Atlantia assegura que està preparada per afrontar una eventual OPA d'ACS per Abertis, competidora de la qual el grup italià va presentar per la companyia espanyola d'autopistes i satèllits el passat mes de juny, una operació estimada en 16.341.000 d'euros i que donaria lloc a 1 dels primers grups d'infraestructures del món.\nEl Govern té suport legal per oposar-se a l'OPA d'Atlantia sobre Abertis\n"Tenim les espatlles amples", va assegurar sobre això el conseller delegat d'Atlantia, Giovanni Castellucci, que no va descartar revisar a l'alça el preu de 16,50 euros per cada acció d'Abertis que proposa la seva OPA. "Tot i això, encara és aviat per dir-ho", ha afegit.\n"La nostra segueix sent una bona oferta, que compararem amb el mercat", ha afegit Castellucci a resposta dels accionistes durant la junta extraordinària que va aprovar una ampliació de capital per valor de 3.794 milions per escometre part de l'OPA.\nEl conseller delegat va declinar fer cap comentari més sobre l'eventual contra OPA d'ACS argumentant que "no comenta operacions que només ha llegit als diaris", segons ha dit.\nNo obstant això, en la seva intervenció va remarcar el caràcter "amistós" de la seva proposta d'integració amb Abertis. En aquest sentit, ha reiterat que la companyia mantindrà la seva seu a Espanya i seguirà cotitzant.\nAixí mateix, ha remarcat que el seu pla per al grup participat per Criteria CaixaHolding passa per convertir-lo en la plataforma per a Llatinoamèrica del grup que resultés de l'operació. Per a això, Atlantia traspassaria a Abertis les autopistes que té a Xile i Brasil.\nAmb aquestes concessions, que Atlantia ja va incloure en el fullet de l'OPA registrat a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV), la companyia busca fer l'ullet al Govern, que en diverses ocasions ha suggerit la possibilitat de rebutjar l'OPA.\nQualsevol oferta de compra per Abertis requereix el 'vistiplau' de l'executiu atès que les autopistes i satèllits que explota Abertis són titularitat última de l'Estat i es consideren actius estratègics per al país.\nNo obstant això, davant la junta, el primer executiu d'Atlantia també va ratificar el seu compromís amb Itàlia, a l'assegurar que l'eventual fusió amb Abertis "no suposarà una pèrdua d'enfocament a Itàlia". "Segueix sent, de llarg, el mercat més important per al grup", ha remarcat.\nCastellucci va posar així mateix l'accent en el finançament de la seva OPA, actualment pendent del 'vistiplau' de la CNMV, per a la qual compta amb un crèdit sindicat i l'ampliació de capital aprovada aquest dimecres.\nAixí, ha assegurat que el cost financer de l'operació no serà superior al 2% i permetrà a Atlantia seguir incrementant el dividend. A més, ha indicat que l'endeutament després de l'operació serà equivalent a 5,3 vegades el benefici brut d'explotació (Ebitda), per sota de la ràtio mitjana de 5,6 vegades que, segons les seves dades, presenten empreses comparables del sector.\nAPROVACIÓ D'AMPLIACIÓ DE CAPITAL\nEn la seva OPA, Atlantia ofereix 16,50 euros per cada acció d'Abertis, tot i que preveu abordar fins a un 23% de l'operació mitjançant un bescanvi d'accions, a raó de 0,697 de nous títols de la signatura per cada acció del grup espanyol.\nPer a això, la companyia va aprovar ampliar el seu capital mitjançant l'emissió de fins a 160.310.000 de noves accions que seran de caràcter especial.\nEn concret, les noves accions no podran vendre fins el 15 de febrer de 2019 i, per tant, no cotitzaran fins llavors. En aquesta data es canviaran per títols ordinaris d'Atlantia.\nAtlantia avança així en els passos que preveu la seva OPA, mentre ACS analitza la possibilitat de llançar una oferta competidora. Compte de termini per fer-ho fins a cinc dies abans que conclogui el termini d'acceptació que al seu dia s'obri per a la proposta italiana.\nL'assemblea de la companyia transalpina va aprovar a més articular un pla d'incentius per als primers executius de la companyia vinculat a l'OPA. El president d'Atlantia, Fabio Cerchiai, i el seu conseller delegat figuren ntre els beneficiaris del 'bonus' que consisteix en el repartiment d'accions sobre accions ( 'stock options') a tres anys.\nABERTIS "COINCIDEIX" AMB ATLANTIA\nAbertis considera que els plans d'Atlantia per la companyia en el cas que prosperi l'OPA formulada sobre l'empresa "coincideixen" amb l'estratègia de creixement i expansió internacional en què actualment està immers el grup espanyol d'autopistes i satèllits.\nAixí ho asseguren fonts pròximes a l'empresa que dirigeix Francisco Reynés que, tot i això, afirmen que la companyia "donarà suport a qualsevol projecte que encaixi amb la seva actual estratègia de creixement i internacionalització".\nAbertis, donat el deure legal de passivitat a què està subjecta davant la formulació de l'OPA d'Atlantia, assegura que no entrarà a valorar aquesta operació ni una altra eventual oferta competidora fins que el seu consell d'administració hagi d'emetre el preceptiu informe en els terminis que estableix la Llei d'opes.\nNo obstant això, i segons aquestes fonts pròximes, la companyia considera que "qualsevol projecte que aposti pel creixement i la internacionalització d'Abertis està en línia amb l'estratègia desenvolupada pel grup en els últims anys".\n"L'estratègia d'Abertis està basada en el creixement i en la internacionalització, la qual cosa coincideix amb els plans presentats per Atlantia d'incorporar a la companyia els negocis que la firma italiana té a Xile i el Brasil", han indicat.\nAquestes fonts es van manifestar d'aquesta manera coincidint amb l'aprovació per part d'Atlantia en junta extraordinària d'accionistes de l'ampliació de capital necessària per abordar l'OPA formulada sobre Abertis el passat mes de juny i actualment pendent d'autorització per part de la Comissió Nacional del mercat de Valors (CNMV).


