostrés que amb els increments de conveni no se superava la llei de pressupostos aprovada pel 2010.\nLa direcció general ens va assegurar el juny passat que estava en condicions de complir l’acord de govern aplicant retallades en altres partides i comptant amb el pla de prejubilacions i també amb la recuperació de la publicitat.\nD’altra banda tenim el contracte programa prorrogat i sense que s’hagi avançat en la negociació del nou.\nAquesta situació es combina amb la provisionalitat de la direcció de la CCMA a l’espera dels resultats de les eleccions a la Generalitat.\nA TVC també estem d’eleccions, però sindicals, hem d’escollir un nou Comitè d’Empresa que haurà de fer front a aquests i altres reptes. Ens cal un comitè fort que compti amb la confiança de tots els treballadors i treballadores de TVC.\nNecessitem un comitè que escolti i consulti a tots els treballadors, que treballi des de la transparència i la unitat, sense excloure ningú ni imposar res i que respecti tots els seus membres, sigui quina sigui la seva filiació sindical, ja que tots representem als companys i companyes de TVC.\nAQUEST COMITÈ ÉS POSSIBLE !\nLa Candidatura de Treballadors ens presentem a aquestes eleccions preparats per treballar comptant amb les aportacions de tothom, sense imposar cap criteri i escoltant l’opinió de tots els companys i companyes de TVC.\nHem de donar el pas cap a aquesta unitat i cap a aquesta força anant a votar el 28 d’octubre.\nAquesta vegada és important, SOM-HI TOTS!


Rutes en bici per Eslovènia | Biciland\nRutes en bici per Eslovènia\nLes rutes en bici per Eslovènia t'acostaran a una de les destinacions menys conegudes i amb més atractiu de tots els nous països que estan obrint les seves fronteres al cicloturisme.\nParlem d'un país que es va independitzar fa relativament poc, el 1991, de Iugoslàvia i que actualment pertany a la Unió Europea.\nPedalejar per Eslovènia et permetrà descobrir molts racons que d'altra manera et passarien desapercebuts.\nMés de la meitat del país està cobert per boscos, sent el 3r país més boscós Europeu. Les rutes en bici per Eslovènia travessen aquests boscos amb cascades, parcs naturals i valls amb llacs d'origen glacial. Es tracta d'una destinació famosa entre els ciclistes, gràcies a aquest entorn natural que permet als viatgers mimetitzar-se amb tots els racons verds.\nA més, Eslovènia té un gran arrelament de l'esport de dues rodes i una gran consciència sobre el vehicle ecològic, de manera que serà fàcil conèixer els llocs més importants i emblemàtics muntats en una bicicleta. Cal destacar que el concepte de font pública no existeix, de manera que hauràs de portar suficient aigua per a realitzar el recorregut.\nLa gent que t'aniràs trobant durant les rutes en bici per Eslovènia, es caracteritza per ser molt amable, acollidora i prestar-te ajuda sempre que la necessitis. Això es nota molt més a les zones més rurals del país i menys, com sol passar en altres llocs, en acostar-te a zones més urbanitzades o a la capital i ciutat més poblada: Ljubljana.\nPlaneja la teva ruta en bici per Eslovènia segons els teus punts d'interès. De nord a sud trobaràs el castell de Predjama i les coves de Postojna, a la zona alpina creuaràs paisatges meravellosos i per la zona de nord-est trobaràs vinyes com els de Maribor, naturalesa verge, nuclis urbans i ciutats medievals amb castells i palaus de conte i escenaris idíl·lics.\nPer fer rutes en bici per Eslovènia, has de tenir en compte que la distància entre els punts d'interès és curta i podràs visitar granges d'agro-turisme que hi ha per tota la geografia.\nEl llac Bled, la joia dels llacs alpins, en aquesta proposta pensada per fer en família\nUna ruta per Eslovènia en bici per fer en parella, al vostre aire, i gaudir dels allotjaments i spas que us hem reservat.\nLa "Ruta Esmeralda" de Eslovènia et portarà des de la ciutat de Ljubljana fins al mar Adriàtic, al llarg d'una antiga ruta comercial.\nEls Alps Julians en bici\ndj., 19/09/2019 - 15:34\nA l'est d'Itàlia i al sud de l'Àustria dels compositors, els altius Alps comencen a suavitzar-se, a fer-se més humans, oferint els seus cims a les


Arran de la darrera edició del Tramuntanart, de l’any 2019, s’ha posat en marxa una iniciativa cultural a l’espai del cuARTelillo, on es fomenten les arts i el patrimoni cultural local, amb xerrades i exposicions programades durant tot l’any. Del 26 de juny al 4 de juliol, es farà una petita mostra on es recordaran algunes de les intervencions dels darrers 10 anys i també hi\nhaurà algunes intervencions de videoart.\nA la Plaça de la Gent Gran\n19 h Presentació del Tramuntanart\n19:15 h Actuació del Projecte Dansa\n19:30 h Foto de grup dels artistes\nAl final de l'Avinguda J.V. Foix, a la plaça de l'arbre\nCloenda de la 10 edició del Tramuntanart amb una acció de La Fura dels Baus.\nPunt d'informació del Tramuntanart. D'11h a 13h i de 18h a 21h.\nDurant la setmana execució de les pintures murals.


