«La intenció és iniciar el Consell de la República abans de l’1 d’octubre» - El Temps\n—Quin és el nivell de coordinació que té amb Carles Puigdemont, presos polítics i exiliats a l’hora de tirar endavant iniciatives i prendre decisions?\n—Intento que sigui el màxim possible. Amb el president Puigdemont treballo perquè torni al Palau de la Generalitat com a president. Aquest és el nostre programa de Govern i aquí estem. Puigdemont també és el líder polític de la coalició amb què ens vam presentar i, per tant, jo tinc amb ell una relació diària, molt fluida i franca. I evidentment, amb tots els companys que són a la presó o a l’exili, perquè formen part del mateix grup o senzillament perquè són represaliats polítics, jo vull sempre estar molt pendent de les seves situacions, de les seves expectatives i de les seves opinions. Per tant, intento en la mesura del possible, mantenir contactes molt freqüents.\n—L’objectiu d’aquesta legislatura és fer efectiva la República catalana?\n—Sí. Nosaltres ho hem definit passant de la restitució a la constitució. És a dir, a la constitució de la República de Catalunya. Per tant, entenem que el nostre mandat és el de l’1 d’octubre. La papereta que van triar 2.100.000 catalans posava “sí” a la constitució d’un Estat en forma de república. Aquesta és la nostra obsessió.\n—Quines accions ha dut a terme, durant aquests cent primers dies i escaig com a president, el seu Govern per tal de caminar en aquesta direcció?\n—Insisteixo: treballem de la restitució a la constitució. Hem estat en la fase de la restitució, que la donem per acabada en el sentit que hem tornat a prendre possessió de les nostres institucions d’autogovern: conselleries, organismes, etc. Hem avaluat els danys de l’article 155, hem posat en marxa totes les conselleries i institucions del Govern de Catalunya i ara entenem que s’obre una nova fase. Ens interessa molt recuperar la iniciativa que sempre ha tingut l’independentisme. I una mica per això vam celebrar la conferència que va tenir lloc dimarts passat.\n—I en aquesta nova fase, quins són els passos que faran?\n—És evident que nosaltres partim d’aquesta situació excepcional marcada per l’existència de presos polítics i d’exiliats. En qualsevol pas que vulguem fer hem de tenir això molt present. Nosaltres vam dir dimarts en la conferència que anàvem a iniciar una marxa pels drets civils, socials i nacionals d’aquest país. Perquè penso que, a més a més, això és un punt d’unió de l’independentisme. De fet és el projecte de sempre de l’independentisme: un projecte que es basa en la democràcia, en la convivència, en la pau i en el respecte. I ara més que mai hem de posar tots els esforços aquí davant un calendari que tenim per davant que és, com a mínim, excitant pels propers mesos. Nosaltres pensem que som capaços de viure en una república compartida entre molts ciutadans de Catalunya que no necessàriament són independentistes, però que sí que comparteixen amb nosaltres els valors republicans, de la justícia, de la sobirania i tots els que volem posar de manifest en aquesta marxa.\n—Sovint, vostè parla de la necessitat de crear un “moment” que permeta fer efectiva la República. A què es refereix quan parla de moment?\n—De vegades poso com a exemple el moment que vam crear amb l’1 d’octubre. Això vol dir que cal fer un referèndum? No. És una pantalla passada per a nosaltres. Ja el vam fer i va tenir la seva plasmació política en la declaració d’independència del 27 d’octubre. Per tant, estem en una altra fase. Però si ens adonem del que ens va costar, dels esforços de la ciutadania per crear aquell moment en què la majoria d’aquesta ciutadania va sentir-se interpel·lada, m’estic referint a això: a trobar una nova oportunitat perquè la majoria de la població se senti interpel·lada per fer un pas endavant per fer efectiva la República.\n—I què faran vostès per trobar aquest moment?\n—Esperar, de moment, a trobar-lo. El moment poden ser unes eleccions, pot ser la causa justa de la independència, que és una reflexió que nosaltres volem fer d’una manera consistent, i és que el dret internacional reconeix també el de la independència. Per tant, els moments poden ser variats. Nosaltres, el que ara volem, de tota manera, és posar l’accent en aquesta marxa pels drets civils, socials i nacionals de Catalunya, que té també la seva plasmació en una nova eina: el fòrum cívic, social i constituent, que tindrà, descentralitzadament, en les vuit vegueries catalanes, aquest espai de debat que volem que sigui massiu pel que fa a la participació ciutadana. Que ens ajudi a pensar el nou país. I que, curiosament, agafa com a model el Congrés de Cultura Catalana de fa quaranta anys. Aquesta va ser una gran eina que va ajudar a perfilar la cultura que desitgem per a aquest país, a nivell de Països Catalans. Va significar un gran pas endavant. Ara no volem fer el mateix, però la imatge seria aquesta.\n—Llavors, vostè no parla d’un nou 1 d’octubre ni de moments que impliquen, necessàriament, desobediència a l’Estat.\n—No necessàriament, però no renunciem a res ni a cap via per fer efectiva la República. Per això també estem en un procés de negociació política amb l’Estat espanyol. Si l’Estat ens reconeix que aquest és un programa polític i que la resposta ha de ser política, nosaltres anirem a la taula de negociació. Entenem que l’única possibilitat respecte al referèndum d’autodeterminació que vam fer, l’única opció bescanviable és un referèndum d’autodeterminació legal i vinculant que l’Estat acceptés. Nosaltres estem posant totes aquestes peces sobre la taula. Encara no sabem, exactament, o almenys a mi no m’ho ha dit, quina és la proposta que el president del Govern espanyol té, si és que en té una de distinta de la del senyor Rajoy.\n—El Fórum Cívic i Social Constituent del qual parlava, en quines dates, més o menys, l’hauríem de situar?\n—El més aviat possible. I això serà, evidentment, al llarg del mes d’octubre.\n—Quins temes són els que s’haurien de parlar en aquest fòrum?\n—Volem tractar-ho amb molta gent, perquè voldríem que fos una eina amb què es poguessin debatre tots els aspectes del futur del nostre país amb la ciutadania de manera lliure, crítica i massivament participada. Això vol dir el que totes les constitucions d’un país reconeixen. No parlem pròpiament d’un procés constituent, però sí d’un debat que està imaginant la República que ve i el país que somiem.\n—El fòrum tindrà un caràcter vinculant o vostès l’interpretaran com a tal?\n—Per a nosaltres és evident que tindrà un caràcter vinculant de cara als propers passos que haurem de fer. Si aconseguim que sigui un èxit de participació i que el seu resultat sigui àmpliament compartit per la ciutadania, per a nosaltres seria un gran èxit.\n—Han comentat amb els Comuns aquesta idea i saben si tenen predisposició a participar-hi?\n—No l’hem comentada amb els Comuns. Sí que ho hem fet amb els companys d’Esquerra Republicana. Nosaltres ens adrecem a tota la ciutadania, als milions de catalans que surten l’11 de setembre i que ningú no sap què vota aquell qui té al costat. Apel·lem, directament, a un ciutadà que entenem que també és responsable de constituir-se en un subjecte polític constituent. Per tant, en aquests moments per a mi és tan important el president de la Generalitat com el ciutadà que està participant en la vegueria de Girona, per entendre’ns. Penso que és important que tothom sigui conscient de la importància del seu paper.\n—I per iniciar el procés constituent quins terminis plantegen?\n—En aquests moments estem per aquesta marxa per la llibertat. Comencem aquesta fase prèvia del procés constituent amb aquest fòrum cívic i després entraríem en la fase del procés constituent. Insisteixo: si estiguérem en unes condicions d’una legislatura normal de quatre anys, i no ho és, perquè vivim una situació excepcional, ens podríem estar fixant dates. Però, com que no és possible, em permetrà que no posi una data.\n—Canviant de tema, creu que cal fer efectiva la república en els propers nou mesos, tal com exigia la CUP recentment?\n—No som partidaris de posar-nos terminis perquè pensem que no ens ajuden. La nostra voluntat, perquè és el mandat que tenim i no podem renunciar-hi ni volem fer-ho, és la de treballar cada dia perquè això sigui possible. Si seran nou mesos o si en seran més, en aquest moment no li ho puc contestar. Però sí que estem treballant cada dia perquè això sigui possible, amb la dificultat immensa del moment polític que vivim.\n—Està d’acord amb les declaracions recents del vicepresident Pere Aragonès en què afirmà que cal acabar amb “un referèndum acordat”?\n—Aquesta és una de les possibilitats que nosaltres posem sobre la taula a l’hora de negociar amb l’Estat espanyol la sortida del conflicte. I certament, si això acabés amb un referèndum vinculant i acceptat per l’Estat, a mi em sembla una bona sortida. Però insisteixo que nosaltres venim d’on venim: d’un 1 d’octubre i d’un 27 d’octubre. Si l’Estat s’obre a negociar, si vol recapacitar i alliberar els presos polítics, parlem-ne.\n—Vostè deia en una entrevista a TV3 que ja hi ha una majoria social suficient per a la independència. Això contradiu l’estratègia dels seus socis de Govern, d’Esquerra Republicana, que reiteren que cal eixamplar-ne la base?\n—No. Sempre cal ser més. Sempre hem de sumar més gent al projecte. Però per a mi és evident que hi ha, en aquest moment a Catalunya, un projecte polític central al país, que és l’independentista, que s’ha plantejat uns reptes que no s’ha plantejat cap altre projecte polític. És evident que el projecte independentista està al carril central del país. Hi ha una majoria claríssima centrada en el país que està en la via de fer efectiva la República.\n—Iniciar el Consell de la República era un dels punts principals del projecte de Govern. Per quan es preveu?\n—Per les últimes informacions, i tal com estem treballant amb el president Puigdemont, la intenció és que sigui abans de l’1 d’octubre. Per tant, durant aquest mes de setembre, esperem tenir-lo constituït.\n—Quines funcions preveuen?\n—El Consell de la República l’ha de presidir el president Puigdemont. I vista la importància els darrers mesos de la internacionalització del procés, justament per totes les accions que el president Puigdemont ha endegat o s’hi ha vist implicat, per a nosaltres és essencial. Un dels aspectes més essencials per a nosaltres d’aquests propers mesos és la internacionalització del procés. En aquests moments, els catalans som vistos des de fora, més que mai, amb molta atenció per la nostra lluita i defensa dels drets civils i perquè els nostres exiliats són reconeguts arreu com uns líders demòcrates que justament poden viatjar per tot el món excepte per Espanya.\n—Un dels altres objectius del seu Govern és la restitució de les lleis tombades pel Tribunal Constitucional. En quin punt es troba?\n—Jo vaig tenir l’oportunitat de parlar amb el president Pedro Sánchez. Semblava que hi havia la voluntat d’aixecar la suspensió d’alguna d’aquestes lleis i malauradament, ara com ara, encara no ho hem vist. I per això insistim que necessitem, més enllà de boniques paraules i fotos passejant, fets concrets que ens apuntin a un canvi de direcció del Govern d’Espanya. I aquest seria un dels fets concrets. Per tant, tornem a exigir al Govern espanyol que aixequi la suspensió d’aquestes lleis socials. Si no, en qualsevol cas, nosaltres vam aprovar a iniciativa de la CUP una proposta de resolució al Parlament de Catalunya que fixava uns calendaris. I la data fixada era el 5 d’octubre. Per tant, el 5 d’octubre, nosaltres hem de presentar al Parlament un pla d’execució de la recuperació de totes aquestes lleis socials.\n—El debat de política general és a tocar. Ens pot avançar algunes de les novetats que presentarà el Govern?\n—Sobretot, encara que ja es va apuntar en el segon discurs d’investidura, tindrem l’oportunitat d’explicar tot allò que de vegades queda amagat pel procés que vivim. Per a nosaltres són essencials, motor de canvi republicà, les polítiques socials i de progrés que pensem aplicar. I sobre això volem centrar el debat.\n—També hauran d’aprovar els pressupostos. Com van les negociacions amb la CUP?\n—Encara no les hem començades, però haurem de fer-ho aviat. El vicepresident Pere Aragonès està treballant en els primers esborranys i suposo que en breu contactarem amb la CUP i amb els Comuns. La CUP és el nostre soci preferent, però també volem obrir la negociació amb els Comuns per veure com podem tirar endavant els pressupostos.\n—Quin és el darrer cop que s’ha reunit amb Carles Riera?\n—Vaig parlant amb ell. Tenim una relació cordial.\n—Ha comentat amb ell tot el tema del fòrum del qual parlava?\n—Amb ell hem comentat les línies mestres del que havia de ser la conferència. Tot i que ens van deixar molt clar que una cosa era el procés i una altra la negociació dels pressupostos.\n—El seu Govern, doncs, es podria plantejar aprovar els pressupostos amb els Comuns si hi ha dificultats amb la CUP. Ho veu factible?\n—Sí. Durant la legislatura passada, moltes de les lleis socials suspeses es van aprovar amb els Comuns. I nosaltres volem posar l’accent en un paquet de mesures socials. Seiem, parlem... D’això tracta la política, de veure quines posicions es poden apropar. En vista dels reptes gegantins que té aquest país, hem de tirar endavant.\n—Vostè va avançar que s’havia arribat a un acord sobre els diputats suspesos amb Esquerra Republicana. En què es basa?\n—Em permetrà que encara no l’hi pugui precisar, perquè efectivament hi ha un acord de marc general i estem acabant d’ultimar-ne els detalls. Fins que això no estigui perfilat del tot i sobretot no el puguem exposar amb Esquerra Republicana, no ho podrem explicar.\n—Creu que esgotarà els quatre anys de legislatura? Sota quins preceptes creu que caldria convocar eleccions?\n—Són coses diferents. Jo insisteixo que nosaltres treballem per la restitució del president Puigdemont. No ens oblidem d’aquest punt. Per tant, jo no hauria d’acabar aquesta legislatura. El nostre programa es basava en la presidència del president Puigdemont, que va ser votada en dues ocasions, en dues propostes de resolució del Parlament de Catalunya conforme tenia la majoria suficient a la cambra per ser investit president. I no va poder ser investit per les intolerables maniobres de la judicatura espanyola. Pel que fa a la segona pregunta, a ningú se li escapa que en una situació tan complicada i complexa com la que vivim, per més voluntat que tu tinguis de tirar endavant una legislatura completa, caldrà anar veient què passa amb els judicis polítics, amb els pressupostos, a l’hora de seguir avançant per fer efectiva la República, amb quins obstacles ens podem trobar... La voluntat hi és, però es veurà.\n—Creu que paga la pena reunir-se amb Pedro Sánchez? Espera traure profit, realment, d’aquestes reunions?\n—La primera reunió va valdre la pena. Jo la vaig posar en valor, li ho vaig dir a ell i també públicament. Sembla mentida que s’hagi de posar en valor reunir-te amb una persona. Això diu molt de fins on hem arribat. Més aviat en política t’has de reunir amb tothom per discutir tots els temes. Però feia anys que no hi havia una reunió entre el president d’Espanya i el de Catalunya. I aquest fet nosaltres el valorem positivament, perquè demanem una relació bilateral amb l’Estat espanyol. Dit això, tenen sentit les futures reunions amb el president del Govern d’Espanya si les paraules es van transformant en accions concretes.\n—I fins ara no té aquesta sensació.\n—Fins ara no. I per això els nostres llums d’alarma i les nostres crides perquè el PSOE i el senyor Pedro Sánchez demostrin que van més enllà del que era Mariano Rajoy i el PP.\n—Espera que així siga?\n—Ells han dit que sí.\n—Sánchez diu que està disposat a oferir un referèndum català sobre un nou estatut. No sembla que això vaja molt en la línia del que vostès esperen.\n—Si algú confia que, després de tot el que ha passat a Catalunya, nosaltres estem per la negociació d’un nou estatut d’autonomia, estem enfocant el tema de Catalunya d’una manera completament diferent.\n—Amb declaracions com les que va fer Miquel Iceta sobre el judici o les de Sánchez dient que “ja sap el camí si torna a la via del desacatament”, es pot mantenir un diàleg?\n—Sí, perquè per més amenaces i per més por que intentin causar-nos, la bandera del diàleg és nostra i no l’abandonarem mai. Ens plantarem allà on sigui amb la bandera. I, per tant, més amenaces, més diàleg.\n—Tem una nova aplicació de l’article 155? L’han amenaçat, en l’àmbit privat, amb aquesta possibilitat?\n—Privadament no m’han amenaçat. Públicament sí, per part d’alguns partits de l’Estat espanyol. Però malament aniríem si això ens aturés o ens produís cap mena de por. No som aquí per aturar-nos per amenaces.\n—D’altra banda, li han donat cap senyal que vagi en la línia que podrien demanar a la fiscal general de l’Estat que retirés els càrrecs de rebel·lió i sedició contra els membres del Govern Puigdemont?\n—Els mateixos presos ens van demanar que no negociéssim les seves condicions. Per tant, jo no negociaré mai amb el Govern de l’Estat la seva condició de presos polítics.\n—A finals de tardor és previst que arribi el judici. Què cal fer si hi ha una sentència condemnatòria?\n—Tal com vaig dir a la conferència, nosaltres entenem que l’única sentència possible és una sentència absolutòria. En cas contrari, convocaré el Parlament de Catalunya, que és on rau la sobirania del país, perquè prengui la decisió que hagi de prendre. La decisió serà comunicada als membres catalans del Congrés, del Senat i del Parlament europeu.\n—Què vol dir decisió de país?\n—Vol dir això, la decisió que calgui prendre aleshores.\n—Què entra dins d’això?\n—Ja veurem quan arribem allà. Nosaltres volem centrar-nos en el camí que fem d’aquí a les sentències. En aquesta marxa pels drets civils, socials i nacionals. Nosaltres no hem d’anar a defensar-nos de res —faig meves les paraules del Jordi Cuixart. Hem d’acusar l’Estat espanyol d’haver instruït una causa general contra l’independentisme amb la finalitat de destruir una idea i d’escapçar un moviment polític.\n—Creu que una sentència condemnatòria podria obrir una nova finestra d’oportunitat? L’anomenat moment, de què parla vostè?\n—El poble de Catalunya, a través dels seus representants legítims, ho haurà de decidir aleshores.\n—A la conferència parlava que s’hauria d’estar disposat a un sacrifici potser més gran del que es va fer el 27 d’octubre. A què es refereix? Accions econòmiques, vagues generals…?\n—Al fet que hem de tenir molt clar que la independència té un preu important. I no passa res: tots els països que han volgut ser independents l’han assumit. I nosaltres també hem d’assumir-ho. I més encara després d’haver vist fins on està disposat a arribar l’Estat espanyol. Per tant, hem de ser conscients que, si volem ser independents, ens ho haurem de guanyar. Perquè com ja va dir fa vuitanta anys el mestre Fabra, “tindrem allò que ens sapiguem guanyar”. I els catalans ara mateix tenim dues cartes a jugar: una, la força democràtica de nosaltres mateixos; i dos, que la majoria al Congrés espanyol depèn dels vots dels partits independentistes republicans.\n—Quan parla d’un preu entenem que no es refereix a un preu físic o de vides.\n—Per descomptat que no. Aquest és un moviment no violent i pacífic. I no ho podem fer d’una altra manera: ens equivocaríem molt. A la catalana vol dir això: pacíficament, democràticament i no violència. Perquè aquí és on hem estat sempre els catalans. Mai no hem provocat cap mena de conflicte que pugui alterar la convivència. Per tant, aquest escenari no el contemplo. Però sí que cal contemplar uns altres escenaris, clar que sí.\n—Vostè n’ha posat alguns.\n—Canviant de tema, dins el seu grup parlamentari, hi conviuen dues ànimes, generalitzant: la del PDeCAT i la dels independents. Darrerament hi ha hagut alguns estira-i-arronses. El preocupen les relacions entre aquests dos sectors?\n—Nosaltres hem tingut estira-i arronses en el nostre grup?\n—Algun independent ha expressat per xarxes que l’anterior direcció del PDeCAT no estava en la línia que havia d’estar.\n—La veritat és que penso que el nostre és un grup parlamentari que es va presentar amb un programa electoral, que el defensa, que en aquest programa electoral hi ha la presidència del president Puigdemont i penso que fins ara hem estat molt fidels al nostre programa.\n—Quina relació manté amb David Bonvehí, nou líder del PDeCAT?\n—Molt cordial. Ens anem reunint i anem parlant.\n—I tornant a canviar de tema, darrerament hi ha hagut un augment de les agressions per part de militants d’extrema dreta. S’han donat algunes instruccions concretes als Mossos per actuar contra això? Ho diem perquè la CUP, per exemple, es va plantejar demanar la dimissió del conseller d’Interior, Miquel Buch. Com ho valora, tot plegat?\n—El conseller Buch també ha estat objecte de querella per part de VOX justament perquè els Mossos estan actuant tal com actuaria qualsevol policia normal de qualsevol país normal, que és que, davant de grups organitzats, encaputxats i amb armes blanques que actuen de nits, lògicament vas a saber qui són i què estan fent. A mi em sembla que des d’aquest punt de vista i en aquest punt l’actuació dels Mossos és impecable. Els Mossos ens han de garantir la seguretat en aquest país. I quan hi ha qualsevol mena de possibilitat que aquesta seguretat no sigui plena per a la ciutadania, els Mossos han d’actuar i és el que estan fent.\n—Malgrat això, alguns van protestar per les expressions del conseller d’Interior quan va dir que les agressions feixistes anaven “a la baixa”.\n—Jo demanaria a tothom que traguem els Mossos de la polèmica política. Els Mossos han de garantir la seguretat dels ciutadans. Gràcies als Mossos podem fer la nostra vida tranquil·la i aquest país acaba funcionant. Tinc un gran respecte pels Mossos com a cos professional. Tots ens podem equivocar en algun moment, també és veritat. Però aixequem una mica la mirada. Venim de recordar una gestió excepcional que van fer els Mossos en els atemptats del 17 d’agost de l’any passat. Jo demanaria a tothom que, tot i que pot haver-hi errors i equivocacions concretes i puntuals, alcem la mirada, mirem trajectòries, vegem tots els costats... Jo he tingut l’oportunitat de visitar moltes comissaries, sobretot al voltant del 17 d’agost i, sincerament, m’he trobat amb mossos i mosses d’un extraordinari valor humà. Vull expressar públicament que tenim uns grans professionals.\n—Acabem. Vostè ve del món de l’edició i la literatura. Té la sensació que en aquest món els vincles arreu dels Països Catalans són més forts que en el món polític?\n—Sí. I tant.\n—Troba a faltar aquests vincles en la política?\n—Molt. A mi em sap molt greu que potser per temes d’agenda meus, del president de la Generalitat Valenciana o de la presidenta de les Illes, no ens hàgim pogut trobar. Em sap molt de greu i voldria resoldre-ho i que ens trobéssim el més aviat possible.\n—Manté cap tipus de relació amb Ximo Puig o Francina Armengol?\n—Sí. Ens hem trucat alguna vegada, però són relacions molt esporàdiques.\n—Hi ha cap línia en el seu Govern per enfortir-les?\n—Totes. Nosaltres entenem que amb el País Valencià i les Illes hem d’estar oberts a totes les col·laboracions i estrènyer tots els lligams possibles.\n—Fa poc vostè va estar a Perpinyà i tothom va celebrar la visible complicitat que tenia amb l’alcalde, que el va rebre amb un llaç groc. Ho esperava?\n—Jo en vaig quedar molt sorprès i vaig agrair molt que alcaldes de la Catalunya Nord hagin signat un manifest en contra de l’empresonament dels nostres companys, i per tant a favor de la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats. No només això, sinó que la presidenta del Consell dels Pirineus, socialista, ens va acompanyar lluint també un llaç groc i solidaritzant-se en el seu parlament amb els presos polítics. Per això és tan important la marxa pels drets civils, socials i nacionals: perquè penso que uneix molta gent molt més enllà d’ideologies polítiques diferents. La veritat és que m’he sentit molt fraternalment lligat, amb lligams molt estrets, amb els germans de la Catalunya Nord en aquest sentit.\n—Què farà aquest 1 d’octubre?\n—Aniré al meu col·legi electoral, una Escola Oficial d’Idiomes que hi ha a l’avinguda Príncep d’Astúries que ara canviarà de nom i es dirà Riera de Cassoles. Jo vaig estar allà el cap de setmana de l’1 d’octubre de l’any passat per ajudar que el col·legi pogués obrir aquell diumenge. Penso que tots els que vam viure aquelles jornades, que van durar més d’un dia, vam crear una sèrie de lligams que van més enllà d’una votació normal. Amb molts veïns ara et saludes pel carrer. Sempre tindrem l’1 d’octubre i a mi em fa especial il·lusió passar aquest dia amb els meus veïns.\n—Última pregunta: com imagina vostè el país quan acabe la legislatura?\n—Independent. Treballem per això.