Sant Antoni — Ajuntament de Cambrils\nEsteu aquí: Inici / Biblioteca / Fons local / Festes i tradicions / Sant Antoni\nAquesta festa era considerada com l'inici del cicle festiu del Carnaval. La gent que sortia a les carrosses anava disfressada, i també al ball de la tarda, considerat el primer ball de Carnaval. Els trets més característics de la festa eren la Missa Major de bon matí, la benedicció de les cavalleries i dels animals domèstics, la cavalcada i les cucanyes.\nA partir de l'any 1988 la Cooperativa Agrícola i Caixa rural de Cambrils és l'encarregada d'organitzar la festa; és en aquest moment quan passa de celebrar-se del 17 de gener al cap de setmana d'abans o de després.\nLa transformació de l'activitat agrícola i la seva pèrdua d'importància econòmica també han incidit en la transformació de la festa: a la benedicció de les bèsties, els animals de treball han estat substituïts pels de companyia i s'han importat actes de fora del poble com els Tres tombs. Altres activitats que s'han anat incorporant a la festa són:\nL'esmorzar popular, que es fa a les instal·lacions de la Cooperativa.\nLa Trobada d'intercanvi de plaques de cava, iniciada el 2005.\nLa festa incorporava també representacions de teatre, ball popular, amb la rifa d'un corder, gimcana de tractors o exhibicions de gossos.\nFestes de Sant Antoni (recull). Cambrils: Ajuntament de Cambrils, 1984- Enllaç al catàleg\nConté: Programes de la festa de sant Antoni: 1984-92, 1994-97, 1999-2006, 2008-\n« Anterior: Mare de Déu del Carme Següent: La Fira de Cambrils »


La poca activitat de l'aula de turisme d'Alcoi (CdT) enfronta el govern amb el PP\nActivitat celebrada en l'aula CdT d'Alcoi.\nLes aules CdT (Centre de Turisme) són espais on es realitzen accions formatives per a professionals del sector turístic. Alcoi disposa pel moment d'una d'aquestes aules en les instal·lacions de la Tourist Info, i pròximament incorporarà un Centre de Turisme d'Interior propi, que s'ublicarà al parc tecnològic de l'illa de Rodes.\nEscrit per Redacció 14 gener 2020\nEl Partit Popular posa en dubte l'oferta formativa per al sector turístic en Alcoi, i ho fa denunciat la "nul·la activitat" de l'aula CdT en 2019, de la qual asseguren que no va realitzar cap activitat durant el passat exercici. Per la seua part, el govern acusa el PP de voler "dinamitar la iniciativa perquè l’han feta uns altres".\nLa regidora del PP admet que l'Ajuntament no té competència sobre l'aula. No obstant això, apunta que ocupa instal·lacions municipals i que el Govern "ha de prendre part perquè l'oferta que proposa CdT arribe a la major quantitat de persones".\nLa regidora lamenta que al Govern municipal "no semble preocupar-lo la inactivitat d'aquest recurs formatiu, perquè a l'agost ja reclamem mesures per a dinamitzar l'aula i la situació continua sent la mateixa". L'edil també critica que l'Agència Valenciana de Turisme haja oferit només dos cursos en tot el 2019, cap dels quals va arribar a celebrar-se per falta d'inscrits.\nLa regidora de Turisme, Lorena Zamorano, reconeix la falta d'inscrits en les activitats de 2019, però no va ser "ni per falta de difusió ni entén el govern per falta d’interés del sector, sinó que es pot atribuir a la falta de dinàmiques que, evidentment existeixen en la costa amb un sector turístic potent i consolidat de fa dècades, cosa que a l’interior estem començant a impulsar."\nEn aquest sentit, Zamorano recorda que "els inicis no són fàcils i sobretot si impliquen un canvi de costums i formes de fer", però no admet aquest "discurs derrotista que fa el PP del tot contraproduent per als interessos tant dels empresaris turístics com de la mateixa ciutat i comarca."\nL'aula CdT d'Alcoi és l'embrió del futur centre de formació que, amb una inversió de 3,5 milions d'euros, s'implantarà en l'illa de Rodes. En el govern esperen que aquest nou servei acabe per consolidar un canvi de mentalitat en el sector, i que supose un revulsiu per a les accions formatives dels professionals de l'àmbit turístic.\nAlcoi entra en la xarxa CDT amb una aula de formació turística\nEl Consell destina els primers 100.000 euros al CDT d'Interior d'Alcoi\nEl CDT serà la primera obra que vorem en l'Illa de Rodes\nMés de 10.000 euros per millorar l’accés a l’Eduardo Latorre d’Alcoi 17 juny 2021\n‘Paisatges quotidians’ obri les exposicions del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana a Alcoi 16 juny 2021\nObert l’assistent telemàtic per a reservar plaça en l’Escola d’Idiomes d’Alcoi 16 juny 2021