El grum de Beniatjar - VilaWeb\nSi no heu anat mai a Beniatjar teniu la sort de disposar d'un lloc extraordinari per a descobrir. Això sí, quan tragineu pels seus carrers aneu amb compte de no alçar el cap de sobte: vos podríeu endur la impressió que la mola colossal del Benicadell se vos abalança com una gran bèstia salvatge.\nBevem aigua fresca en la font de sant Vicent i en fer les primeres passes pel terme, ja entenem la fama olivarera del poble. Desenes d'exemplars fora mida (d'aquelles que exageradament solen qualificar-se de mil·lenàries) s'enfilen tossals amunt i davallen als barrancs seguint el perfil ondulant de les seues terrasses abancalades.\nPer l'antic camí de Xàtiva, la terra ben cultivada ens alegra el cor i la vista, però tal com ens temíem aquesta esplendor aparent no redimeix de la decadència les antigues cases de camp. La casa Sotorres (el topònim genuí, derivat molt probablement de sa Torre, amb l’article salat mallorquí, s'intentà substituir, inútilment, pel de Masia del Consuelo), presenta un aspecte tan deplorable, si més no, com els de la majoria de masos que hem visitat fins ara. La imatge més colpidora i potser la més descriptiva del declivi és la dels antics tractors coberts per les runes de la casa.\nJa de tornada, a la porta del bar del poble, ens trobem una colla de jubilats que ens observen amb la barreja justa de curiositat i desconfiança. Això sí, quan em dispose a fer-los una foto, s'hi posen bé. Un dels vells em demana de seguida si no li'n faria una a una olivera seua: pagant!, aclareix. Li demane un quilo d’olives i s'hi avé de seguida. M'assenyala l'indret on la trobaré i un jove s'ofereix a acompanyar-m'hi. Només són dos o tres-cents metres. De camí, passem per un bancal amb unes oliveres immenses a les quals se'ls ha aplicat una poda molt severa. El jove m'ho fa notar.\nL'olivera del vell, contràriament, ha estat esporgada molt lleugerament: ocupa un espai immens i el brancatge és espessíssim. Comence a entendre la jugada. En el poble de les oliveres no hi ha unanimitat sobre la manera com s'han de netejar els arbres. I ara em volen fer servir de jutge, o més bé de simple testimoni de la victòria d'una teoria sobre l'altra. Les imatges no deixen lloc a dubtes. L'olivera poc esporgada presenta una grumació (el grum és la flor de l'olivera, per als llecs en la matèria) espectacular que deixa les altres a l'alçada de la sola de l'espardenya. Quan en tornem, l'amo de l'olivera esplendorosa es limita a assaborir la victòria amb un somriure.\nMentre prenem una cervesa a la porta del bar, s'acosta un altre vell. El conec, és l'antic alcalde. Ens saluda i seu amb nosaltres. De seguida enceta una conversa sobre el seu tema preferit: el Gatet d'Otos. Els altres vells l'escolten i assenteixen. De seguida entenc que el reivindiquen com a heroi local: per més que es diga d'Otos, sa mare era de Beniatjar i ell hi passà els darrers anys de la seua vida. M'expliquen històries que desconeixia sobre aquest mític bandoler del XIX (sobre el qual he escrit la novel·la 'Pana Negra'). M'agrada sentir-lo: parla amb el mateix fervor amb que els meus avis m'havien explicat històries més o menys semblants quan encara era un xiquet.\nSí, Beniatjar és un poble preciós. El seu terme és, probablement, el més bonic de la Vall d'Albaida. Les seues oliveres (les esporguen com les esporguen) són segurament les més precioses i les més productives. Els seus habitants són com són, com passa a tot arreu. I al bar del seu poble t'hi pots fer una bona cervesa mentre xarres i observes la Penya. Per si tot això encara vos semblava poc, compteu que a tir de pedra hi ha Otos, el poble del Gatet per més que diguen ells.


CASA MATEVET - Planifica la teva visita - Epiremed\nCasa ubicada al mig de Garòs, un poble típic de la Vall d’Aran situat a 4 km de Vielha i a 6 km de Vaquèira Beret. La proximitat a les pistes d’esquí i el mateix entorn de la Vall d’Aran constitueixen alicients suficients per a fer-hi una escapada a qualsevol època de l’any. Casa Matevet és una antiga casa aranesa reformada i adaptada per a donar cabuda als 2 apartaments rurals dels que disposa. Cada apartament consta de 3 habitacions, dos banys, menjador i cuina totalment equipada. La harmoniosa decoració de la casa, plena de detalls cuidats amorosament, fara de cada moment el record d’una estància acollidora. La casa compta també amb un jardí propi.\ndeth fort 3, 25539 Garòs, Lleida, Espanya


Presentació del Cros Escolar d'Agramunt — Ajuntament d'Agramunt\nPresentació del Cros Escolar d'Agramunt\nPresentació del Cros Escolar d'Agramunt Aquest any la prova esportiva està inclosa dins el Circuit Escolar de Cros de Lleida- Trofeu Diputació https://www.agramunt.cat/actualitat/noticies/presentada-la-nova-edicio-del-cros-escolar https://www.agramunt.cat/actualitat/noticies/presentada-la-nova-edicio-del-cros-escolar/@@download/image/IMG-20190117-WA0008.jpg\nAquest any la prova esportiva està inclosa dins el Circuit Escolar de Cros de Lleida- Trofeu Diputació\nD’esquerra a dreta: la regidora d’esports a l’Ajuntament d’Agramunt, Montse Canes; Josep Maria Puigarnau del Club d’Atletisme Escatxics; Liliana Gil representat de l’AMPA de l’INS Ribera del Sió; Irina Novak, representant de l’AMPA de l’Escola Macià-Companys, i Josep Maria Mir, representant de l’AMPA del col•legi Mare de Déu del Socós.\nAgramunt ha presentat el Cros Escolar que tindrà lloc el proper diumenge 10 de febrer. Un any més s'ha organitzat aquesta cita esportiva des de la regidoria d'Esports de l'Ajuntament d'Agramunt amb la col·laboració del club d'atletisme Escatxics i les Ampes dels tres centres educatius. La novetat d'aquest any és que la prova esportiva està inclosa dins el Circuit Escolar de Cros de Lleida- Trofeu Diputació de Lleida, formant part així de les vuit proves puntuable del circuit lleidatà. La regidora d'esports Montse Canes explica que amb aquesta adhesió al circuit es preveu que augmenti el nombre de participants al cros i es faci una mica més de difusió d'aquesta activitat que ja fa molts anys que s'organitza a Agramunt.\nTot i que la informació del Cros d'Agramunt ja es pot consultar al web Agramuntesports.cat, les inscripcions no s'obriran fins al proper dia 28 de gener.


Usuaris de la Biblioteca de la Llagosta publiquen articles de les masies Can Baqué, Mas la Llebre i Can Pere Gil a la Viquipèdia | www.08centvint.cat\nUsuaris de la Biblioteca de la Llagosta publiquen articles de les masies Can Baqué, Mas la Llebre i Can Pere Gil a la Viquipèdia\nPosted By: José Luis Rodríguez Beltránon: 10 octubre, 2019 Views:\nLes masies de Can Baqué, Mas la Llebre i Can Pere Gil ja tenen la seva publicació a la Viquipèdia. Dissabte passat, els usuaris de la Biblioteca de la Llagosta van participar en la Viquimarató, que va tenir per objectiu donar a conèixer el patrimoni local de la Llagosta amb articles sobre les tres masies llagostenques.\nDurant la jornada es van posar en relleu algunes de les dades de les tres masies, com ara que Can Baqué es troba documentada com a Mas Jover el 1256, Mas la Llebre feia una funció d’hostal fa prop de 300 anys o Can Pere Gil era propietat de la Josepa i l’Eulàlia al cadastre de Sant Fost de Campsentelles l’any 1863. “Tota la informació que hem posat està totalment documentada i referenciada. Si no fos així, Viquipèdia eliminaria la informació”, diu el director i impulsor de l’activitat, Ángel Fernández, que admet haver fet un treball previ de documentació.\nDe les masies que més informació van aconseguir va ser de Can Baqué i Mas la Llebre. Tot i això, la Biblioteca de la Llagosta segueix omplint amb dades les entrades de Mas la Llebre i Can Pere Gil. “És un treball que hem començat però que seguim buscant més informació”, remarca Fernández, que obre la possibilitat d’una segona edició el pròxim any amb altres emplaçaments del patrimoni històric local del nostre municipi.\nLa Viquimarató era una activitat gratuïta que es va desenvolupar durant el matí de dissabte passat a la Biblioteca de la Llagosta i van participar unes quatre persones. L’activitat està impulsada per la Xraxa de Biblioteques de la Diputació de Barcelona i s’emmarca amb les Jornades Europees de Patrimoni.