Fullana: “PP i Cs estan sotmetent a un apartheid d'ajudes als pobles d'Alacant” - Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\nPP i C’s eliminen també la línia de subvencions per a zones verdes dels municipis sobretot en els municipis menors de 10.000\nTags: Comarques, Comarques centrals valencianes, Compromís, Diputació Alacant\nCompromís denuncia que Ciutadans i Partit Popular que per primera vegada en els últims 20 anys els municipis de les comarques d’Alacant no comptaran amb una línia per a adequar les seues zones verdes.\nAquesta ajuda se centra sobretot en els municipis menors de 10.000 habitants i és una de les propostes més sol·licitades pels municipis.\nSegons el portaveu de Compromís en la Diputació, Gerard Fullana, “PP i Cs estan sotmetent a un apartheid d’ajudes als municipis d’Alacant. No sols són la diputació que menys ajudes ha aprovat sinó que fins i tot s’estan eliminant o no executant les aprovades”.\nPer a Compromís el primer any de gestió del Partit Popular i Ciutadans en la Diputació d’Alacant deixa un greu infrafinançament dels municipis de la província d’Alacant en relació a les ajudes ja tramitades per la resta de diputacions.\nSense pla de Cooperació per als municipis, sense ajudes per a catàstrofes com la DANA, sense marc d’acords per a infraestructures i serveis amb la Generalitat. I ara l’eliminació de línies de subvencions estratègiques ja aprovades.\nCompromís observa amb sorpresa com no sols s’incompleix amb el pacte d’incrementar l’ajuda sinó que s’elimina, de fet era un dels punts del decàleg pactat per Compromís amb el govern de la Diputació a propòsit dels pressupostos 2020 acordava duplicar aquestes ajudes.\nCompromís ha enlletgit al Partit Popular i Ciutadans que “no assumisquen responsabilitats de la seua nefasta gestió, i que en comptes d’això es tiren les andròmines al capdavant. La dreta, tant l’ala zaplanista de Mazón com l’ala de descontentaments del PP que han acabat en Ciutadans, demostra que no està preparada per a governar”.\nSamuel Medina nou secretari comarcal de les joventuts de Compromís