Amparo Cantó i Isabel Bernabeu, professores del col·legi Sant Vicent: “És un projecte conjunt entre els centres de la Xarxa Unesco”\nL’educació a través de Desplastifica’t. Parlem amb Amparo Cantó i Isabel Bernabeu, professores del col·legi Sant Vicent\nTags: Desplastifica, Ecologia, Medi Ambient\nAlcoi té un compromís amb el seu futur que passa, com sempre, per cuidar el Medi Ambient. Parlem de l’èxit de la campanya Desplastifica’t a Alcoi: un projecte que naix gràcies als centres adherits a la Xarxa Unesco, i que ha assumit recentment l’Ajuntament d’Alcoi.\nDiferents iniciatives de col·legis i instituts, i des del departament de Medi Ambient, conflueixen en un mateix objectiu: fer del nostre planeta un lloc més amigable. Parlem amb els representants implicats en el projecte Desplastifica’t en la ciutat d’Alcoi.\nUna idea comú: educar des de la base és primordial. Els xiquets i les xiquetes són els futurs veïns i veïnes de la ciutat d’Alcoi; han d’aprendre de manera entretenguda que el medi cal respectar-lo.\n“Intentem que tots reciclen i que facen ús del contenidor groc”. Eixe és l’objectiu dels alumnes del centre Sant Vicent, segons explica una de les professores que coordinen el projecte Desplastifica’t allí, Amparo Cantó. “Estem posant el focus específicament en Infantil, en xiquets i xiquetes de cinc anys”.\nJunt a la seua companya, Isabel Bernabeu, han dut a terme diferents actuacions, des de Carnestoltes ‘sostenibles’, fins arribar a les famílies dels alumnes, inclús, i també l’elaboració de bosses de tela per a llepolies, i també murals. “Este és un projecte coordinat, conjunt, amb els instituts Andreu Sempere i Pare Vitòria, i amb la resta de centres Unesco, prop de 90, arreu d’Espanya”. Abanderades del peix globus, la tortuga i la garsa real, insígnia de Desplastifica’t, ho tenen clar: “Volem anar a més”.\nFont: Marta Rosella./


Es multipliquen les mostres de suport als cellers Vall LLach i l'Encastell de Porrera per la nau ensorrada - Vinassos\nPublicat el 10 Gener, 2021 11 Gener, 2021 per Vinassos\nUna perspectiva de l'edifici que s'ha ensorrat aquest matí a Porrera/ Vinassos.\nAl llarg del dia d’avui s’han multiplicat les mostres de suport i d’escalf adreçades al Celler Vall Llach de Porrera després que es conegués que el sostre de la nau ubicada entre els carrers Vidal i Barraquer i Rossend Giol s’havia ensorrat a primera hora d’aquest matí, tot malmetent la maquinària que s’hi guardava així com els vins de les darreres tres veremes: 2018, 2019 i 2020. Una situació que també ha afectat greument el magatzem del celler l’Encastell, ubicat en aquest mateix edifici.\nEl Consell Regulador de la DOQ Priorat ha emès un comunicat en el que “lamenta els importants danys que ha patit avui el Celler Vall Llach, a la vila de Porrera. En concret, a causa de les fortes precipitacions de neu, una part del celler Vall Llach, on s’hi desenvolupen les tasques de vinificació, embotellat, etiquetatge i emmagatzematge del seu vi, ha resultat afectada per l’ensulsiada de l’immoble. Fruit d’aquest sinistre, també s’ha vist afectat el magatzem del celler de l’Encastell, situat al mateix edifici”. Des d’aquest organisme s’ha ofert “tot el suport a Lluís Llach i Albert Costa; copropietaris del Celler Vall Llach i a Raimon Castellví; propietari del celler de l’Encastell i ens posem al seu servei en un moment tan complicat“.\nPer la seva part, la Cambra de Comerç de Reus ha mostrat “la seva solidaritat amb tots els afectats i, de manera ben especial, amb la propietat i treballadors del celler Vall Llach de Porrera, que ha vist com la neu ha provocat l’esfondrament de la teulada de les seves històriques instal·lacions“.\nPel que fa al Govern de la Generalitat de Catalunya, la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà ha escrit al seu compte de twitter “Tot el suport a l’equip del celler Vall Llach de Porrera. Una abraçada gran en aquests moments difícils“, i s’ha posat a disposició del celler “pel que faci falta“. També el Vicepresident del Govern, Pere Aragonès ha manifestat davant d’aquest fet que “Som molts amics al vostre costat per reconstruir el que calgui!”. L’expresident de la Generalitat, Quim Torra, també ha fet arribar el seu suport i la seva solidaritat al celler propietat de Lluís LLach i Albert Costa.