EDITORIAL | La Generalitat no té diners? Ja sabem la solució | L'Alerta Canal\nEl “govern efectiu” no ha servit per fer la independència i restituir el govern legítim com van prometre sinó que han tornat a la gestió més autonomista.\nLa Generalitat va demanar perdó als autònoms per la poca quantitat d’ajudes, per la quantitat de l’ajuda i pels problemes per demanar-la. Però no és qüestió de demanar perdó, és qüestió d’entendre perquè el govern català no està ajudant més al poble.\nFa tres anys que es va formalitzar el mal anomenat “govern efectiu” que només ha servit per embolicar la troca i no avançar en res. Per una banda el Tribunal Constitucional invalidava qualsevol llei social que sortís del Parlament, de l’altra es desescalava el conflicte amb l’estat espanyol i s’aparcava la independència esperant que el govern “més progressista de la història” fos misericordiós i amnistiés als presos polítics.\nPerò la realitat és dura i en temps de crisis, com la sanitària que vivim i l’econòmica que vindrà, aquest “govern efectiu” no pot afectar en res. En la primera fase de la pandèmia no va poder protegir als catalans, ja que Pedro Sánchez va retenir tot el poder (ara ja no recorden que el virus no entén de fronteres).\nEn aquesta segona fase depén dels fons europeus per poder donar molles als qui ho estan passant més malament. Mentrestant l’estat espanyol regala milers de milions a la banca, a Florentino i al Corte Inglés i continua espoliant els tributs dels catalans. Quantes coses es podrien fer amb 16.000 milions d’euros?\nLa conclusió sempre és la mateixa: només amb un estat propi podrem seguir prosperant. Només amb un estat propi podrem ajudar-nos en aquests moments de crisi. Només amb un estat propi ens traurem de sobre la ineptitud política de la capital del regne.\nPer què cap polític independentista clama ara per prémer per la independència? Per què no aprofitem ara per capitalitzar el desencís de la ciutadania que veu com l’estat els abandona a la seva sort?\nSi els polítics de Junts i d’ERC no parlen d’independència és perquè ja no veuen un rèdit electoral en fer-ho.\nAra voteu-los el proper 14F.\nTags: #crisi #erc #generalitat #govern efectiu #independència #junts per catalunya\nNo estic d’acord. La Borràs, la Nogueras i tothom de dins de JuntsXCat no fan altra cosa que treballar per la DUI.