Aceite Artajo: oli d'oliva verge extra ecològic - Bio Eco Actual\nHome El + nou Aceite Artajo: oli d’oliva verge extra ecològic\nAceite Artajo: oli d’oliva verge extra ecològic\nAceite Artajo és una empresa familiar dedicada a la producció d’oli d’oliva verge extra ecològic a partir de la pròpia plantació, amb el trull envoltada de la finca a Fontellas.\nEn aquest enclavament privilegiat que suposa la Ribera de Navarra es troba Artajo, on els seus oliveres gaudeixen de les més de 2.600 hores anuals de sol que té aquesta comarca i d’un clima idíl·lic per l’olivicultura.\nDe l’olivar a l’ampolla, cuidant tot l’any el cultiu per tenir la millor qualitat de AOVE\nElaboració de l’oli ecològic\nS’elaboren olis ecològics de collita primerenca amb l’objectiu d’obtenir la millor qualitat de verge extra. Per a l’elaboració d’un litre de Artajo 10 són necessaris 10 quilos d’oliva verda. Aquesta maduració primerenca aporta a l’oli un toc fresc i herbaci, amb una intensitat d’aromes afruitades verds excepcional. És un oli ideal per al seu ús en cru, per a acabar plats o per a gaudir simplement sobre pa torrat. Dins de la gamma Artajo 10, hi ha sis varietats en funció de l’oliva emprada: arbequina, arbosana, camamilla cacereña, Arróniz, koroneiki o coupage (mescla).\nUn litre de Artajo 8 requereix de 8 quilos d’oliva en verol a mitja maduració. S’elabora en la primera setmana de novembre i aquest punt de recol·lecció aporta un oli frutado, lleugerament verd i fresc. Hi ha quatre varietats de Artajo 8: arbequina, camamilla, koroneiki i coupage.\nEl Artajo 6 exigeix 6 quilos d’oliva madura. Es produeix a finals de novembre, quan el fruit es troba en la maduració ideal per a obtenir un oli amb un toc de fruit més madur. És ideal per a cuinar.\nArtajo 8 En Rama\nUn dels productes estrella que es comercialitzen és ‘Artajo 8 En Rama’, elaborat amb la varietat Arbequina i envasament sense filtrar. Aquest autèntic ‘suc d’oliva’ d’edició limitada es pot reservar i trobar en botigues especialitzades i Artajo.es durant els mesos d’octubre, novembre i desembre fins a esgotar existències.\nAquests cuidats olis s’han fet creditors de 6 medalles Extragold en BIOL, Itàlia, una medalla d’or en NYIOOC i 95 punts en la guia FLOS OLEI.\nArtajo ofereix a més, tots els dissabtes a les 11.00 en les seves instal·lacions, una interessant visita guiada on descobrir com s’elabora una dels greixos més saludables que podem consumir.\nS’ha redissenyat la visita per a oferir una experiència segura, per a tots els públics, on els visitants poden gaudir de la visita a la finca, almàssera i celler i degustar les diferents varietats d’oli ecològic que Artajo elabora a partir de la plantació que envolta l’almàssera.\nPar a més informació pot visitar www.artajo.es


La invenció de les "Foguerades Patriòtiques de Sant Joan" - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nAquesta tesi estudia a nivell teòric el fenomen de la gènesi dels significats, i utilitza com a cas de mostra l’episodi històric de les Foguerades Patriòtiques de Sant Joan de 1906 i 1907, resposta a una crida publicada a La Veu de Capellades que convida a encendre fogueres a les muntanyes més altes de cada poble la Nit de Sant Joan com a símbol de la unitat dels catalans. La situació política del moment fa que aquesta festa tingui un gran ressò periodístic i sigui un èxit. Per primera vegada s’afegeixen al Foc de Sant Joan significats polítics que perduraran amb força un segle més tard.\nAlguns dels promotors de la nova festa es fan retratar abans de preparar la foguera patriòtica capelladina a la muntanya de Miramar el 23 de juny de 1907. Font: Fons Romaní, Museu Molí Paperer de Capellades.\nAquesta tesi de doctorat es basa en un cas historiogràficament inèdit. El dia 2 de juny de 1906, el periòdic local La Veu de Capellades publica una entusiasta crida sota el títol “Salutació Germanívola a tots els Catalans” amb la qual es convida a encendre fogueres als cims més enlairats de cada municipi la Nit de Sant Joan. Els promotors, ben conscients de la significació popular de les tradicionals fogueres santjoanenques, imaginen que dalt les muntanyes i en la fosca de la nit podran ser observades les unes a les altres de ben lluny i faran visible la unitat dels catalans en un acte de germanor.\nLes circumstàncies polítiques d’aquest any i el següent són marcats pels fets del ¡Cu-Cut! i de l’actuació repressiva de l’Estat vers la llibertat d’expressió a Catalunya. Com se sap, com a resposta, una gran part dels partits catalans decideixen unir-se tot d’una en una gran coalició política, la Solidaritat Catalana, que genera una gran efervescència social en el catalanisme atès que representa la idea mítica de totes les nacions: la unitat. Aquest entorn polític extraordinari fa que aquest nou ritual festiu santjoanenc tingui un gran ressò periodístic i sigui finalment un èxit. S’anomenen “Foguerades Patriòtiques de Sant Joan”, mobilitzen molta gent i se’n fan per tot el territori del Principat, a Mallorca i també al massís del Canigó. Els textos de les crides i les adhesions precedents, les cròniques posteriors dels fets i també algunes obres poètiques escrites per a l’ocasió, ens mostren les intencions d’unes persones que volen canviar les coses, que demanen llibertat pel país, regeneració política i progrés, però que paradoxalment l’estan creant en aquest mateix moment ritual amb elements simbòlics antics i tradicionals.\nEl foc, les muntanyes emblemàtiques de cada població i la nit santjoanenca són símbols de primera força que, com mostren els comentaris exegètics de l’època, arrosseguen significats de tota mena atès que aitals elements formen part de molts discursos antics: els mites clàssics i les referències bíbliques, la literatura, la litúrgia catòlica, el folklore... Llavors, no solament s’articulen per a donar el missatge renovador desitjat pels promotors de la festa sinó que també generen altres significats particulars i col·lectius.\nEn definitiva, el procés ritual i les seves exegesis creen realitats noves, moltes de les quals inesperades. Aquesta evidència fa que la primera part d’aquest treball tracti teòricament el fenomen de la gènesi dels significats, i l’episodi històric de les Foguerades Patriòtiques en sigui finalment el cas de mostra.\nLa proposta teòrica es basa en la idea de la construcció de les realitats humanes mitjançant un procés narratiu complex que inclou conceptes inevitablement polisèmics que formen part del propi relat i de relats diferents. Aleshores, el desenvolupament de qualsevol discurs, ritualment o verbalment, acaba parlant d’ell mateix perquè també parla de molts altres amb els quals comparteix conceptes o estructura discursiva i que no són sinó altres versions del mateix relat. Aquesta analogia interna provocada per la interacció permanent de símbols o estructures simbòliques genera el significat: la percepció inexplicable que les coses tenen sentit, i per tant, són ben reals. No hi ha causes ni efectes clars i absoluts. El procés discursiu saturat de bricolatge levistraussià acaba traduint-se en ell mateix i l’eficàcia simbòlica és l’emergència del significat resultat d’aquest bucle estrany dels relats que parlen de si mateixos. Aleshores, acompanyades de l’emoció incontenible de la descoberta, les coses humanes esdevenen absolutament reals.\nLes Foguerades Patriòtiques de Sant Joan de 1906 i 1907 fan ben real la nació imaginada, visible dalt les muntanyes alhora i per a tothom. Un ritual que possibilita en aquests moments la representació del discurs essencial de la Solidaritat Catalana però que també incorpora per primera vegada al Foc de Sant Joan altres significats polítics que perduraran amb força cent anys després, sobretot amb l’empenta que li donarà un altre ritual polític i festiu, la Flama del Canigó, inventat mig segle més tard. En aquest sentit, aquesta tesi aporta una informació inèdita sobre el començament històric de la significació catalanista del foc de la Nit de Sant Joan.\n“La Unitat dels catalans. Un estudi sobre la gènesi del significat en un ritual d'identitat col·lectiva: el cas de la invenció de les “foguerades patriòtiques de Sant Joan””, tesi doctoral de Jordi Castellví i Girbau, dirigida per Montserrat Ventura i Oller i llegida al Departament d’Antropologia Social i Cultural.