\nPel que fa al món del vi i de la restauració també s’han donat a conèixer tot un seguit de missatges de solidaritat. En Pitu Roca, ha escrit “Tristesa. Ànims, estimats. Quin greu, quin desastre més inoportú en temps tan difícils“. També l’Associació de Sommeliers de Catalunya ha mostrat la seva solidaritat als cellers afectats. Un suport que ha arribat també de moltes altres denominacions d’origen catalanes així com de destacats viticultors i enòlegs de cellers d’arreu. Significatiu ha estat el missatge de solidaritat del celler Rendé Masdéu (Conca de Barberà), qui l’octubre de l’any 2019 va veure com les seves instal.lacions, la seva verema i totes les ampolles guardades, eren arrassades riera avall pels efectes de la tempesta.\nLluís LLach, copropietari del celler Vall Llach, ha volgut destacar per sobre de tot que “al celler no ha pres mal ningú. Gràcies per la solidaritat“. Albert Costa ha escrit unes paraules plenes de sentiment dedicades al propi Llach, així com al seu pare Enric Costa. “25 anys després que vosaltres decidíssiu posar en valor el patrimoni cultural de Porrera rehabilitant dos edificis emblemàtics, estic aquí assegut a la taula del mas que tu (pare) també vas decidir aixecar del no-res, on ara visc i escolto el meu fill. “La neu -afegeix Albert Costa- que semblava que venia a regalar-nos un paisatge idíl·lic ha vingut per endur-se molts anys de feina i un esforç grandíssim de tot l’equip del celler… És un dia trist, però ara mateix només puc pensar en tirar endavant, en com ho farem per tornar a aixecar el celler de la Final i en seguir amb les vostres idees (que fa anys que ja són les meves)”.\nDemà dilluns, a les 12 del migdia, el conseller d’Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa viatjarà fins a Porrera per tal de visitar la nau esfondrada.\nNotícies @vallllach @doqpriorat, #porrera\nAnterior Previous post: La neu enfonsa a Porrera una nau del Celler Vall Llach, ubicada darrere l’edifici de la Final\nSegüent Next post: El món del vi comença a mobilitzar-se per ajudar el celler Vall LLach


Mor Josep Masriera, un símbol de l'esport a la ciutat\nMataróEsportsMor Josep Masriera, un símbol de l'esport a la ciutat\nMor Josep Masriera, un símbol de l’esport a la ciutat\nResum esportiu de la setmana. L’actualitat setmanal del futbol sala, el futbol, l’atletisme, el bàsquet, la natació i el waterpolo\nJosep Masriera Ballescà ens ha deixat a l’edat de 90 anys. El president d’honor del CN Mataró ha estat tota una institució per l’esport mataroní i català. Des dels anys 90 fins al 2012 va ser el president del club i també va ser regidor d’esports de la ciutat des del 1979 al 1987. Directiu de les federacions catalana i espanyola de natació, Masriera també va formar part del comitè dels Jocs Olímpics de Barcelona de 1992. Descansi en pau.\nAndrei Iosep defineix l’equip\nL’actualitat del CN Mataró es completa amb la definició de la pròxima plantilla del sènior masculí de waterpolo. El nou tècnic, Andrei Iosep, anuncia molts canvis. Només Àlex Codina, Víctor Fernández i Pol Daura seguiran de l’any passat. Dos americans i dos jugadors europeus seran les peces importants d’un bloc que ha patit una notable retallada de pressupost. Iosep torna a la ciutat que el va veure jugar entre el 2002 i el 2007 i després de brillar com a tècnic a Bucarest ■\nNúria Martínez fitxa pel Femení Sant Adrià\nNúria Martínez despenja les botes per tornar a les pistes de bàsquet. 13 mesos després de retirar-se i després d’haver estat mare, la millor jugadora de bàsquet que mai ha vist la nostra ciutat fitxa pel Femení Sant Adrià. L’objectiu de la base és posar-se en forma per tal d’assolir el seu pròxim repte: poder jugar competicions internacionals amb la selecció espanyola 3×3. Durant la seva carrera a Espanya ha defensat la samarreta dels històrics Perfumerías Avenida, Spar Uni Girona i Ros Casares, a més de jugar a la WNBA, Turquia, Itàlia i Rússia. Entre els seus títols destaquen 2 Lligues Femenines, 1 Copa de la Reina, 1 Supercopa d’Espanya i fins a 6 medalles amb la selecció.\nDues altes més a l’Advisòria\nL’Advisòria Maresme segueix sumant peces per afrontar amb garanties la temporada a la LF Challenge. El club ha concretat els fitxatges de Linda Victorine Ndoli, pivot d’1.91m procedent del Tarragona Bàsquet de Copa Catalunya i de l’exterior Camila Martínez, gran tiradora del GEIEG UniGirona. Vicky Ndoli és internacional amb Camerun i Martínez ja ha debutat amb la selecció absoluta de Suïssa ■\nAlbert Illa renova amb una UE Mataró que brilla a la base\nLa UE Mataró Germans Homs ha anunciat la continuïtat d’Albert Illa al capdavant del primer equip femení. El conjunt groc-i-negre competirà el curs vinent en la tercera màxima categoria del bàsquet estatal, després d’assolir una brillant permanència el curs passat.