Wikiloc | Ruta Pou de Glaç Rajadell prova\nPou de Glaç Rajadell prova\n2.478 194 388\n4x4 Riera de Santa Creu - Riera de Mura - Riera de Sant Esteve (4x4)\nSerra de Montlleó, Gorg dels Esparvers, Pou de Glaç (senderisme)\nPou de Glaç Riera de Rajadell\nUna caminada molt bonica per l'entorn de l'Anella Verda que és per a on transcorre tot l'itinerari. En línies generals la recomano fer, ni que sigui un cop a l'any, encara que si la feu en diferents èpoques segur que us agrada, pel fet què cada una, és ben diferent. La naturalesa ens ofereix aquestes varietats com imagino que ja sabeu. Sense obviar que els cabals de la riera també varien segons el temps, els colors del bosc de ribera, les plantes, els ocells amb els seus cants, ec\nPedoneu, però no és el nom autèntic eh! L'anomeno així pel fet que és la primera vegada que l'hem visitat, altres ocasions hem passat de llarg perquè no la creiem interessant. Doncs demano disculpes perque sí que ho és, i molt, ja que és ben diferent d'altres que he vist fins al dia d'avui. Molt curiosa pels compartiments que hi ha a l'interior.\nTina del Senglar\nTampoc en se el nom concret, en alguna traça he llegit que li diuen la tina de l'Oller, jo la conec i dono a conèixer, com la tina del senglar per la proximitat de la bassa que hi ha davant mateix.\nSi desitgeu saber coses del mas podeu anar a la seva web que és molt explícita. https://ollerdelmas.com/golf-i-restaurant/restaurant-2/\nEn el curs de la riera de Rajadell hi ha aquesta gola, molt bonica sobretot si baixa aigua. Les Escaletes són totalment naturals.\nIgual que l'anterior, aquesta gola també té la seva singularitat, ja podeu observar que avui l'aigua és molt rogenca per la pluja de diumenge que ha deixat petjada, en aquest cas bona. DE fet tot el meandre de la riera és gratificant, pel bosc de ribera, pel cant dels ocells, per la pau que transmet, ec.\nPunt a on hem començat la caminada, encara que al arribar de nou hem decidit els que no teníem el cotxe aparcat en aquest lloc de seguir la caminada i tornar pel barri de Sant Pau, així poder fer uns quilòmetres més.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Pou de Glaç Rajadell prova https://ca.wikiloc.com/rutes-marxa-nordica/pou-de-glac-rajadell-prova-38741893 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Tres conclusions importants es poden treure d'aquestes definicions:\n1.- Que el seu contingut, ja de per si polèmic, es basa en el percentatge d'alumnes que no aconsegueixen el títol pertinent, i deixa a fora els criteris en base els quals s'han elaborat els programes d'estudis, que podrien aportar informació respecte a la qualitat d'aquests programes i per tant respecte a la qualitat dels aprenentatges proposats i de les condicions d'aplicació del seu ensenyament.\n2.- Que són definicions que fan menció directe i van en detriment de l'alumnat que queda injustament desqualificat i sobre qui es diposita implícitament el pes d'uns resultats que no contemplen ni mencionen tots els altres factors externs que també intervenen de manera determinant en les seves dificultats d'aprenentatge.\n3.- Que una cosa és el fracàs escolar, que és el fracàs evident del sistema educatiu, i l'altre cosa són les dificultats d'aprenentatge que pot tenir un nen i que poden estar relacionades amb diversos factors, que no provenen necesariament de les seves dificultats per aprendre, sino amb alló que no s'ha tingut en compte a l'hora d'ajudar-lo.\nUnes quantes reflexions al voltant del concepte de "fracàs escolar".\nEn primer lloc per poder explicar aquest concepte amb propietat i claredat, s'ha de tenir en compte que engloba una varietat important de factors sense la menció dels quals la definició és èticament informulable. Podem enumerar-ne uns quants en forma de pregunta.\nA) Els mètodes d'ensenyament dirigits als nens estàn elaborats segons criteris que respectin el seu nivell de maduresa cognitiva en base a l'estudi i observació del procediment que utilitzen espontàniament les criatures per aprendre?\nJa que si no fos així es podrien introduir els nous aprenentatges en funció del ritme d'assimilació dels nens i acompanyar-los de manera harmònica i coherent segons el seu nivell d'interiorització dels coneixements. Això facilitaria molt el seu aprenentatge.\nDe fet, hi han estudiosos del tema que han escrit obres que podrien ser una guia inestimable per aplicar-les als mètodes d'ensenyament.\nEsmento una petita mostra d'autors i algunes de les seves obres que il.lustren clarament que existeixen alternatives vàlides i contrastades per ensenyar a aprendre als nens d'una manera que respecti el seu ritme d'evolució madurativa i que estimuli la seva natural manera d'aprendre. Aquests autors com molts d'altres, són més que coneguts en els àmbits educatius. Ens podriem preguntar si la seva metodologia i tècnica s'inclouen en els programes d'estudis.\nEntre molts d'altres, si llegiu a Maria Montessori, Rosa Sensat o bé J. Piaget, Neuchatel, 1896-1980, bióleg, pedagog, epistemòleg i psicòleg suïs, hi trobareu a les seves obres complertes una teoria exhaustiva de l'evolució de l'adquisició del coneixement en els nens, aportacions inestimables a l'estudi de l'infància i l'elaboració d'una teoria constructivista del desenvolupament de la inteligència.\n"La génesis del número en el niño. Buenos Aires: Guadalupe, 1967\n"El nacimiento de la inteligencia en el niño", 1936\n"El lenguaje y el pensamiento en el niño", 1931\n"La representación del mundo en el niño, 1926\n"El juicio y el razonamiento en el niño\nPsicologia genética y aprendizajes escolares. Recopilación de textos sobre las aplicaciones pedagógicas de las teorias de Piaget.\nPiaget i Vigotsky en el aula. El constructivismo como alternativa de trabajo docente.- Colección formación y práctica pedagógica.\nJuegos colectivos en la primera enseñanza. Implicaciones de la teoria d Piaget\nB.- S'elaboren i s'apliquen programes educatius diferenciats per grups de nens que presenten diverses dificultats d'aprenentatge i se'n investiguen les causes sense necessitat d'incloure aquests nens en l'aula d'educació especial?\nC.- Es forma amb veritable qualitat als mestres de tots els nivells des de llar d'infants, (etapa que requeriria mestres molt qualificats per l'importància de les primeres etapes), fins a secundària perquè coneguin el desenvolupament de les diferents etapes per les que transita el nen i cóm es desenvolupa el seu sistema de construcció de coneixements?\nD.- Es tenen en compte tots aquest factors a l'hora de elaborar programes de formació pels mestres i desprès en la manera d'ensenyar a les criatures?\nE.- S'està escoltant als mestres del nostre pais que ja fa molt de temps que estàn proposant una reforma en els mètodes i la qualitat de l'ensenyament?\nBé, si ens estem plantejant totes aquestes coses és perquè aquí el que hi perd més és el nen.\nPer tant èticament no podem parlar de "fracàs escolar", sino de fracàs dels sitema educatiu.\nQUÈ NECESSITA UN NEN PER APRENDRE AMB GANES\nUna de les coses que podem fer és partir del que el nen necessita per desenvolupar-se emocional i intelectualment sá dins de les seves possibilitats sempre accessibles.\nPer tant, podriem començar preguntant-nos, tenint en compte que el nen des del seu naixement sempre vol aprendre, què fem noslatres per desmotivar-lo a seguir aprenent?\nDes de la familia\nTenir a casa seva un ambient estable que li proporcioni afecte, comprensió, protecció, valors, principi, s i la seguretat emocional bàsica necessaria per conquerir una estabilitat afectiva que és una de les condicions més importants per dotar al nen d'eines que l'ajudin a no perdre la motivació per aprendre, i dic no perdre la motivació, perquè els nens bàsicament i si no hi ha causes que els desmotivin sempre tenen ganes d'aprendre, però s'ha de començar jugant i donar sentit al joc que ells fan. Jugar amb els nens no és simplement jugar, és acompanyar-los en el seu joc que per ells sempre té un sentit, i donarlos-hi la possibilitat d'aprendre a través d'ell.\nSi es dóna el cas que a la familia hi ha problemes que afecten al nen, encara que sigui de manera col.lateral, és imprescindible parlar amb ells en el seu llenguatge segons l'edat que tinguin, i fer-los entendre que malgrat tot el que estigui passant en el seu entorn, els pares sel's estimen i no els perdran. Això es molt important perquè se sentin segurs malgrat les dificultats familiars.\nActualment i tenint en compte el fracàs del sistema educatiu, que no del nen, s'està dipositant en els mestres unes expectatives que van molt més enllà de les seves funcions; se'ls demana que detectin problemes i que es facin càrrec de coses que de cap manera els hi pertoca com professionals, i quan exposen a la direcció de l'escola els recursos que necessiten els nens de la seva classe que tenen dificultats, a vegades no nomès no son escoltats sino que són senyalats com professionals que no saben solventar les dificultats d'aprenentatge dels seus alumnes que moltes vegades responen a problemes de personalitat que requeririen més suport tant en relació al mestre com respecte al nen.\nD'atra banda hi ha molts mestres, pedagogs i docents que no estàn d'acord amb el sistema d'ensenyament que s'està impartint a les escoles,i hi ha multitud de crítiques des de la docència per canviar un tipus d'ensenyament que ja fa temps que s'ha quedat obsolet. S'estàn proposant des de temps inmemorials noves alternatives basades en mètodes pedagògics reconeguts que són molt més adequats perquè tenen en compte el procès evolutiu del nen a l'hora d'assimilar els coneixements, i tot i que inicialment durant les primeres etapes l'assimilació de coneixements resulta més lent quan es respecten el moment de maduració de les criatures en quan a l'interiorització dels aprenantges, més endavant van molt més ràpid en adquirir coneixements perquè sel's hi ha donat el seu temps i els han pogut assimilar. No es pot pretendre que els nens aprenguin coses per les que no estàn preparats neurològicament, i embutir-los de materies que el seu cervell encara no estàn preparats per entendre, ja que això els hi provoca patiment i la sensació de que són poc hàbils i que no tenen les capacitats suficients per aprendre.\nMolts mestres i educadors del nostre pais ja fa molt temps que estàn fent més del que poden per lograr que els nens que estàn al seu càrrec tinguin l'educació que es mereixen, però malgrat tot, en no tenir el suport de les institucions la seva feina resta molt limitada.\nEls nens, les families i els mestres, són els punts més vulnerables d'uns sistema educatiu que està fracassant dia rera dia.\nEstimular la formació de docents en el l'estudi i coneixement de nous mètodes d'ensenyament més eficaços o posar en marxa els que ja es coneixen, l'eficacia dels quals està sobradament probada, per ajudar als alumnes, i pel damunt de tot tenir cura en l'aplicació d'aquest mètodes d'aprenentatge ja que requeriran un temps més llarg d'interiorització per part del nen si se'n respecta el ritme del seu nivell de maduresa neuro-psicològica.\nDesenvolupar programes educatius que a més a més d'una cultura general basada en l'estudi de la nostra història i tot el que ens aporten les passades generacions, també contemplin l'elaboració de continguts que responguin als temps actuals i que la seva aplicació estigui en funció de les necessitats reals dels alumnes.\nDes de la societat\nProporcionar recursos a les families més desafavorides perquè puguin donar als seus fills el nivell educatiu que es mereixen i perquè tinguin les mateixes oportunitats que els económicament benestants.\nEstà clar que els nens, les families, i els mestres són els punts febles d'uns programes educatius que lluny de facilitar l'estimul per l'adquisició de coneixements, desanima als que tenen més dificultats i discrimina a les families socio-econòmicament més desafavorides.\nCÓM POT AJUDAR EL PSICÒLEG A UN NEN AMB DIFICULTATS D'APRENENTATGE\nDesprès de totes aquestes consideracions explicarem què pot fet un psicòleg malgrat tot, per ajudar a les criatures i als pares i col.laborar amb els mestres davant de les dificultats d'aprenentatge d'un nen.\nEn primer lloc hem de tenir en compte alguns aspectes importants que segons la meva manera de veure són bàsics.\nDes de la psicologia treballem en vers la dificultat del nen, no contemplem el concepte "fracàs", aquesta paraula implica una etiqueta que racau injustament sobre l'alumne. En psicologia no hi han fracasos, sino dificultats.\nQuan investiguem la problemàtica que pot tenir el nen i entre d'altres coses el seu grau d'inteligència, no contemplem ùnicament la inteligència racional, abstracte i lògica, malauradament massa valorada en el nostre entorn, sino també i sobre tot, la inteligència emocional que és la que està més vinculada a la capacitat de supervivència.\nUn nen pot tenir dificultats a l'hora d'aprendre a l'escola, i això no determina el seu grau d'inteligència global, com tampoc determina la seva capacitat de tirar endavant a la vida, ja que pot desenvolupar molts diferents recursos potencials als que no s'ha donat valor ni li hi han ajudat a identificar i a potenciar.\nEl poder de reconeixement i de valoració que té la institució educativa és molt gran en vers els seus alumnes, i en estar aquesta valoració molt desviada cap els aspectes més racionals de la inteligència, deixa a fora a tots els que\npresenten més dificultats en aquestes àrees, però que en canvi potser gaudeixen d'una inteligencia emocional molt pel damunt del nivell de la mitja. Aquest fet provoca una manca molt gran de d'autoconfiança en els alumnes, que a vegades desmotivats deixen els estudis per la falta de reconeixement, sobre tot en l'adolescència.\nAMB QUÍ TREBALLA EL PSICÒLOG PER AJUDAR A UN NEN\nTreballar amb la familia\nQuan es porta a consulta un nen, és molt important el treball amb la familia, els pares o persones que el cuiden, per investigar i comprendre quína és la seva problemàtica; si és una questió només relacionada amb els aprenentatges o si té que veure amb altres factors, com ara comportament, atenció, concentració, desmotivació, problemàtiques familiars que el puguin afectar. Si hi ha hagut canvis d'escola, problemes de salut, la pèrdua d'algún ser estimat, o altres factors que també poden influir en els aprenentatges. Es fa un estudi-exploració del nen amb les proves pertinents per detectar tots aquests els factors esmentats i desprès d'interpretar-los es dona una orientació del que cal fer per ajudar-lo: orientació d'un pedagog, reeducació, teràpia, etc., segons calgui.\nTreballar amb la escola i els mestres\nLa col.laboració amb el tutor del nen és un gran ajut per ajudar a comprendre el seu comportament a l' escola en tots els àmbits, tan a l'aula i al pati com en la relació que manté amb els seus companys i el rol que desempenya en el seu grup d'edat.\nEls mestres són uns grans col.laboradors perquè coneixen el taranná dels nens i la seva capacitat d'observació és de gran estima per ajudar a comprendre la problemàtica global de les criatures.\nTreballar amb el pediatra i els metges del nen\nQuan hi ha problemes de salut, o simplement evolutius, de maduració, etc., la col.laboració amb el pediatra del nen és molt valuosa perquè des de l'àmbit de la salut s'observen a vegades aspectes que quan es poden treballar de manera interdisciplinar en conjunt amb diferents professionals, s'obté una perspectiva del nen que facilita molt la solució de la seva problemàtica.\nEl treball conjunt amb la familia, el mestre i el pediatra, és d'un gran valor per una bona orientació de cara al que el nen necessitarà pel seu benestar, tant a l'escola com en relació a la seva salut en general.\nQUINS PASSOS SEGUIM PER DETECTAR EL PROBLEMA DEL NEN\nEntrevistem al nen i a la familia per valorar el grau de dificultat i malestar.\nDiagnostiquem: explorem a través d'entrevistes i de les proves pertinents per saber què passa.\nOrientem: valorem els resultats de l'exploració per decidir quín tipus d'intervenció és la més adeqüada.\nTractem: mitjançant reeducació pedagògica dels aprenentatges, o una psicoteràpia, si cal, per millorar l'equilibri psicològic i el grau de benestar.