Yátova presenta a la Diputació el projecte ‘Campus Diversia’ de suport a la diversitat a través de l'ocupació\nEs tracta d'una acció que, des de la formació, orienta i assessora a persones amb discapacitat per a desembolicar-se en el món laboral\nLa responsable de Benestar Social, Mercedes Berenguer, s'ha reunit amb l'ajuntament i els responsables de la iniciativa per a interessar-se per la seua tasca\nQue les persones amb discapacitat tinguen més oportunitats d'ocupació, sobretot en el mitjà rural, és un dels objectius del ‘Campus Diversia’, un projecte de suport a la diversitat que desenvolupa el municipi valencià de Yátova i que ha conegut de primera mà la responsable de l'àrea de Benestar Social de la Diputació de València, Mercedes Berenguer.\nLa iniciativa està integrada dins de AMICA, associació formada per familiars, persones amb discapacitat i professionals. Es desenvolupa en la Finca Mijares de Yátova, un entorn rural on es poden allotjar grups provinents d'associacions, col·legis, entitats per a trobades en els quals poder intercanviar experiències i recursos. Lluny de ser un nou centre per a persones amb diversitat funcional, es tracta que siguen ells mateixos els qui gestionen la Finca i s'encarreguen des d'allotjar als visitants, extraure el vi dels vinyers o l'oli de les oliveres, fins a preparar els camins accessibles o cuidar els animals de la granja.\nEn paraules de Mercedes Berenguer, “sempre recolzarem projectes com aquest que fomenten la inclusió social i, sobretot, l'autonomia de les persones amb discapacitat”. De fet, pràcticament el 80% dels alumnes que assisteixen als cursos de formació aconsegueixen integrar-se en el món laboral.\nL'alcalde de Yátova, Miguel Tórtola, va visitar les instal·lacions de el ‘Campus Diversia’ al costat de la responsable de Benestar Social de la Diputació. “La idea és traçar un full de ruta a curt, mitjà i llarg termini i veure què possibilitats de col·laboració podem fixar entre les entitats”, explica Berenguer. Col·laboració que ja s'està materialitzant a través de l'Escola de Viticultura i Enologia de Requena, que pertany a la Diputació, i que ha subscrit recentment un conveni de pràctiques formatives amb el projecte dins de l'àrea agroforestal.\nDurant la visita a la Finca del ‘Campus Diversia’ també se'ls va exposar l'extensa programació d'activitats específiques per a tots els públics. En el cas dels xiquets i joves, orientades al respecte a la diversitat i la naturalesa, en el dels adults, en la necessitat de conviure amb la discapacitat amb major naturalitat i en el dels majors, a redescobrir les habilitats i capacitats per a seguir creixent.


El pare d'una víctima del cas Maristes denuncia el risc de «tancar-lo en fals» - Diari de Girona\nEl pare d'una víctima del cas Maristes denuncia el risc de «tancar-lo en fals»\n?Manuel Barbero considera que l'Estat hauria d'haver investigat més profundament ? Portarà a diverses institucions els correus de les víctimes\neuropapress/ddg 26.02.2018 | 07:09\nEl pare, Manuel Barbero, escriu el llibre «Un silenci a crits». agÈncies\nEl pare d'una de les víctimes de pederàstia del cas Maristes, Manuel Barbero, ha denunciat públicament que tancar en fals el cas és un error. «No hem fregat ni la part superior», critica Barbero, que també denuncia la voluntat de l'escola d'encobrir els fets. L'home és qui va treure a la llum el major escàndol de pederàstia a Espanya i espera que el llibre que ha publicat aquest febrer, Un silenci a crits (Comanegra), serveixi per conscienciar i sensibilitzar la classe política i la societat sobre què són els abusos sexuals i què signifiquen a llarg i curt termini.\nA l'espera que arribi l'assenyalament del judici contra el pederasta Joaquim Benítez, exprofessor d'Educació Física del col·legi Maristes Sants-Les Corts, Barbero veu «encoratjador» que la Fiscalia demani 22 anys de presó. «Quan Maristes va denunciar el 2011 que tenia un 'possible' cas no era 'possible': Benítez al despatx de Maristes amb el seu director al davant es va declarar culpable del delicte d'abusos», recorda. El pare no arriba a entendre «per què no s'investiga més a fons on han ocorregut els fets, quants Benítez se'n van anar».\nLa congregació va arribar al punt d'intentar callar les víctimes amenaçant-les amb el poder de la institució o a través de pactes econòmics amb els seus familiars, que per a Barbero aquests no són necessàriament dolents si suposen una reparació sempre que «no es protegeixi l'agressor».\nEl «pare coratge», com el va anomenar la policia per la seva contribució a la investigació, lamenta la «frustració» que viuen les víctimes, que han vist arxivades fins a 43 denúncies a causa de la prescripció dels delictes prevista per la legislació vigent.\nQualifica «d'inacceptable» que després de demanar als afectats que trenquin el silenci i denunciïn els seus agressors no se'ls doni una resposta en forma d'investigació, ja sigui de caràcter judicial o parlamentària.\nA través de les seves accions i la seva associació contra la pederàstia, Mans Petites, espera que el legislador reprengui propostes contra la impunitat dels abusos i anuncia que portarà al Parlament de Catalunya, el Congrés dels Diputats i davant l'Organització de les Nacions Unides (ONU) tots els correus electrònics que li van fer arribar les víctimes.\nConsidera que la Fiscalia General de l'Estat hauria d'haver iniciat una investigació conjunta malgrat les prescripcions perquè «les víctimes també són testimonis i no se'ls ha pres declaració, i aquest és el gran error del cas Maristes».\nBarbero va arribar a parlar amb Benítez en dues converses telefòniques i assegura que encara s'asseuria davant d'ell amb l'esperança que digui «si veritablement el van enxampar, si va saber d'altres companys que feien el mateix i si van moure el personal».\nNo nega que va tenir l'impuls d'acabar amb la vida del pederasta que va abusar del seu fill però després de l'esclat del cas assegura que «la venjança no és el camí» i prefereix que es faci justícia, ja sigui en l'àmbit judicial o a través dels mitjans de comunicació i la societat gràcies a la veritable denúncia pública.


Els pressupostos generals destinen 173,34 euros per habitant de la demarcació, un 5% menys que la mitjana estatal · Girona és la 21a província que menys rebrà del Govern el 2017\ndavid jiménez 10.04.2017 | 07:18\nEl projecte de pressupostos generals de l'Estat del 2017 presentats aquest dimarts a Madrid preveuen una inversió a les comarques gironines inferior a la mitjana espanyola. La demarcació és la 21a província que menys rebrà en el rànquing d'inversions per habitant, un 5% menys que la mitjana estatal mentre que en l'ambit de Catalunya les comarques gironines se situen com la segona més beneficiada en aquests comptes, després de Tarragona.\nEn concret, a cada espanyol li corresponen de mitjana 182,14 euros mentre que a cada gironí la xifra se situa en 173,34 euros per habitant, és a dir, 8,8 euros menys. Per contra, cada gironí rebrà 22,88 euros més que la mitjana catalana (Catalunya té una inversió de 150,46 euros per habitant). Les comarques gironines han guanyat posicions en el rànquing en comparació amb l'any passat gràcies, en part, al fet que la inversió prevista de l'Estat s'ha doblat a la demarcació, encara que moltes de les partides que han acabat inflant els comptes no estan concretades.\nLa província que menys rebrà per habitant és Còrdova (68,75 euros), i la segueixen de prop Almeria (77,26), Màlaga (84,03), Toledo (88,43) i Alacant (97,32). Per sota de Girona, en pitjor situació, també hi ha de les regions més poblades com Sevilla (113,96), Las Palmas (116,74), València (127,26), Barcelona (131,67), Balears (132,6) o Madrid (152,46).\nMolt per sobre de Girona, i encapçalant el rànquing hi ha Zamora (on rebran 1.605,23 euros per habitant) i Ourense (1.603,98). L'elevada xifra d'aquesta última província gallega de 314.000 habitants s'explica bàsicament per la partida que va destinada a les obres de l'AVE.\nPer sobre de Girona també hi ha demarcacions com la Corunya (176,1 euros per habitant), Saragossa (181,84), Múrcia (183,61), Cadis (195,2), Astúries (197,62), Lugo (201,52), Valladolid (204,25), Segòvia (246,88), Terol (297,52), Ceuta (336), Melilla (352,12), Conca (412,65), Osca (572,68) o Sòria (661,12), entre d'altres.\nLes inversions a cada província\nD'altra banda, si en comptes de la inversió per habitant ens centrem en el que rep cada província, Girona torna a estar per sota de la mitjana espanyola. En aquest cas, un 20% menys. Així, si se sumen les quantitats de cada província i es divideixen entre totes elles, la inversió mitjana de l'Estat per a cada una és de 163 milions d'euros, més elevada que els 130,62 milions que rebran les comarques gironines en inversions estatals.\nPer demarcacions del conjunt de l'Estat espanyol, les que més reben són Madrid, amb gairebé 1.000 milions d'euros, seguida de Barcelona, amb uns 730 milions d'euros, Ourense (505 milions), València (323 milions), Zamora (290 milions), Múrcia (268 milions) o Cadis (240 milions). A la part baixa, les que perceben una quantitat menor d'inversions són les demarcacions de Ceuta (28,3 milions), Àvila (29), Melilla (30), Segòvia (38), Salamanca (40) o Terol (40), entre d'altres. En aquest rànquing, les comarques gironines se situen en la posició 25 de les que més diners rebran dels pressupostos de l'Estat.


El Consell concedeix les condecoracions i les distincions al mèrit policial de la Policia de la Generalitat\n- L'acte de lliurament es farà quan la situació epidemiològica ho permeta\nEl Ple del Consell ha aprovat la concessió de 121 condecoracions, diplomes i distincions al mèrit policial a la Unitat del Cos Nacional de Policia Adscrita a la Comunitat Valenciana i a aquelles persones o institucions que destaquen per la seua col·laboració amb aquesta.\nL'objectiu d'aquestes distincions és reconéixer i premiar de manera pública les actuacions de la Unitat del Cos Nacional de la Policia Adscrita a la Comunitat Valenciana, que depén funcionalment de l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències, i les de la societat civil que haja destacat per la seua participació en aquestes.\nLa concessió de condecoracions i distincions que atorga la Generalitat al mèrit policial de la Unitat esmentada està regulada pel Decret 78/2014, de 30 de maig, del Consell, que crea i estableix els mèrits per a atorgar condecoracions d'or, plata, bronze amb distintiu blau, bronze, diplomes de reconeixement a la trajectòria policial i la distinció honorífica.\nL'acte de lliurament es farà quan la situació epidemiològica ho permeta.\nClassificació de les condecoracions\nEn l'edició de 2020, es concedeixen 24 condecoracions d'or de la Generalitat al mèrit policial, que premien la tasca de membres de diverses forces i cossos de seguretat, de les Forces Armades, de l'Administració de Justícia a la Comunitat Valenciana i els veterinaris de les places de bous de València i Castelló.\nS'han concedit, a més, 55 condecoracions de plata de la Generalitat al mèrit policial tant a membres de la Unitat Adscrita com a personal d'altres forces i cossos de seguretat, Forces Armades i altres departaments de la Generalitat que han col·laborat amb la Unitat.\nEn el mateix decret, s'han atorgat condecoracions de bronze de la Generalitat al servei policial, a 21 membres de la Unitat Adscrita i 7 diplomes de reconeixement a la trajectòria policial de diversos agents i oficials de la Unitat.\nFinalment, s'han concedit 14 distincions honorífiques de la Generalitat als cossos de la Policia Local: de València, pel 150é aniversari d'aquest; d'Algemesí; de Santa Pola, i de Sant Vicent del Raspeig. També tenen aquesta distinció els operadors i operadores de la Sala 112; el Parc Municipal de Bombers de Castelló; Creu Roja; Protecció Civil; les empreses Limpiezas Virosa, Coca-Cola i laboratoris Lokimica; Francesc Llop i Bayo, i José Ramón Beneyto.\nTotes les condecoracions que ha aprovat el Consell tenen un caràcter vitalici i no comporten pensió o cap recompensa econòmica per part de la Generalitat.