\nEl club, a més, està d’enhorabona gràcies als èxits assolits pel seu planter femení. El bronze al campionat d’Espanya Cadet i les cinquenes places als campionats d’Espanya Infantil i Júnior converteixen la UE Mataró en el millor planter femení de Catalunya. L’entitat és l’única d’Espanya que ha aconseguit que els seus tres equips femenins quedin entre els cinc primers a totes les categories ■\nJoel Bañuls reforça el Mataró\nEl lateral premianenc de 20 anys Joel Bañuls fitxa pel Mataró procedent del filial de la UE Llagostera. Bañuls ja havia jugat al club en categoria juvenil. L’actualitat groc-i-negra es completa amb les renovacions de Joel Marín, Jordi Mola i Joan Gual. Àlex Aznar, Isma Aguilar, Toni Jiménez i Gonpi causen baixa i no continuaran vestint la samarreta del Mataró ■\nSubcampionat català pel juvenil del CN Mataró\nEl juvenil femení del CN Mataró ha quedat subcampió de Catalunya de waterpolo. Després de classificar-se per la final pel títol superant una trepidant tanda de penals contra el CN Sant Andreu (15-14), les blaves s’enfrontaven cara a cara contra el CN Sabadell. El partit va acabar amb empat a 10 (10-10) i de nou els penals van decidir. Les vallesanes es van endur la tanda per 12 a 14 ■\nBronze català pel màster femení del GA Lluïsos\nMataró va ser l’escenari de celebració del 14º campionat de Catalunya d’Atletisme Màster, cita que ha servit perquè el GA Lluïsos repeteixi la seva millor classificació en categoria femenina: un tercer lloc. El 2016, el club ja va pujar al podi. Al llarg de l’edició d’enguany es van assolir fins a 22 nous records de club. Gran jornada amb grans marques ■\nTres renovacions pel femení del Futsal Aliança Mataró\nEl Futsal Aliança Mataró treballa de forma incansable per preparar el curs vinent; també en categoria femenina. El club ha arribat a un acord perquè tres jugadores es mantinguin en la plantilla. La capitana del juvenil, Sara Carbonell, puja al primer equip, mentre que Anna Munne continuaran fent gols pel Mataró. La pivot Carlota Ferrer també es queda al club la pròxima temporada ■\nArticle anteriorEl comerç local: un actiu que depèn de nosaltres\nArticle següentNeix el Posidònia Fest: el nou festival de música del Port de Mataró


El Bloc dels Viatges amb destinació a... Amsterdam: Info Bàsica\nSegons les estadístiques a Amsterdam, la capital d'Holanda, hi ha gairebé el mateix nombre de bicicletes que d'habitants. Alguns fins i tot afirmen que hi ha més bicicletes que habitants, que són actualment 747,290.\n+ info bàsica: Amsterdam (cat)\n+ Info bàsica: Països Baixos (cat)\nTambé Amsterdam té 6 molins, 2.500 cases-vaixell i 165 canals. Hi viuen més de 174 nacionalitats, realçant el caràcter multicultural de la ciutat. Amsterdam va ser fundada al segle XII, i el seu nom ve de "Dam" (dic) i "Amstel" (el riu que passa per Amsterdam). El popular àlies de "Mokum" es deriva de l'hebreu "Makom", que significa "lloc" o "ciutat". Un altre dels noms d'Amsterdam és "la Venècia del Nord", pels nombrosos canals que travessen la ciutat.\n+ info sobre la història d'Amsterdam (cat)\n+ info sobre la història dels Països Baixos(cat)\n+ web del Museu d'Història d'Amterdam (ang)\nAmsterdam té un clima oceànic temperat amb hiverns suaus, estius frescos i precipitacions durant tot l'any. El clima està influenciat pel proper Mar del Nord, que suavitza la temperatura durant tot l'any. Durant l'estiu la temperatura mitjana és de 20 ° C, i les temperatures superiors als 24 ° C es consideren caloroses. (Podeu consultar el clima actualitzat a la barra de mà dreta)\nEn els Països Baixos la llengua dominant i oficial és el neerlandès. Aquesta és la llengua parlada als Països Baixos en la seva extensió geogràfica més àmplia: l'estat dels Països Baixos, la part septentrional de Bèlgica i el NW de França (Flandes francès). També es parla a Surinam i a les Antigues Antilles Neerlandeses: Aruba, Curaçao,Bonaire, Saba, Sint Maarten i Sint Eustatius.\n+ info: Guia de conversa neerlandès - català\nHi ha també, però, una llengua minoritària, el frisó, parlada per uns 590.000 individus a la província de Frísia. Desaparegut de l'Administració a mitjan s. XVI, el frisó s'ha conservat com a llengua cultural i ha assolit modernament un cert reconeixement en la vida pública i en circumstàncies de caràcter oficial legalment especificades. L'Acadèmia Frisona funciona des de l'any 1938.\nA Amsterdam es troben molts museus de fama internacional, com el Rijksmuseum, el museu d'art modern Stedelijk Museum i el Museum het Rembrandthuis o 'Museu de la Casa de Rembrandt', que va ser la llar i taller de Rembrandt, i exhibeix una interessant col·lecció d'aiguaforts de la seva autoria; el Museu van Gogh, que posseeix la major col·lecció de pintures de Van Gogh al món; el Museu de Cera Madame Tussaud, o el Museu del cinema, també conegut com Filmmuseum.