Ximo Puig destaca que les obres del Port d’Alacant que suposaran una inversió de 31 milions d’euros i permetran una “nova relació urbana” entre la ciutadania i l’espai portuari | Notícies Dígitals\nXimo Puig destaca que les obres del Port d’Alacant que suposaran una inversió de 31 milions d’euros i permetran una “nova relació urbana” entre la ciutadania i l’espai portuari\n23/02/2021 obres, port alacant\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha destacat la importància estratègica de les obres que es van a escometre al Port d’Alacant, que suposaran una inversió total de 31 milions d’euros i permetran establir una “nova relació urbana” entre la ciutadania i l’espai portuari.\nEl president ha fet aquestes declaracions després de visitar les obres d’ampliació de l’Parc de la Mar al Port d’Alacant i mantenir una reunió amb el president de l’Autoritat Portuària d’Alacant, Juan Antonio Gisbert, a la qual també ha assistit el conseller de Política Territorial , Obres Públiques i Mobilitat, Arcadi Espanya.\nDurant la seva intervenció, Ximo Puig ha assegurat que el conjunt dels projectes es durà a terme entre 2021 i 2022, i comptarà amb la participació de la Generalitat, a través d’Districte Digital, amb la construcció d’un edifici per a albergar empreses innovadores al moll maig.\nPel president, aquestes actuacions són una mostra de la “gran aliança” entre el port i la ciutat, per aconseguir que els habitants “recuperin més espai”, que la ciutat “sigui més habitable” i continuï sent considerada com la “capital de l’ Mediterrani “.\nAixí mateix, Puig ha destacat que el port ha de tenir la “singularitat” que es mereix, per la qual cosa cal “donar-li un nou horitzó a port”, sense renunciar a l’aspecte industrial i a la seva activitat més quotidiana i històrica.\nAmpliació de l’Parc de la Mar\nL’ampliació de l’Parc de la Mar, les obres ha visitat el president, suposarà una inversió de 1.371.668 euros i permetrà ampliar la barrera vegetal existent en l’accés de la dàrsena pesquera, fins a la Casa de la Mediterrània, de manera que serveixi de barrera visual a el port comercial i minimitzi les emissions de soroll i partícules cap a la ciutat. Això permetrà resoldre l’impacte mediambiental ocasionat per la creixent demanda de les parcel·les situades a la ZAL per a la implantació d’empreses logístiques.\nD’altra banda, entre els nous projectes d’integració del Port i la ciutat d’Alacant, l’execució està prevista per als propers dos anys, destaca les obres de condicionament i millora de l’Passeig Marítim, dels molls 4, 6 i 8 i de la plaça del Port.\nAquestes obres amb una inversió de 2,6 milions d’euros milloraran l’accés de vianants dels usuaris residents i visitants a les diferents instal·lacions confrontants amb façana a la dàrsena interior del Port d’Alacant. D’aquesta manera es pretén modernitzar totes les seves instal·lacions i serveis, així com millorar la qualitat ambiental i funcional de l’espai públic, comú i d’ús lliure.\nAixí mateix, es durà a terme la pavimentació dels molls de costa 1 i 2, amb una inversió propera als 2 milions d’euros. En concret, es condicionarà el passeig de vianants existent, millorant la pavimentació, il·luminació, jardineria i mobiliari urbà.\nEn el transcurs de l’acte, el president també ha fet referència a la construcció de la seu de Districte Digital al moll maig del Port d’Alacant. Aquesta actuació de la Generalitat tindrà un cost superior als 10 milions d’euros i, segons ha assegurat, permetrà disposar d’un “edifici emblemàtic” i un “punt d’atracció” de l’esperit innovador.\nLa seu tindrà una superfície útil de 9.445 metres quadrats i constarà de quatre mòduls d’oficines i sales de reunions, amb dues altures en superfície i un aparcament subterrani.\n← Cultura reprograma el festival de Jazz a Castelló amb Jorge Pardo i Kiko Veneno al capdavant del cartell\nLa Diputació de Castelló obrirà el 15 d’abril el termini de compra dels viatges de ‘Castelló Sènior’, que es realitzaran al maig i juny →