les nadales, un atemptat contra la salut pública – Ciudad Criolla\ndiciembre 25, 2008 marzo 8, 2018 Miquel Botella Armengou\nDiversos diaris (en paper i electrònics) del 8 de desembre de 2003 es van fer ressò d’una notícia força curiosa, tot i que a alguns no ens va estranyar gens: un sindicat alemany de serveis va demanar als comerciants de Berlín que donessin als seus empleats quinze minuts més de pausa al dia per compensar la «crueltat mental» que suporten els qui treballen amb el so de les nadales de fons.\nAlguns fins i tot anaven més enllà i demanaven un augment de sou per l’estrès, per la qual cosa reclamaven un «plus per dificultat afegida a la feina», o el que és el mateix, un plus de perillositat com el que poden tenir els miners, els bombers o qualsevol que arrisqui la vida en el desenvolupament del seu treball.\nPerò això no és tot: alguns experts opinaven que la música de les nadales provoca amb més facilitat mals de cap, mareigs i trastorns del somni, entre altres molèsties (i no m’ho invento, això va sortir publicat).\nA la pàgina del grup multimèdia Deutsche Welle, on es recollia aquesta notícia sota el títol Crueltat emocional prenadalenca anaven més lluny i es plantejaven una inquietant qüestió: «Com afronten les grans botigues atacs com aquests contra les nadales? Es disposaran, a partir d’ara, a alternar un ‘Venite adoremus’ amb un ‘Let Me Entertain You’, per garantir la varietat de la música que propaguen els seus altaveus? I com incidirà la música de Robbie Williams en la conducta dels consumidors? Podrà induir a obrir generosament les carteres per a la compra de regalets de Nadal?».\nEl debat és obert: cal eradicar les nadales? Quines mesures repressives s’han d’adoptar per evitar que els botiguers les posin a tot volum pràcticament al llarg d’un mes?\nSigui com sigui, el cert és que la pitjor època de l’any (en tots els sentits) ja és aquí. Perquè no es tracta només de les nadales, no… A això, cal afegir-hi la cantarella dels niños de San Ildefonso, els regals de l’amic inservible (perdó, invisible), els sopars d’empresa i una sèrie de tortures psicològiques més que justifiquen la gènesi dels Santa Claus assassins armats amb una destral característics de les pel·lícules de sèrie B. Per cert, en aquesta pàgina hi trobareu un article que repassa alguns títols d’aquest subgènere gore nadalenc.\nPerò tornem al que és estrictament musical, les maleïdes nadales. És molt curiós que justament ara, en ple segle XXI, es descobreixi el seu efecte devastador sobre la salut física i psíquica, quan un dels meus records infantils més presents és l’efecte que em provocava escoltar el White Christmas en la versió de Bing Crosby, per no parlar del Tamborilero de Raphael: una plorera incontenible.\nEl pitjor de tot és que qualsevol artista, des dels Barrufets fins a Isabel Pantoja, es creu en la necessitat i obligació de gravar un disc de nadales, amb versions dels temes carrinclons de sempre o, el que encara és pitjor, amb composicions noves.\nI si no n’hi ha prou amb les noves gravacions de nadales que any rere any treuen els artistes vius, només falta que, a sobre, es recuperin les dels morts. És el cas del popular Happy Xmas (War Is Over) de John Lennon, la reedició del qual el 2003 va coincidir amb el 23 aniversari de la seva mort. Aquest senzill -editat originalment el 1972- va arribar al número 1 a la Gran Bretanya durant aquell Nadal…\nNo sé per què serà, però de sobte m’han vingut ganes de disfressar-me de Santa Claus i sortir a pelar uns quants babaus amb la serra mecànica.\nEntrada anteriorMordiendo las canciones de Lucinda\nEntrada siguientela mania de les llistes: t’has portat bé o malament?


Sant Antoni de Benaixeve celebrarà la Mostra de Jazz el dissabte 18 de juny - Periòdic del Camp de Túria\nLa regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Sant Antoni de Benaixeve organitza per primera vegada la Mostra de Jazz de SAB, un festival de música Jazz on també tindran protagonisme altres estils musicals, com ara el swing o la música afrocubana. La Mostra de Jazz serà el dissabte 18 de juny a la Plaça de l’Ajuntament i comptarà amb diferents actuacions al llarg de tot el dia.\nLa Mostra començarà a les 12 hores amb XIQUIJAZZ, una audició i taller participatiu per a xiquets i xiquetes. L’activitat girarà al voltant de cançons tradicionals convertides al swing, al jazz i a tota mena de propostes musicals creatives, també per part dels participants. Els xiquets i xiquetes podran entrar en contacte directe amb els instruments i interactuar amb els músics: Moisés Bautista (piano i veu), Xavi Alamán (baix) i Carlos Máñez (saxo). Tindrà 1 hora de duració.\nA les 20.30 hores començarà JAZZEANDO FUNK, un concert de Jazz-Fusió de composicions que han sigut bandes sonores cinematogràfiques, interpretades en bases de Funk i Jazz. Sonaran temes d’artistes com Stevie Wonder, Sting o Grover Washington Jr. entre altres.\nEl concert serà interpretat per Xavi Alamán (baix), Víctor Jiménez (saxo), Lucas Jiménez (bateria) i Alfie Pocoví (teclats).\nA continuació, a les 23 hores, serà el torn de l’orquestra de salsa PUERTO MANCINI, una agrupació inspirada en les big bands de Nova York que rendirà tribut a Rubén Blades, Ray Barretto o Willy Rosario entre altres grans artistes del Latin Jazz i la Salsa. PUERTO MANCINI oferirà tot un recorregut per la música afrocubana per a ballar i gaudir.\nEls assistents al festival podran recollir una gorra de la Mostra de Jazz de SAB.\nColomer entrega el distintiu de Festa d'Interés Turístic Autonòmic a la Fira de la Calderona-Dia de la Cirera\nObertes les inscripcions a l’Escola d’Estiu de l'Eliana


Sergio: “La victòria d’avui és important, però toca concentrar-se en el partit del Bayer” - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesSergio: “La victòria d’avui és important, però toca concentrar-se en el partit del Bayer”\nSergio: “La victòria d’avui és important, però toca concentrar-se en el partit del Bayer”\nEl migcampista blaugrana ha valorat positivament el triomf contra el Las Palmas, però ha lamentat la lesió de Leo Messi, que estarà de baixa entre set i vuit setmanes\nSergio Busquets durant el partit contra Las Palmas / MIGUEL RUIZ-FCB\n“La victòria és important però, sens dubte, la pitjor notícia és la lesió del nostre millor jugador”. Així s’ha expressat Sergio Busquets a la sortida del vestidor. El migcampista blaugrana ha lamentat profundament la lesió de l’argentí, que estarà entre set i vuit setmanes de baixa. Busquets ha destacat que “és el millor del món i, lògicament, el trobarem molt a faltar”, i també ha afegit que “estem tenint molta mala sort amb les lesions, i més, quan encara no poden inscriure jugadors”.\nPel que fa al partit d’aquest dissabte, Sergio ha dit: “La victòria és important i el proper dimarts hem de guanyar el partit de Champions League”.\nPer la seva banda, Marc Bartra ha dit que l’equip “ha de fer una pinya”, estar units i “desitjar-li una ràpida recuperació a Leo Messi”. El defensa blaugrana ha assegurat que “després de punxar és importantíssim aconseguir els tres punts”. I ha afegit: “Hem tingut molt de temps el partit controlat, llàstima que no l’haguem pogut tancar i haguem encaixat el gol”.\nTambé ha volgut felicitar i valorar l’actuació que està fent el seu company Sergi Roberto. “Estic molt content per ell, ens està donant molt al lateral. No perd mai pilotes, dóna bones passades i està aprofitat la continuïtat i confiança que està tenint”, ha afegit Bartra.\nSessió de recuperació per tornar a la Champions


Millo (PP) compara l'independentisme català amb ETA i diu que és pitjor - VilaWeb\nDiumenge 22.09.2013 17:43\nMillo (PP) compara l'independentisme català amb ETA i diu que és pitjor\nEl portaveu del PP català al parlament, Enric Millo, ha comparat avui en una entrevista al 3/24 (vídeo) l'independentisme a Catalunya amb el terrorisme d'ETA al País Basc dient que el sobiranisme al nostre país és més difícil d'abordar que el dels bascos perquè Esquerra és a 'dins del Govern' pel seu suport a l'executiu de CiU, mentre que ETA mai no ha governat al País Basc.\n'M'atreviria a dir que és més complexa, i més greu, la situació actual aquí que no la basca, perquè els terroristes com a tals, la banda terrorista armada, no ha format mai part del govern basc', ha dit. Per Millo, 'la diferència és que aquí els independentistes que volen la ruptura amb la resta d'Espanya i que la defensen són dins del govern de la Generalitat'. 'És el mateix govern de Catalunya, format per CiU amb el suport d'ERC, qui ara mateix planteja, com a única via per solucionar els problemes que tenim, la separació', ha reblat. Són declaracions sorprenents, encara més si es té en compte que el mateix Millo va demanar d'entrar a ERC l'any 2003, segons que va relatar Joan Puigcercós a VilaWeb.\nA l'entrevista d'avui, Millo també ha comparat l'apologia de l'odi que fan determinats grups feixistes, com els que van assaltar la seu de la Generalitat el dia de la Diada, amb el contingut d'algunes pàgines web del govern 'que expliquen coses que posen els pèls de punta', sense especificar quines. El dirigent popular ha justificat primer que no s'il·legalitzin grups ultres com els que protagonitzar l'atac de la Diada, argüint que una cosa és perseguir 'persones que actuen com a delinqüents' a títol individual, i una altra és il·legalitzar organitzacions que 'formalment compleixen els requisits legals per actuar com a tals'.\nAquestes declaracions han generat una forta polèmica a la xarxa, on molts internautes han demanat a Millo una rectificació pública per haver insinuat que el terrorisme és més fàcil de gestionar que un govern independentista. Vegeu l'entrevista íntegra:\nInsisteix que la consulta s'ha de fer a tot l'estat sencer\nMillo també ha tornat insistir en què el dret de decidir rau en el conjunt de tots els espanyols i no en el poble català. És a dir, que tots els espanyols decideixin sobre el futur dels catalans. 'Uns quants no poden trencar les regles del joc', ha dit, i ha advocat per portar aquesta qüestió al congrés espanyol.\nFinalment, ha tornat a reclamar al president de la Generalitat, Artur Mas, que accepti l'oferta de diàleg que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, li va fer arribar per carta. Millo ha qualificat de 'fals dilema' haver d'optar entre independència o no tocar res, i ha optat per lluitar per una 'Catalunya millor finançada i més reconeguda' dins l'estat per superar el descontentament dels catalans.