\nTambé, podem destacar la casa d'Anna Frank, convertida en museu, així com el Museu Amstelkring, el Hortus Botanicus, el Concertgebouw, l'Església de Sant Nicolau, el barri "roig", el Scheepvaart Museum, etc.\n+ info: Portal de l'Oficina de Turisme d'Amsterdam (esp)\n+ info: Art holandès (cat)\nPer poder llegir més sobre els atractius turístics d'aquesta ciutat res millor que alguna de les multiples guies que existeixen. Per la meva part us volia recomanar les guies editades en català Amsterdam Essencial de l'editorial Cossetània i la Guia d'Amsterdam (ebook) d'Ecos Travel Books


Puigcerdà projecta una reforma del parc Schierbeck i la unió del jardí de l'Acadèmia - Regió7\nL'antiga Acadèmia del Llac i els seus jardins s'integraran al parc arxiu/M.S.\nL'Ajuntament de Puigcerdà té sobre la taula un projecte de reforma d'un dels espais d'oci més emblemàtics de la vila: el parc Schierbeck que envolta el llac. L'equip de govern s'ha proposat aplicar a aquesta gran zona verda a tocar del nucli antic un pla de millora d'alguns dels espais i equipaments existents i, alhora, ampliar-la amb la incorporació de l'entorn enjardinat de l'edifici de l'antiga Acadèmia, on s'instal·larà en un futur pròxim l'Arxiu Comarcal de la Cerdanya.\nUna de les primeres actuacions que vol enllestir l'equip de govern és la millora del sender que dona la volta al llac i que molts veïns i turistes completen per fer la visita al parc. Es tracta d'un camí que, principalment a l'hivern i en èpoques de pluja, presenta un mal estat ja que s'hi fan bassals i zones de fang. El consistori el vol adequar perquè tingui un bon drenatge i presenti un bon estat tot l'any. L'alcalde de Puigcerdà, Albert Piñeira, ha apuntat que «al parc Schierbeck i l'entorn de l'estany li toca una posada al dia amb una actuació al camí perimetral i a la zona infantil, entre altres llocs del parc; també volem complementar aquestes actuacions amb el trasllat de l'Arxiu a l'Antiga Acadèmia, un edifici emblemàtic per a la vila de l'època de l'eclecticisme, i treure la tanca perimetral que envolta l'edifici per així integrar millor el parc amb els jardins de l'Arxiu i crear un entorn continuat». La reforma del parc Schierbeck ha de permetre posar al dia aquesta zona verda de la vila després que els projectes de reforma del centre urbà l'hagi deixada desfasada urbanísticament. L'última actuació de remodelació del parc i de l'estany és de l'any 1992, amb una replantació d'arbres.


Per què la gent escriu ressenyes en línia? | Martech Zone\nSi no creieu que les ressenyes en línia siguin una gran cosa ... només cal que mireu el nostre client, Angie's List, ara una empresa pública basada estrictament en una base de dades massiva d’alta qualitat. ressenyes de confiança. I el fet que no permetin ressenyes o comentaris anònims de membres que no paguen fa que els trolls i els tramposos no tinguin una experiència increïble. Als seus clients els encanten ... només cal preguntar-los.\nDarrerament, sembla que cada vegada hi ha més consumidors que acudeixen a llocs, fòrums i aplicacions de ressenyes en línia per compartir les seves opinions sobre els serveis que han experimentat. Però resulta que no tothom està conduït exclusivament per punts o regals.\nSi sou una empresa, especialment una local, i no controleu la vostra reputació en línia amb ressenyes, pot ser que expliqui molt. Si teniu ressenyes problemàtiques, us arrossegaran les vendes cap avall. Als clients els encanten les ressenyes i les utilitzen per prendre decisions de compra cada dia. La vostra les ressenyes no han de ser perfectes, però han de ser fiables i ben escrits. Si en teniu d’altres que no representen bé els vostres productes o serveis, voldreu començar a treballar sol·licitant-los als clients que us estimen.\nAquí hi ha algunes estadístiques fantàstiques sobre això infografia de Demandforce en ressenyes:\netiquetes: demanda de forçaRessenyes en líniaopinions\nJun 18, 2012 a 9: 31 PM\nLes revisions en línia són una manera segura de portar les empreses a la porta del dibuix i tornar a examinar les seves estratègies de màrqueting. Mireu què funciona i mireu què no. Suposo que la gent està atreta a escriure ressenyes en línia perquè ens encanta compartir qualsevol cosa bona que acabem de trobar, o simplement volem avisar els altres si és una cosa dolenta. Sempre es remunta a la necessitat humana de connectar i compartir.