en codi de tardor ~ an ↔ na\nWritten by anna g. on 10 de novembre with 3 comentaris\nRetallo el capvespre per la línia de les muntanyes. Cel de pessebre, lluna rodanxa. El vent ha foragitat els núvols i ara desordena els estels. Estavello la certesa del fred contra la promesa suau del nòrdic, i et penso en codi de tardor, en clau de fulles seques i calfreds. Si transformem l'enyor en verb, ens ploren les paraules.\npere dimecres, 10 de novembre, 2010\ni el riu se les emporta cap al bloc :-)\nricard99 dimecres, 10 de novembre, 2010\nCom sempre, les teves imatges afinen l'expressió. M'agraden les frases sense verbs... sí, és difícil, però tenen molt rendiment. P.ex.: "Cel de pessebre, lluna rodanxa". Potser perquè les acosta a la poesia ;)\nanna g. dijous, 11 de novembre, 2010\npere, cap al bloc... de notes? o cap a aquest espai virtual que fem tan nostre? ai, el que fa el matís d'una 'g' o una 'c'. però la qüestió és que les paraules, per poder plorar o riure, han d'ésser dites o escrites, no? una abraçada :)\nricard, a mi també m'agraden les frases sense verbs, la força de les comes ben col·locades. i fer poesia de totes les paraules possibles. bon dia ;)


Estivill Pascual, Jordi - Icaria Editorial\nSocióleg i economista. Professor de politica social jubilat de la Universitat de Barcelona. Va dirigir el Gabinet d Estudis Socials, cooperativa especialitzada en la recerca, formacio i avaluacio sobre el treball, economía social i la pobresa. Ha treballat en diversos programes socials de la Unió Europea. Ha dirigit un programa internacional sobre l exclusió social de l Organitzacio Internacional del Treball. Ha creat varies xarxes catalanes i europees d ‚economia social i solidaria. Des de l any 2000 dona clases a la Univeritat de Lisboa i es actualmente membre actiu de la Xarxa de l Economia Solidaria de Catalunya.\nInicio Autores / asEstivill Pascual, Jordi