Manel Cazorla | UE Valls\n30, nov., 2021\nSón dies difícils per la família de la Unió Esportiva Valls. Després de la mort la setmana passada del directiu, Tonyín Romeo, aquesta matinada ens ha deixat l’Esteban Cazorla, soci i pare de l’actual entrenador del primer equip, Manel Cazorla.\nJugadors, cos tècnic i directiva donen el més sincer condol al míster i a tota la seva família en aquests moments complicats. En senyal de dol, l’equip ha acordat suspendre la sessió d’entrenament d’aquest dimarts.\nEl funeral d’Esteban Cazorla serà aquest dimecres 1 de desembre, a les deu del matí, a la parròquia de la Mare de Déu del Lledó.\nEl regidor de Comerç i Turisme de l’Ajuntament de Valls, Òscar Peris, i el president de la Unió Esportiva Valls, Francesc Martí, han formalitzat aquest divendres l’acord que regula una temporada més el patrocini de la marca turística Visita Valls amb el club esportiu.\nLa dotació, per un import de 5.000 euros en concepte d’esponsorització, preveu que el logotip de Visita Valls figuri en l’equipació de la Unió Esportiva Valls, equip que, després de no poder salvar la 3a Divisió, juga aquesta temporada al grup 3 de 1a Catalana. A l’acte de signatura, hi han participat el vicepresident del club, José Luis Garcia; l’entrenador, Manel Cazorla; i el futbolista, Sergio Giralte.


Ajuntament de Premià de Mar - Jornada de portes obertes al nou Casal Social Espai Respir\nJornada de portes obertes al nou Casal Social Espai Respir\nAhir dimarts es va celebrar una jornada de portes obertes al nou Casal Social Espai Respir de Premià de Mar, ubicat al local municipal del carrer de la Unió núm. 40. Es tracta d´un espai diürn de trobada amb activitats i serveis per a persones grans que es posarà en funcionament dijous vinent, dia 2 de maig. L´acte de portes obertes es va celebrar un cop finalitzades les obres de reforma que s´han fet a l'espai.\nLa posada en marxa d´aquest servei respon a la signatura el passat mes de febrer d´un conveni a partir del qual l´Ajuntament cedeix aquest local a l'empresa Mir Serveis Socials, SCCL. Segons el conveni, aquesta empresa oferirà servei d'atenció diürna, transport adaptat, servei de menjador i de dutxes assistides a la ciutadania en general, i a persones derivades pels Serveis Socials de l'Ajuntament. També es contempla l'atenció a possibles urgències.\nCal recordar que aquest conveni implica per a l'empresa l'obligació de mantenir-se com a entitat sense ànim de lucre, per tant, no poden tenir beneficis i, si en tenen, els hauran de reinvertir en la millora del servei. Atenent que la cessió del local per part de l'Ajuntament és gratuïta, el cost dels serveis a cobrar als usuaris haurà d'estar per sota dels preus de mercat. D'altra banda, Mir Serveis Socials haurà de fer-se càrrec de les despeses de manteniment i neteja del local. El conveni té una durada de quatre anys, prorrogables a quatre anys més.


Una cuidadora d'un centre de gent gran de Girona roba més de 5.000 euros en joies - Diari de Girona\nUna cuidadora d'un centre de gent gran de Girona roba més de 5.000 euros en joies\nS'aprofitava de la confiança de dones d'edat avançada per cometre els furts\n20·11·19 | 17:40\nUna de les joies recuperades\nEls Mossos d'Esquadra han detingut aquest dimarts una cuidadora d'un centre de gent gran de Girona per robar joies valorades en més de 5.000 euros i vendre-les. A mitjans d'aquest mes, agents del grup de proximitat va saber que en una residència de la ciutat estaven desapareixent joies de diverses dones grans que hi residien. Els Mossos van obrir una investigació i van descobrir que una treballadora, que feia tasques de cuidadora, havia fet set moviments de compravenda de joies a establiments de Girona entre el 12 de setembre i el 25 d'octubre. Més tard, entre el 4 i el 5 de novembre, els Mossos van detectar dues transaccions més de joies. La suma de les nou vendes d'aliances, penjolls i cadenes ascendia a un total de 5.121 euros.\nSegons informen els Mossos, la treballadora del centre tenia cura de dones d'edat i s'aprofitava de la seva proximitat, de la confiança que li tenien i de la vulnerabilitat de les usuàries a l'hora de perpetrar els furts.\nLa col·laboració amb el centre ha permès esbrinar la procedència d'algunes joies que ja havien estat venudes en diferents botigues de compravenda d'or de la ciutat de Girona i que ja s'han pogut retornar a les seves víctimes.\nLa detinguda, a qui no té antecedents, té 24 anys, és de nacionalitat hondurenya i és veïna de la ciutat. L'arrestada com a suposada autora de nou delictes de furt passarà pròximament a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Girona.


Detingut el presumpte assassí d'una dona a Sant Pere Pescador - Diari de Girona\nDetingut el presumpte assassí d'una dona a Sant Pere Pescador\nL'homicidi ha tingut lloc en un habitatge d'aquesta localitat de la Costa Brava i el presumpte autor del crim està detingut\nsant pere pescador | efe 17.11.2014 | 19:39\n016: Telèfon d'assitència a les víctimes de violència masclista\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un home com a presumpte autor de l'assassinat de la seva parella, tots dos de nacionalitat gambiana, a primera hora d'aquesta tarda a la població gironina de Sant Pere Pescador, informa la policia autonòmica.\nLa mort d'aquesta dona, de 32 anys, ha tingut lloc en un bloc d'habitatges de forta presència immigrant sense que, de moment, es conegui encara el mòbil del crim.\nEl detingut té 55 anys i alguns dels seus veïns han afirmat que la parella era protagonista habitual de baralles en l'àmbit domèstic, fins al punt que ja s'havia interposat una denúncia contra el presumpte assassí.\nEl matrimoni tenia tres fills i la menor, una nena d'un any, era a l'habitatge en el moment del crim, mentre que els altres dos, de cinc i nou anys, estaven a l'escola, on han acudit psicòlogues per donar-los assistència.\nSegons fonts de la investigació, el presumpte homicida ha acabat amb la vida de la seva parella de diverses punyalades i, posteriorment, ha intentat matar també a un cunyat.\nUn veí ha rescatat al detingut quan bona part dels habitants de l'edifici pretenien linxar-lo, a l'amagar en un dels pisos fins a l'arribada de la policia.\nDesprés de l'arribada dels agents, el marit ha estat traslladat a la comissaria dels Mossos d'Esquadra de la localitat de Roses i, ara, està pendent de tornar a l'habitatge per a la reconstrucció del crim.\nLa plaça de les Flors, on s'ubica aquesta zona d'habitatges, està ocupada en aquests moments per nombrosos veïns que segueixen el dispositiu que ha desplegat la policia, conscient de la presència en els blocs de familiars del presumpte assassí i de la víctima.\nEl detingut passarà en les pròximes hores a disposició del jutjat d'instrucció de guàrdia de Figueres, acusat d'un delicte d'homicidi.


Publicada el 28/02/06\nVinyes torna a l’asfalt al volant d’un R/Clio S1600.\nEncara que en principi es tracta d’una tornada puntual, Joan Vinyes tornarà a disputar una prova del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt, concretament el 16 Rallye La Vila Joiosa - Trofeu Mediterrani, que e...\nPublicada el 02/09/05\nXavi Lorza ja està a casa\nDesprés de passar les últimes set setmanes en la novena planta de la Vall d’Hebron de Barcelona, Xavi Lorza ha rebut avui (dia 2 de setembre) l’alta hospitalària i des d’aquesta mateixa tarda es troba en el seu...\nPublicada el 11/08/05\nEl Xavi “va com un tiro”.\nAvui (dia 10 d’Agost) he començat a llegir-li al Xavi Lorza, una part dels missatges d’ànim que vosaltres, amics i companys li esteu dedicant. Han estat uns quants només, no hem pogut aguantar i les llàgrimes n...\nPublicada el 31/07/05\nUs agraeixo molt sincerament, tant en nom propi com en el del Xavi, les mostres de suport que ens esteu enviant en els moments mes durs de la nostra carrera esportiva. Moltes gràcies a tots. Joan Vinyes....\nPublicada el 20/07/05\nXavi Lorza supera amb èxit el seu primer pas pel quiròfan.\nQue Xavi Lorza és un tipus molt fort tots ho sabíem, però avui s’ha superat així mateix resistint les mes de 5 hores que ha durat la primera intervenció a les mans i la cara que s’ha portat a terme avui mateix...\nPublicada el 17/07/05\nXavi Lorza ja està en el Vall d’Hebron.\nAhir dissabte (dia 16 de juliol) a última hora de la tarda, Xavi Lorza va ingressar en el hospital Vall d’Hebron de Barcelona, després de superar, amb els problemes lògics d’un desplaçament en el seu estat, el...\nXavi Lorza segueix estable dintre de la gravetat.\nD’aquesta manera defineixen, els metges de l’Hospital General d’Astúries d’Oviedo, l’estat actual de Xavi Lorza una vegada superades les 48 hores de termini que ells mateixos van posar per establir un diagnòsti...\nPublicada el 09/07/05\nVinyes-Lorza es queden a Vegafriosa.\nVegafriosa, primera especial del 29 Rallye de Aviles, ha resultat nefasta per als interessos de Joan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S160). Una sortida de carretera i el posterior incendi del cotxe han acabat am...\nPublicada el 05/07/05\nVinyes-Lorza esperen canviar la seva sort a Astúries.\nPer fi el Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt arriba a Astúries i ho fa com és habitual en la primera cita de cada temporada a Aviles, el rallye organitzat per la Escuderia Avilesina és el sisè d’esmentat c...\nPublicada el 04/06/05\nUna punxada trenca el ritme de Vinyes-Lorza cap al podi del Rias.\nJoan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S1600) solament han pogut ser desens en la classificació final del 41 Rallye Rias Baixas, quarta prova del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt. Vinyes-Lorza que van arr...\nPublicada el 30/05/05\nEl Rias porta bons records a JoanVinyes i Xavi Lorza.\nEl Rallye Rias Baixas, quarta prova del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt i la primera de les tres que es disputaran aquesta temporada a Galícia, porta a la ment de Vinyes-Lorza, i de l’equip Peugeot en g...\nPublicada el 14/05/05\nHortigal-Bielva va tornar ser gafe per a Vinyes-Lorza.\nL’especial Hortigal-Bielva de 14,35 kms., va tornar a ser decisiva en el desenvolupament del Rallye Cantàbria Infinita per a Joan Vinyes-Xavi Lorza. En aquesta ocasió, a la segona passada per l’esmentada es...\nPublicada el 10/05/05\nA Cantàbria, Vinyes-Lorza juguen en camp contrari.\nCom és habitual, la marxa del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt 2005 pel nord d’Espanya comença a Cantàbria, amb la disputa del 27 Rallye Cantàbria Infinita que un any mes organitza l’A.D. Peñucas. Joan V...\nPublicada el 16/04/05\nVinyes-Lorza assoleixen un espectacular triomf a Gran Canària.\nJoan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S1600) culminen la seva excel·lent actuació en el Rallye de Canàries 2005 de la millor manera, és a dir guanyant. En aquesta segona etapa Vinyes-Lorza van tornar a ser els cl...\nPublicada el 15/04/05\nVinyes-Lorza ho broden en la primera etapa del Canàries 2005.\nExcel·lent primera etapa la que han protagonitzat Joan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S1600) en el Rallye de Canàries, segona prova del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt 2005. L’andorrà ha marcat el millo...\nPublicada el 12/04/05\nVinyes opina que a Canàries cal sortir a guanyar.\nJoan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S1600) disputaran els dies 15 i 16 d’abril al Rallye de Canàries, segona prova del Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt 2005 i que a més és puntuable per a l’europeu de l’...\nPublicada el 12/03/05\nVinyes-Lorza perden el podi en l’última especial.\nEl Rallye La Vila Joiosa (Trofeu Mediterrani-Costa Blanca) ha estat una vegada mes desfavorable per als interessos de Joan Vinyes-Xavi Lorza (Peugeot 206 S1600). Després d’estar situats durant tota la carre...\nPublicada el 09/03/05\nVinyes-Lorza comencen la temporada a La Vila Joiosa.\nAmb la disputa del 15 Rallye La Vila Joiosa (Trofeu Mediterrani-Costa Blanca) s’inicia dissabte que ve, dia 12 de març, el Campionat d’Espanya de Rallyes d’asfalt 2005. Vinyes-Lorza estaran presents en aquesta...\nPublicada el 15/02/05\nJoan Vinyes ha renovat amb Peugeot Sport España\nEl pilot andorrà Joan Vinyes pilotarà per tercer any consecutiu un dels vehicles oficials de Peugeot Sport España. L’acord a que han arribat ambdues parts farà que Vinyes tingui a la seva disposició un Peugeot...