desfibril·ladors que protegeixen vides - Empordà\ndesfibril·ladors que protegeixen vides\n?El programa «Girona, territori cardioprotegit» es va posar en marxa el 2011 i està impulsat per Dipsalut i dirigit pel cardiòleg Ramon Brugada. ?La xarxa està formada per 747 aparells públics que han salvat la vida a més de 40 persones a la demarcació\nEls desfibril·ladors públics es van començar a instal·lar el 2011 i actualment n'hi ha més de 747 a Girona. MARC MARTÍ\nLa instal·lació de desfibril·ladors públics a les comarques gironines ha ajudat a recuperar 44 persones que havien patit una aturada cardíaca fora de l'hospital, segons dades de Dipsalut, òrgan impulsor del programa «Girona, territori cardioprotegit», que des del 2011 ha instal·lat dispositius fixos i mòbils als 222 municipis de la demarcació. La iniciativa, dirigida pel prestigiós cardiòleg Ramon Brugada, té com a objectiu facilitar una ràpida intervenció en els casos d'aturada cardíaca extrahospitalària. El projecte es va impulsar amb l'objectiu de reduir entre un 25 i un 30% la mortalitat per aquesta causa.\nEl «Girona, territori cardioprotegit» ja ha suposat la implantació d'una xarxa de més de 747 desfibril·ladors automàtics (DEA) d'ús públic arreu del territori gironí. Tots els municipis de la demarcació disposen de, com a mínim, un aparell. La resta s'ha distribuït segons criteris objectius com ara el nombre d'habitants, les instal·lacions/grups de població de risc o els vehicles de serveis de primera intervenció. La xifra representa un aparell per cada 1.500 habitants i els dispositius mòbils són els que més vides han arribat a salvar. Els desfibril·ladors estan connectats als serveis d'emergències mèdiques i recullen dades quan entren en funcionament.\nEntre altres objectius, els aparells faciliten la ràpida intervenció del Sistema d'Emergències Mèdiques; sensibilitzen i formen la població en general i, especialment, els professionals municipals en l'ús i els beneficis dels desfibril·ladors; sensibilitzen la població en general dels beneficis d'una alimentació sana, de la pràctica regular d'activitat física i, en definitiva, de la importància de mantenir uns hàbits de vida saludables per reduir el risc de patir malalties cardiovasculars i avaluen, a través de l'estudi «Girona, vital», si un programa d'accés públic a aparells desfibril·ladors millora la supervivència i disminueix les seqüeles dels afectats per una aturada cardíaca extrahospitalària.\nDispositius fàcils d'usar\nEl desfibril·lador és un aparell que emet un impuls de corrent continuat al cor per tal de possibilitar que torni a bategar a un ritme normal i pugui bombar la sang. Intervenir ràpidament amb un desfibril·lador és l'única manera de salvar algú que pateix una mort sobtada cardíaca. Els especialistes assenyalen que cal perdre la por a usar-los, ja que són l'única possibilitat de salvar una persona que ha patit una aturada cardiorespiratòria. Els DEA analitzen el ritme cardíac de la víctima i, tots sols, determinen si és convenient fer-li una descàrrega elèctrica per poder recuperar el ritme normal del cor i permetre que torni a bombar la sang. Mai fan la descàrrega si no és necessària, és a dir, no hi ha possibilitat d'error. Qualsevol persona pot utilitzar-los. Només s'ha d'obrir la tapa de l'aparell i anar seguint les instruccions que ens dona la locució. L'única acció que cal fer és enganxar els pegats i els elèctrodes tal com ens indica la màquina. El desfibril·lador monitoritza la víctima i decideix si és convenient administrar la descàrrega. Si és així, ho fa, sense que haguem de realitzar cap acció, ni tan sols prémer un botó. És important tenir en compte que qualsevol persona pot aplicar la desfibril·lació amb finalitats terapèutiques.


Política de privacitat | Sallavet\nSallavet SL (en endavant l'Entitat) està compromesa amb la deguda diligència i compliment de la normativa de Protecció de Dades. Com a eix d'aquest deure i compromís, s'ha incorporat al Canal de Protecció de Dades (DATAPROTECT line) que recull els elements fonamentals de Protecció de Dades, tot això gestionat, supervisat i acreditat per BONET consulting, signatura especialitzada i líder en Compliment Normatiu i protecció de Dades.\nIdentitat: SALLAVET S.L.\nDirecció / C. P: Pol. Ind.Camí dels Frares, C / A Bloc 3 nau 2\nCorreu electrònic: admin@sallavet.com\nDades de contacte del RPD / DPD: Ester Alsinet\nCanal de Protecció de Dades: www.corporate-ethicline.com/sallavet\nGestió Currículum Vitae: l'entitat, com a norma, conserva el seu Currículum Vitae pel termini màxim d'un any; conclòs aquest termini, es procedirà\nLes persones interessades podran comunicar a l'Entitat qualsevol dubte sobre el tractament de les seves dades de caràcter personal o interpretació de la nostra política, contactant amb el Responsable / Delegat de Protecció de Dades (RPD / DPD) en la direcció, de la mateixa indicada a l'inici de la present política.


La Mostra Nacional de Teatre Amateur arrenca motors - Tornaveu\nLa Mostra Nacional de Teatre Amateur arrenca motors\nDijous, 26 d'abril de 2018 13:02h\nHa superat els quinze anys, però segueix sent una nena la mar de bonica. La 16a Mostra Nacional de Teatre de Pineda de Mar, celebrada al municipi maresmenc entre el 28 d’abril i l’1 de maig, tornarà a evidenciar la bona salut del teatre amateur català. Consolidant el model instaurat l’any passat, els organitzadors –Federació de Grups Amateurs de Teatres Amateurs de Catalunya, Ajuntament de Pineda i Centre Cultural Recreatiu de Pineda de Mar—han apostat per una programació de quatre dies i adreçada a un públic familiar.\nUn dels trets distintius de la Mostra Nacional és el seu eclecticisme, i enguany no serà una excepció. S’hi representaran obres d’una gran carrega filosòfica i reflexiva (Cartes al meu pare, 5 horas con Mario, El principi d’Arquímedes o El Pacto); comèdies molts populars pel gran públic (El mètode Gronholm, Políticament incorrecte, El florido pensil, Animals de companyia...); o bé, entre altres gèneres, adaptacions de clàssics moderns (Luces de Bohemia 3.0, Jurat sense pietat –inspirada en l’aclamada 12 homes sense pietat—, i textos més contemporanis, com ara la Reina Bellesa Leenane de Martin McDonagh).\nEl públic infantil i juvenil també hi trobarà les seves atraccions. Entre les activitats adreçades als més petits, destaquen l’espectacle Contactes, la representació de l’entranyable obra d’Antoine de Saint-Exupéry El petit príncep, i l’espectacle Petits moments màgics, a càrrec del jove Mag Aizpi. Tot i que el públic adolescent podrà gaudir de la programació completa de la Mostra, probablement gaudeixi especialment dels dos musicals que hi seran presentats: Escac doble i Cop de rock.\nAdquirint un abonament de 10€, es podrà accedir a la setantena d’activitats que estan programades. Entre aquestes, tampoc hi faltaran altres expressions artístiques no relacionades amb el teatre: corals, jazz, poesia. La programació, finalment, també contempla activitats pensades per agermanar tots els amants de la dramatúrgia que es concentraran a Pineda. Amb aquest objectiu, se celebrarà la 6a Fira d’Intercanvis de Llibres i Textos Teatrals, s’inaugurarà una exposició que commemora el centenari del naixement del crític d’art Joan-Josep Tharrats, es lliuraran els premis del 39è Concurs de Teatre Companyies Amateurs – Premi Vila de Pineda, i se celebrarà l’Acte Central de la Mostra Nacional, durant el qual s’homenatjarà una figura pública que hagi destacat en la promoció del teatre amateur català.\nPodeu consultar la programació completa de la 16a Mostra Nacional de Teatre Amateur en aquest enllaç.