Inici Bages La setmana en cinc minuts\nLa PAHC denuncia que més de quaranta veïns de Manresa es poden quedar al carrer en deu dies\nQuaranta veïns de Manresa podrien perdre l’habitatge on resideixen després que un jutge ordenés el desallotjament del bloc on viuen. A l’edifici afectat hi viuen una quinzena de menors i persones amb pocs recursos. Els veïns recorden que no són delinqüents i només demanen poder viure. Apart de veïns, l’immoble també acull les seus de l’Escola de Joves, una escola d’alfabetització de dones i un espai de l’Escola Popular.\nLa PAHC ha rebut la resolució amb sorpresa i demanen la intervenció de les administracions. A més del desnonament, també incorpora una multa de 450 euros.\nAlcaldes i alcaldesses del Bages aposten per fer un metro comarcal\nEl Consell d’alcaldesses i alcaldes s’ha pronunciat a favor sobre els projectes anunciats per Ferrocarrils de la Generalitat (FGC)a Manresa al mateix temps que demana que es construeixi un Tren-Tram o metro comarcal que arribi als pobles del voltant de Manresa.\nEls alcaldes i alcaldesses creuen que el tren juga un paper clau a l’hora de proporcionar una mobilitat més sostenible a la comarca. Per això demanen a la Generalitat que el nou tren comarcal aprofiti les vies de mercaderies de Sallent i Súria per crear aquesta nova línia. En Comú Podem va presentar una moció al Consell Comarcal del Bages perquè el projecte Tren-Tram es posi damunt la taula\nSallent posa en marxa el programa “Els serveis socials, més a prop”\nL’Ajuntament de Sallent ha posat en marxa un programa social batejat amb el nom “Els serveis socials, més a prop“, adreçat a persones majors de vuitanta anys no usuàries dels serveis socials, que permet als ajuntaments locals ampliar el coneixement sobre la realitat de la població envellida. El programa compta amb el suport de la Diputació de Barcelona i la Fundació Desenvolupament Comunitari.\nEls objectius del programa són detectar situacions de risc de les persones majors de vuitanta anys, informar de l’oferta de prestacions i serveis del municipi, i conèixer les necessitats actuals de les persones grans i anticipar-ne les futures per oferir-los suport.\nEl Festival Internacional de Cinema Social de Catalunya (CLAM) torna a casa nostra després que l’any passat no es pogués realitzar per culpa de la pandèmia. Serà una edició, la dissetena, híbrida que combinarà projeccions a través de la plataforma Festhome TV amb una quinze de projeccions presencials a Manresa, Sant Fruitós i Navarcles.\nUna de les novetats del CLAM 2021 serà un cicle dedicat al públic més jove que posarà l’accent en la comunitat LGTBIQ+. Un altre dels punts forts del CLAM és l’atorgament del Premi Pere Casalàliga. Enguany, amb un punt d’emotivitat per la mort del bisbe balsarenyenc. El guardó recaurà a l’associació Lliga, que treballa per a la reinserció de les dones. Diverses taules rodones i una sessió de cinema indígena completaran el festival CLAM en l’edició del seu retorn.\nL’empresa municipal Foment de la Rehabilitació Urbana de Manresa ha denunciat dos treballadors d’aparcaments municipals de la capital del Bages per presumptament emetre targetes moneder fraudulentes per sota el preu oficial.\nSegons explica l’Ajuntament de Manresa, en un comunicat, els empleats oferien abonaments més econòmics a canvi que els hi fessin el pagament de manera directa, sense passar pel registre oficial de l’aparcament. L’import aproximat del frau, comès als aparcaments municipals de Quatre Cantons i Puigmercadal, rondaria els 9.700 euros i es van destapar per la denúncia d’un particular.


La publicació que presentem té com a objectiu ajudar i orientar els mestres perquè puguin ingressar en el Cos de Mestres en l'especialitat de Pedagogia Terapèutica, així com oferir un recurs útil per als professionals que treballen en aquesta etapa. Aquest primer volum del temari desplega els temes 1 a 13 del programa oficial de manera exhaustiva, amb un contingut actualitzat i adaptat al que estableixen tant la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (LOE), com la Llei Orgànica 8/...\nFecha Edición 15/01/2019\nLa publicació que presentem té com a objectiu ajudar i orientar els mestres perquè puguin ingressar en el Cos de Mestres en l'especialitat de Pedagogia Terapèutica, així com oferir un recurs útil per als professionals que treballen en aquesta etapa. Aquest primer volum del temari desplega els temes 1 a 13 del programa oficial de manera exhaustiva, amb un contingut actualitzat i adaptat al que estableixen tant la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (LOE), com la Llei Orgànica 8/2013, de 9 de desembre, per a millorar la qualitat educativa (LOMCE). Cada tema conté una introducció i una conclusió, tal com requereixen els criteris d'avaluació dels tribunals, i un esquema perquè l'opositor en tingui una visió global i l'ajudi a estudiar-lo i memoritzar-lo. En relació amb la legislació educativa, hem tingut en compte els preceptes de la LOE i de la LOMCE que estiguin connectats amb cada tema, però l'opositor o opositora haurà d'examinar i tenir en compte la legislació específica de la comunitat per la qual es presentarà a l'oposició.\nTema 1. L’evolució de l’educació especial a Europa en les últimes dècades: de la institucionalització i del model clínic a la normalització de serveis i al model pedagògic Tema 2. L’educació especial en el marc de la LOGSE. El seu desplegament normatiu. El concepte d’alumnes amb necessitats educatives especials Tema 3. El procés d’identificació i valoració de les necessitats educatives especials dels alumnes i la relació que té amb el currículum. Decisions d’escolarització. L’avaluació del procés educatiu i criteris de promoció per a aquests alumnes Tema 4. El centre ordinari i la resposta a les necessitats especials dels alumnes. El projecte educatiu i el projecte curricular en relació amb aquests alumnes. Les adaptacions curriculars Tema 5. El centre específic d’educació especial: característiques del projecte educatiu i del projecte curricular. Referents bàsics i criteris per a elaborar-los Tema 6. L’orientació en el procés educatiu dels alumnes amb necessitats educatives especials. Estructura, organització i funció de l’orientació d’aquests alumnes Tema 7. Els recursos materials i personals per a l’atenció dels alumnes amb necessitats educatives especials. Recursos de l’escola. Recursos externs a l’escola. Col•laboració entre serveis específics i serveis ordinaris Tema 8. El mestre d’educació especial. Funcions. Modalitats d’intervenció. Relació del mestre d’educació especial amb la resta dels mestres del centre i amb els serveis de suport externs a l’escola Tema 9. La participació de la família en l’educació dels alumnes amb necessitats educatives especials. Vies de participació. El paper dels pares en la presa de decisions respecte al procés d’escolarització d’aquests alumnes Tema 10. Els alumnes d’educació infantil. Desenvolupament evolutiu en els diferents àmbits: motor, cognitiu, lingüístic, afectiu i social. Alteracions en el desenvolupament Tema 11. Les necessitats educatives especials en l’etapa d’educació infantil. La resposta educativa a les necessitats especials d’aquests alumnes en el projecte curricular i en les programacions. Les adaptacions curriculars Tema 12. Els alumnes d’educació primària. Desenvolupament evolutiu en els diferents àmbits: motor, cognitiu, lingüístic, afectiu i social. Alteracions en el desenvolupament Tema 13. Les necessitats educatives especials en l’etapa d’educació primària. La resposta educativa a les necessitats especials d’aquests alumnes en el projecte curricular i en les programacions. Les adaptacions curriculars Bibliografia