Airbnb, l’única plataforma que no col·labora en evitar l’oferta il·legal a Catalunya - Comunicatur\nInici | Allotjament | Airbnb, l’única plataforma que no col·labora en evitar l’oferta il·legal a Catalunya\nBooking, Niumba, Tripadvisor, Rentalia, Homeaway i Spain Holiday estan treballant conjuntament amb la Generalitat de Catalunya per eliminar de les seves plataformes de comercialització l’oferta d’allotjament que no fa constar el número de Registre de Turisme de Catalunya. Airbnb és l’única companyia important que no està facilitant l’eradicació dels anuncis de pisos turístics que no compleixen la normativa catalana.\nEn un comunicat, la Direcció General de Turisme ha explicat que les principals plataformes estan fent les modificacions oportunes en els seus webs de manera que figuri el número de registre en l’oferta publicitada de HUTs (Habitatge d’Ús Turístic).\nJa són diverses les plataformes comercialitzadores d’allotjament que retiren els HUTs sense el número oficial exigit a Catalunya. La PAT (Asociación Española de Plataformas Digitales de Alquiler Temporal) formada per Niumba, Tripadvisor, Rentalia, Homeaway i Spain Holiday s’hi ha sumat a aquesta col·laboració i ha retirat uns 33.000 anuncis en total. En aquest sentit, la Generalitat ha requerit en els dos últims anys la retirada de prop de 56.000 ofertes d’allotjament publicades en diferents plataformes tecnològiques.\nEl director general de Turisme, Octavi Bono, assegura que la decisió de “la PAT, igual que va fer Booking en el seu dia, és exemple de com les plataformes, si volen, poden complir perfectament amb la normativa i no contribuir a comercialitzar oferta il·legal que s’escapa del control de l’administració”. I afegeixen que l’obligatorietat d’exhibició d’aquest número de registre ha estat avalada repetidament pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.\nActualment a Catalunya hi ha regularitzats més de 75.000 establiments d’Apartament i Habitatges d’Ús Turístic que aporten 425.725 places d’allotjament. Això suposa el 85,15% de les 500.000 places potencials que hi ha a Catalunya d’aquesta tipologia d’allotjament, segons estimacions de la Direcció general de Turisme.


LA CRÒNICA – VI Aniversari dels Esperxats de l’Estany – Colla Castellera Esperxats de l'Estany\nEl diumenge 11 de març va ser el dia escollit per donar el tret de sortida a les actuacions de la temporada, en aquest cas la vàrem realitzar a la Plaça Major de Banyoles. Tot i això, feia dies que la olor a 6è aniversari havia impregnat la Plaça en forma de domassos penjats a les façanes dels edificis que la voregen. L’actuació va començar a les 11:30 i les colles que ens van acompanyar van ser els nostres padrins de la Colla Castellera de Figueres i per primer cop a la història ens trobàvem a plaça amb els Carallots de Sant Vicenç dels Horts.\nAbans de centrar-nos en les actuacions realitzades per cadascuna de les colles creiem necessari narrar els pilars d’entrada de manera conjunta ja que així es van realitzar a plaça. D’una banda, Figueres va descarregar un pilar de quatre i d’altra banda, els Carallots i els Esperxats vam descarregar 2 pilars de quatre simultanis cada colla. Ara bé, com acabem de comentar la ronda de pilars d’entrada es va realitzar a la vegada, el que no es va fer al mateix temps va ser el “Toc de Castells”. Com és habitual en moltes diades castelleres els pilars d’entrada es van convertir en un autèntic combat de gralles i tabals. No sabem si els grallers ens encriptaven una melodia oculta ajuntant els tempos de cadascuna de les tres colles o si simplement volien posar a prova el públic per veure si esbrinaven a quin castell corresponia cadascun dels molts tempos diferents que sonaven a la vegada. Per cert, es veu que els 5 pilars feien una estampa d’aquelles tan i tan boniques, els colors gens llampants de les camises segurament ajudaven a fer-ho! De fet, el motiu pel qual vam convidar a les dues colles va ser el color de camisa, així assegurem el “tanto” i no es creen confusions ni pel públic, ni pels propis Esperxats.\nPilars d’entrada a plaça de les tres colles\nLa Colla Castellera de Figueres, per primer cop ens acompanyava a la nostra diada d’aniversari. Que si haguéssim sabut el que havia de passar potser ens ho haguéssim pensat dues vegades abans de convidar-los. Perquè no ens enganyem, la tramuntana que feia aquella dia a Banyoles, no era normal. I la única explicació possible és que ens la portessin des de Figueres. Ja sabeu que es broma padrins, en tot cas, per a la propera que vingueu ja intentarem tenir un pla B no fos cas que ens feu saltar a tota la colla pels aires. Ells ja venien bastant rodats i aquesta era la seva quarta actuació de la temporada, i ho van demostrar. Van fer uns castells molt avorrits, però molt i molt!! Van començar un 3 de 7 de postal, el que destacarem d’aquest castell va ser veure alguna cara coneguda al tronc que feia molts mesos que no teníem tingut l’honor de veure per les places degut a una lesió, la qual cosa ens va fer molta il.lusió! Tan avorrida va ser l’actuació, que el 4 de 7 de segona ronda, que algunes vegades se’ls desquadra una mica, va ser com una autèntica roca! En tercera ronda, van voler donar-nos una mica de “salseta” per aquesta crònica i ens van sorprendre descarregant un 5 de 6 amb agulla (per aquells frikis castellers que esteu especul.lant, en cap cas heu de pensar que el calendari o certes dates de l’octubre van tenir res a veure amb el fet de posar-hi una agulla i pensar en posar-li un pis més, simplement els va venir de gust), tot i això no us confieu massa, va ser paradíssim com els altres. Van tancar la seva actuació amb un pilar de quatre!\nEns feia molta il.lusió compartir plaça amb el Carallots per primera vegada! Van aconseguir arrossegar bastantes camises des de Sant Vicenç fet que els va permetre plantejar-se dos castells de set. Van iniciar la primera ronda de la temporada descarregant un bonic quatre de set. En segona ronda i després d’un peu desmuntat, van descarregar un 3 de 7 una mica més treballat que el 4 perdent una mica les mides, sobretot a la plena, on un terç es va obrir un xic i en conseqüència el pis de quartes quedava un xic més tancat, però va ser un treball que van realitzar amb molta tranquilitat i solvència. Van voler posar una mica d’emoció a la diada en forma d’un defensat 5 de 6, castell que va patir bastant a la banda del 3. Tot i això, van poder batallar-lo fins al final i van aconseguir descarregar-lo. A la ronda de pilars van carregar el pilar de 5. Després d’una plàcida carregada, el castell va anar perillosament endavant fet que després de treballar-lo al límit el terç i l’aixecadora del castell, aquest va acabar cedint recordant-nos que aquestes estructures són molt delicades.\nVolem començar les nostres rondes de castells destacant la importància d’aquelles persones que diada rere diada arriben una mica tard (bé, el terme arribar és relatiu). És gràcies a elles que podem començar la temporada com l’any passat, presagiant bons castells des del primer moment. Sense pressió, però si l’any que ve no sortim de torre no es garanteix que vivim una bona anyada. La qüestió és que el cinc continua essent l’exemple més clar que tothom és vital en un castell i que si no hi som tots no el podem fer. Tot i que la tècnica havia planejat començar amb el cinc, vam haver de plantar com a primer castell la torre. Una torre que semblava una mica tancada amb la col·locada dels segons (tranquils, que no havien sortit el dia abans, ho jurem). Tot i això, les ganes de voler començar amb bon peu la temporada ens van fer tirar amunt sense masses miraments. Tot i que l’encaix amb la pinya no va ser del tot còmode durant l’execució del castell, la veritat és que el tronc no va fer patir més del compte i la canalla ens va demostrar un cop més que a plaça són com dues bales. Una petita rebrincada amb l’acotxadora ens feia recordar la dificultat d’aquest castell, que vam poder descarregar i celebrar sense més patiments.\nPrimera torre de sis descarregada de la temporada\nEn segona ronda, vam descarregar un 5 de 6, castell que comptava amb estrenes en diverses posicions de pinya, tronc i canalla. Aquest va ser molt còmode fins a la carregada, un cop feta la segona aleta a la torre va haver de treballar-se un xic més del desitjat degut a un petit desajust entre l’encaix dels segons amb la pinya. Tot i això es va descarregar sense cap contratemps.\nSortida elegant dels segons del primer 3 de 6 amb agulla de la temporada\nPer acabar les rondes de castells creiem necessari explicar-vos una història. Hi havia una vegada una crossa, una lent de contacte, un lateral de l’agulla i un 3 de 6 amb agulla. Aquesta era una mica trapella i a vegades li donava la guitza a la seva crossa en el moment més inoportú. Un cop el castell es va tancar i els segons van començar a pujar sobre la pinya, la lent de contacte va decidir seguir el ritme del castell. Cada vegada que es col.locava un pis més, ella es desplaçava un mil.límetre més. Fins que va arribar el fatídic moment en que va voler canviar de posició a la pinya i anar a visitar les espatlles d’una de les dues agulles laterals del pilar. Aquí va començar un autèntic ball entre la crossa, la lent i el lateral de l’agulla. Els tres dançaven al so del castell intentant que aquesta no anés a fer una visita a la sorra, però és clar, el tema era centrar-se amb el castell i tal i qual. Amb això que el lateral i la crossa van intentar obviar la lluita que estaven protagonitzant. Fins que va arribar el moment d’obrir la pinya i veure quin era el veredicte final. Esteu preparats? Doncs bé, quan tot semblava perdut, van veure com la lent de contacte lliscava per la camisa i contra tot pronòstic van aconseguir agafar-la al vol. Final feliç potser pensareu. Doncs no, la vida a vegades juga males passades i en aquest cas, després de la lluita tan aferrissada, la lent de contacte va quedar ferida de mort i va ser enterrada a la plaça dels fets, amb la seva merescuda cerimònia. Per cert, creiem que el castell va anar prou bé i es va descarregar sense masses problemes, tot i treballar-se un xic en algunes posicions de la pinya.\nVam acabar l’actuació descarregant 2 pilars de 4 i 3 pilars de 3 de canalla. Ah per cert, vam marxar de plaça sense desmuntar ni un sol peu! TOMAAAA!!\nDos pilars de quatre descarregats de sortida\nTres pilars de tres descarregats\nVolem agrair a les dues colles que ens van acompanyar ja que va ser una diada molt amena i ens van portar grans castells cosa que sempre és d’agraïr. Tan és així que van convertir la plaça major en plaça de 7. Tot i que hi ha algunes fotografies històriques que ens conviden a pensar que durant la segona meitat del segle XX s’hi va descarregar algun castell de set. Tot i això, segur que són els primers del segle XXI.\n← LA CRÒNICA – Bateig Castellers de les Gavarres\nLA CRÒNICA – Fira de l’Embotit(s) al local de Marrecs →


Des de les Carreteres - Generalitat Valenciana\nDes de les Carreteres\nImprimeix Des de les Carreteres\nLa imatge que perceben els valencians del seu entorn és el qual s'albira fonamentalment des de les carreteres. Per tant, és prioritari la millora de la imatge que obtenim des dels vials més transitats a través de normativa i actuacions de millora paisatgística.\nLa cura del paisatge vist des de les carreteres té una gran importància econòmica. L'ocultació d'un paisatge de valor, la degradació d'espais confrontants a vials, el caos generat per teixits urbans desestructurats genera processos que dificulten la implantació d'activitats econòmiques competitives que pretenen oferir una imatge singular i diferenciada i devaluen els valors del territori valencià.\nLa Conselleria de Medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge està redactant el Pla que identifica les àrees vistes des de les principals carreteres i les classifica en 4 categories d'acord a la seua visibilitat. L'objectiu és preservar els paisatges de major valor que es perceben des d'elles i definir normes d'integració paisatgística dels usos i activitats que s'implanten en aquestes conques visuals.