Undàrius: Cultura popular transfronterera\nImatge d'una edició anterior de l'Undàrius\nTrobada de bèsties en una edició anterior de l'Undàrius\nCartell de l'edició d'enguany de l'Undàrius\nGirona es converteix durant un cap de setmana en la capital cultural de Catalunya i l'Occitània\nDijous 28 de juny comença el Festival de Cultura Popular i Tradicional de Girona, l'Undàrius, que s'allargarà fins diumenge. El festival està dedicat a la cultura popular i tradicional catalana, però també occitana i resta connectat a les cultures europees.\nDe fet, Undàrius vol ser una programació que es faci el seu lloc dins l'oferta cultural de l’euroregió definida pel triangle Barcelona-Tolosa-Montpeller dins la qual Girona hi ocupa una posició privilegiada.\nD'acord amb aquests paràmetres, la programació va més enllà dels aires de la tramuntana i ens acosta als vents que bufen més enllà dels pirineus. Tallers, grups, tastets, espectacles, cercaviles, balls, danses populars de Catalunya i de la zona de l'Occitània, amb algun accent italià i quebequès inclòs.\nEl 17è Curs d'Estiu de Cultura Popular i Tradicional\nDins el marc del festival, es durà a terme el 17è Curs d'Estiu de Cultura Popular i Tradicional, que organitza la Universitat de Girona a través de l'Institut de Ciències de l'Educació Josep Pallach de la UdG, l'AUCOC, Escampillem i el Centre Cívic Sant Narcís. El curs tindrà lloc els dies 29 i 30 de juny, i 1 de juliol, i tindrà un reconeixement de 30 hores de formació permanent i el seu equivalent amb un crèdit ECTS als estudiants de tots els graus. No cal inscripció prèvia excepte si es vol el reconeixement acadèmic.\ncultural, cultura popular, gironès, girona, catalunya, Occitània\nLa protecció dels espais on vivim


El desplegable de Setién (Jordi Costa)\nEl desplegable de Setién\n3 min. 14/02/2020 22:43\n651x366 El desplegable de Setién / ALEJANDRO GARCÍA / EFE El desplegable de Setién / ALEJANDRO GARCÍA / EFE\nQuan Valverde es va trobar sense davanters disponibles a l’inici de temporada, va abaixar la mirada cap al planter per primer cop en dos anys i va cantar bingo amb Ansu i Carles Pérez. Un encert que no apaivaga la ben guanyada fama de l’extècnic blaugrana d’ignorar sistemàticament els productes de La Masia. En canvi, Quique Setién va aterrar prometent oportunitats per als nanos però, ara per ara, es limita a asseure’ls al fons de la banqueta.\nEm va cridar l’atenció el discurs de Setién el dia de la seva presentació, en què va explicar que volia donar joc als joves perquè això generaria una energia nova també entre els més veterans, i em decep que s’hagi evaporat en tan poques setmanes. Riqui Puig ha desaparegut d’escena arran d’una mala actuació a Eivissa. A continuació va treure el cap pel primer equip Collado, que només va tenir sis minuts intranscendents a Mestalla, i ahir ja va ser substituït a la convocatòria per Rey Manaj, un davanter acabat de fitxar de l’Albacete i que veu el seu nom al costat del de Messi quan només ha jugat 135 minuts amb el filial. Però no sembla que cap dels esmentats tingui opcions d’aportar la seva energia per més que Setién només tingui disponibles 15 jugadors sèniors.\nI el cas que demostra de manera més flagrant que les jerarquies són inamovibles és el d’Araújo. Amb la sortida de Todibo, el central uruguaià s’ha situat com a teòric quart central del primer equip i avui, en absència del sancionat Lenglet, serà a la banqueta com ja hi va ser diumenge passat a Sevilla. En teoria és el que toca però, si no pensen comptar amb ell tot i el lamentable estat de forma d’Umtiti -sorprenentment defensat ahir pel tècnic-, haurem de convenir que res no ha canviat: que els nanos serveixen per acabar d’omplir convocatòries però no per aportar-hi res. Amb Valverde i, de moment, també amb Setién, juguen els que han de jugar, i Déu nos en guard d’importunar l’oasi del vestidor capgirant l’ordre establert fins i tot quan la cosa clama al cel.\nAnys enrere, Zubizarreta va argumentar que la plantilla del Barça seria tan curta o llarga com ho fos el desplegable format pels jugadors del filial. I ara que la manca d’efectius és desesperada, com a mínim es podria aprofitar l’adversitat per saber de quina pasta estan fets els joves. Perquè si mai no trobem el moment d’invertir en el futur, continuarem atrapats en aquest present angoixant en què pidolem al Getafe, al Betis o a l’Alabès que ens venguin productes que no voldríem ni a les segones rebaixes.\nNi quan volen


Es posa en marxa el Servei municipal ‘Igualtat d’Oportunitats al Treball’ - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nSe’n podran beneficiar els diferents departaments del Consell Comarcal, els ajuntaments i qualsevol empresa de la comarca\nAquest mes de febrer s’ha posat en marxa el Servei municipal ‘Igualtat d’Oportunitats al Treball’ adreçat a tota empresa o agrupació empresarial, entitat pública o privada de la comarca de l’Alt Camp per tal d’afavorir la igualtat d’oportunitats entre dones i homes a l’àmbit laboral. Beneficiant, de forma general, a tota la societat civil i, en particular, a l’empresariat i a la població activa femenina.\nEl servei està subvencionat pel Servei d’Ocupació de Catalunya i cofinançat pel Fons Social Europeu i impulsat per la Direcció General d’Igualtat d’Oportunitats en el Treball de la Generalitat, en conveni amb les diputacions provincials per al desplegament d’una xarxa de cent cinc agents locals d’igualtat a tot el país. En el Camp de Tarragona s’han incorporat deu agents i cinc a les Terres de l’Ebre.\nLa durada del projecte és fins l’agost 2010, amb possibilitat d’un any més. En cas que es tiri endavant aquesta pròrroga, la Diputació de Tarragona aporta el 25% del cost salarial de l’agent d’igualtat i el 75% restant ho assumeix l’ens local contractant.\nInternes: elaborar el Pla d’Igualtat del Consell Comarcal i promocionar la incorporació del principi d’igualtat dins la pròpia organització per tal de fer-la efectiva a totes les polítiques locals, especialment en els programes i actuacions de promoció econòmica i d’ocupació.\nExternes: suport i assessorament a les empreses de la comarca en relació a l’elaboració i implantació de plans d’igualtat, i en noves formes d’organització del temps (conciliació vida personal i laboral, polítiques de flexibilitat, desenvolupament personal i professional, fomentar l’ús del llenguatge no sexista, sensibilitzar per combatre la segregació horitzontal i vertical,etc.). Així com oferir assessorament, des de l’àrea de promoció econòmica, en Tecnologies de la Informació i Comunicació dirigit a les pimes i micropimes del territori. I col•laborar amb l’àrea de joventut en la borsa de treball “Treballateca”.