El cantautor reusenc Fito Luri presenta a Montpeller el seu nou treball discogràfic - Actualitat - Institut Ramon Llull – Llengua i cultura catalanes\n10/03/2019. Jordi Savall conversa amb la periodista Natacha Polony a La Sorbona de París\nEl proper 10 de març el mestre Jordi Savall actua a la Philarmomie de París amb la sev...\n07/03/2019. 15 programadors internacionals assisteixen al JAZZ I AM amb el suport de l’IRL\nJAZZ I AM és una trobada internacional centrada a impulsar les aliances entre professionals a...\nEl cantautor reusenc Fito Luri presenta a Montpeller el seu nou treball discogràfic\nMúsica. Montpeller, 25/04/2014\nFito Luri acaba de publicar el seu nou treball discogràfic, 1440 biorritmes i una taula on hi pot seure tothom, i el presentarà els dies 25 i 26 d’abril a la Maison pour tous Albertine Sarrazin de Montpeller. La presentació catalana del disc es va realitzar a Vilaplana, poble del Baix Camp i residència de Fito Luri, el dia 4 d’abril, on es va aprofitar per obsequiar als assistents del concert amb una edició limitada del disc.\nFito Luri explica que el nom del nou disc recull l’esperit de les cançons intimistes que l’integren: ”1440 son els minuts que té un dia, i els biorritmes marquen el nostre estat més vital, emocional, intel·lectual, físic... I de vegades en qüestió d’un minut tot pot canviar: vet aquí la grandesa de les coses més petites. I la taula és un instrument meravellós que fem servir les persones per comunicar-nos, compartir, fer sexe, acomiadar-nos, retrobar-nos, discutir, estimar, menjar, llegir, escriure, pensar....i tothom hi seu i tothom s’hi troba”.\nA més de Fito Luri a la veu i la guitarra, l’acompanyen en aquest disc Gerard Juanpere (Guitarres i Veus), Jordi Salvadó (bateria i veus), Xavier Francin (baix elèctric i veus), Gerard Marsal (saxo soprano i flauta), Sergi Calbache (trombó de bares), Xavier Macaya (violí), Gina Llauradó (veus), Kasim Gil (veus) i Gerard Cort (veu recitada). Garcia Karmen és la dissenyadora i autora de la portada del disc.Aquest nou disc, el quart del cantautor resident a Vilaplana, arriba dos anys després ‘Entrepans i Mandarines’ (2012), i els anteriors ‘Zoòtrop’ (2009) i ‘Aromes’(2002).\nRealitzarà un doble concert els dies 25 i 26 d'abril


8tv fitxa una ex de TV3, Elisabet Carnicé, per competir-hi\nFoto: L'amo del poble\nBarcelona. Dilluns, 16 Abril 2018. 14:15\nActualitzat Dilluns, 16 d’abril 2018. 14:16\nRamon Rovira comença a preparar la nova temporada de 8tv. El mateix dia que comença La nit a 8tv, En Blau ha pogut saber en exclusiva quin és el primer projecte que té damunt la taula per al setembre. Es dirà L'amo del poble i el presentarà una cara coneguda de TV3: Elisabet Carnicé. Serà una combinació de road movie i magazine. Els presentadors aniran en furgoneta per Catalunya i descobriran algunes de les tradicions, cultura i personatges emblemàtics de cada població, sempre petita. Un exemple és els rodatges previstos a Bigues i Riells o La Torre de l'Espanyol, entre d'altres.\nEl programa serà transmèdia, és a dir, l'espectador podrà anar més enllà de la pantalla i descobrir nous continguts. 8tv aposta per una cara coneguda de TV3, com va fer amb Josep Cuní o va intentar amb el fitxatge fallit de Xavi Coral. Als 37 anys, Eli Carnicé ja ha fet carrera a la TV pública a diferents programes però l'audiència la recordarà sobretot pel programa casteller Quarts de Nou i per haver substituït Mari Pau Huguet a l'última etapa del programa TVist, que comentava l'actualitat de la cadena. En els darrers anys havia presentat a TVE i en castellà A punto con La 2.\nAl nou programa veurem Carnicé acompanyada de l'actor Toni Corvillo, que molts recordaran d'El cor de la ciutat, per diferents pobles catalans. La productora lleidatana Audivio ja el promociona al web amb un Pròximament a 8tv. Queden per concretar alguns serrells però ja han gravat un programa pilot.\n8tv confia en que la productora trobi prou patrocinadors per autofinançar els 12 capítols que té previst emetre a partir del setembre. La mateixa situació econòmica que colla TV3 i que va posar fi a El foraster, un programa del mateix estil, i que només tornarà a TV3 si aconsegueix finançament privat. De moment és a punt d'estrenar-se la versió en castellà a TVE anomenada El paisano. 8tv apreta per aprofitar la previsible davallada de programes a TV3 per l'ofec econòmic de Rajoy i la propera temporada prendre-li audiència. O ara o mai.\nAudiències Puigdemont i la manifestació pels presos arrasen a TV3 amb un 30% i un 20% Marc Villanueva


ENTRE FILS: LA ISLA ESMERALDA\nPublicat per Rosa Giralt a 17:42\nDigna 20 de maig de 2014 a les 21:31\nOhhh, quin viatge. Veig que ja tens bè la cama, oi?\nMontse 21 de maig de 2014 a les 17:29\nOstres quins paisatges mes bonics, quina enveja!!\nagullainquieta 22 de maig de 2014 a les 12:25\nQuina meravella! Jo tinc moltes ganes d'anar-hi!


Ferrà: “Si tenim el descompte aeri del 75% serà gràcies als diputats canaris i no gràcies al PP” - MÉS per Mallorca\nMÉS per Mallorca fa una crida a la responsabilitat perquè s’aprovi la llei d’habitatge quan abans\nD’altra banda, la diputada Joanaina Campomar ha fet una crida a la responsabilitat de les diferents forces polítiques del Parlament per poder aprovar la llei d’habitatge, un dels pilars dels Acords pel Canvi. Campomar també ha explicat les esmenes que presentarà MÉS per Mallorca, juntament amb el PSIB, a la Proposició No de Llei (PNL) de Podem sobre habitatge que es debatrà aquest dimarts al Ple.\n“Estam d’acord amb la proposta de Podem d’instar al govern de Rajoy a impulsar una sèrie de mesures en termes d’habitatge”, ha explicat Campomar. “Presentarem unes esmenes per complementar aquesta PNL, com que doni suport a la llei d’habitatge de les Balears i a les mesures innovadores que impulsa. També instam al govern espanyol a què incrementi les ajudes del Pla estatal d’habitatge i a què tingui en compte els barems dels índexs de preus d’habitatge de les diferents comunitats a l’hora de marcar les ajudes de lloguer social”, ha afegit.


Rússia i l'OTAN segellen la <br>col·laboració davant la violència desfermada a Kosovo\n26 octubre 2020 01:41\nRússia i l'OTAN segellen la\ncol·laboració davant la violència desfermada a Kosovo\nUna avançada de les tropes russes que s'integraran en la KFOR arribà a Pristina\nAgències | 27 juny 1999\nEl tinent general Mike Jackson, comandant de la KFOR, i el general rus Víctor Zhavarzhin.\nUna aferrada de mans entre dos generals, un aliat i altre rus, a l'aeropot de Pristina segellà ahir el començament de la integració russa en la Força Internacional de Pau per a Kosovo (KFOR), que es mostra incapaç de contenir la violència desfermada contra la població sèrbia. Poc després de l'aterratge dels dos primers avions que arriben a la capital kosovar després de la guerra, un rus i altre francès, el tinent general britànic Mike Jackson, comandant de la KFOR i el general rus Víctor Zhavarzhin prometeren col·laborar en pro de «normalitzar la vida a Kosovo». «Estam aquí per garantir el retorn segur (dels refugiats) i una vida pacífica a Kosovo», i perquè «la gent no sigui expulsada de les seves cases i perquè no hi hagi violència», declarà Zhavarzhinn en evident al·lusió a les agressions que pateixen els serbis.\nDe la seva banda, Jackson ressaltà que l'arribada dels russos «és molt important perquè ens permet començar la posada en marxa de l'aeroport per a l'ús de la KFOR i dels organismes humanitaris, a la vegada que esper que no passi molt de temps abans que comencin també els vols comercials».\nUna avançada russa de 39 homes, 21 paracaigudistes i 18 oficials, arribaren ahir a la capital kosovar a bord d'un avió militar Iliushin 76 amb l'objectiu de preparar el desplegament dels 3.600 soldats que conformen el contingent militar rus de la KFOR. Els militars, que porten equips de navegació per posar en funcionament la terminal aèria, l'única existent a Kosovo, s'uniran al batalló d'uns 200 paracaigudistes russos que arribà per sorpresa el passat dia 12 procedent de Bòsnia en una acció que provocà tirantesa entre l'OTAN i el Kremlin.


Barcelonins i turistes estrenen la temporada de platja en ple abril Barcelonins i turistes estrenen la temporada de platja en ple abril – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nRedacció 27/04/2019 4:09 pm\nLes platges de Barcelona ja no seran territori de passejada tranquil·la, almenys fins d’aquí a uns mesos. Aquest cap de setmana podria ser catalogat com el primer de la temporada en què s’ha acudit de manera massiva a la vora del mar. Un exemple és la platja de la Barceloneta, on s’han barrejat turistes i barcelonins per fer, fins i tot, el primer bany de l’any per algun d’ells.\nDurant tota la jornada, s’ha mantingut la imatge de la zona de la sorra mig plena de centenars de tovalloles i gent prenent el sol. També les terrasses dels restaurants del passeig marítim ho han notat. La temperatura, que ha fregat els 20 graus des del matí i fins a primera hora de la tarda, ha estat la principal col·laboradora juntament amb un cel sense núvols. Tanmateix, demà el dia quedarà tapat i, en ser dia d’eleccions generals, es preveu que no es repeteixi la mateixa escena.\nDe fet, la temporada altra de platges a Barcelona no comença fins al 25 de maig, i s’hi està fins al 15 de setembre. Tot i això, hi ha equipaments preparats durant la temporada mitjana. Les primeres cites de temporada mitjana van obrir-se entre el 13 i el 22 d’abril, per la Setmana Santa, i s’han habilitat altres dates com aquest cap de setmana o tot el mes de maig. Així, de 10h a 18:30h hi ha atenció al públic als espais de salvament i socorrisme.\nTres detinguts per vendre ‘mojitos’ amb bacteris fecals a les platges de Barcelona