Renovació i adequació del Parc dels Mariners a Borriana - Diari Millars, informació local en valencià.\nEl regidor de Via Pública, Vicent Aparisi, ha visitat el Parc dels Mariners per a comprovar el desenvolupament dels treballs de renovació i adequació que s’han dut a terme, emmarcats dins del Pla de Millora d’Infraestructures en zona pública.\nAquests treballs han consistit en la reparació i repintar dels elements de joc del parc, així com en l’eliminació dels deteriorats i substitució per uns altres de nous. En els casos en els quals s’ha considerat necessari, també s’ha condicionat la superfície de la zona infantil.\nEl regidor de Via Pública, Vicent Aparisi, ha destacat que “aquesta actuació de millora permet una zona infantil adequada per al gaudi i oci dels més xicotets i les seues famílies. Es tracta d’una millora necessària, ja que ara aquest espai públic ha guanyat en la comoditat i seguretat dels més xicotets\nParc dels Mariners\nPost més nousLa Policia Local de l’Alcora informa els pares sobre els riscos del mal ús d’Internet i les xarxes socials\nPost més vellsLa Vall d’Alba compleix amb la tradició i honra a Sant Cristòfol malgrat la pluja


Comença l'eradicació progressiva del glifosat a la ciutat de Barcelona - Mapa Barcelona + Sostenible\nL’Ajuntament de Barcelona aprova l’eradicació del glifosat i altres herbicides i promou una transició cap a una jardineria ecològica gestionada públicament.\nComença l’eradicació progressiva de l’ús del glifosat.\nEl glifosat és un herbicida no selectiu, és a dir, que mata tot tipus de vegetals. Es fa servir per eliminar herbes i arbustos, s’infiltra al sòl, és molt soluble, i el seu efecte dura molt de temps. Contamina les aigües subterrànies, és tòxic per a la fauna aquàtica i els animals domèstics. Va ser decretat per l’Organització Mundial de la Salut (OMS) com a probablement cancerigen, i alguns estudis el relacionen amb algunes malalties. A més, els herbicides amb glifosat contenen altres substàncies que els fan més tòxics i algunes són també cancerígenes. El glifosat quan es degrada allibera formaldehid, que també és cancerigen.\nEl Centre d’Anàlisi i Programes Sanitaris (CAPS) diu que ha de prevaldre el “Principi de Precaució” amb els herbicides que puguin tenir components cancerígens i són els interessos de la població i no els de les multinacionals els que han de regir en el seu ús. Hi ha legislació europea i espanyola en contínua evolució que tracta de la racionalització de l’ús dels fitosanitaris per reduir els riscos i efectes sobre la salut i l’ambient. Per això les administracions públiques estan obligades a avançar en l’eliminació del glifosat en jardineria.\nL’Ajuntament de Barcelona es posiciona i aprova l’eradicació del glifosat i altres herbicides als espais verds i la via pública i la seva substitució per mètodes no contaminants. A partir d’aquest acord s’iniciaran els treballs per a la transició cap a una jardineria ecològica gestionada públicament amb criteris de qualitat i sostenibilitat, sense agrotòxics, podes excessives, espècies no adaptades al medi o amb grans necessitats d’aigua.\nDurant el mes d’abril, en deu barris de la ciutat no es farà servir glifosat i es farà un seguiment i avaluació de com hi surten les herbes, les necessitats de desherbar i les alternatives ecològiques per mantenir els espais verds. Aquestes proves serviran per ajustar tècniques i freqüències i eradicar definitivament l’ús del glifosat cap al 2017.\nEs començarà en un barri de cada districte, amb tipologies urbanes diferents. Així es podran avaluar les necessitats de les diferents zones.\nLa gestió de les herbes sense herbicides es durà a terme amb diferents accions. Als escocells es deixaran créixer les herbes espontànies i, quan convingui, s’eliminaran de forma manual o amb maquinària. En el manteniment dels arbres s’utilitzarà escorça de pi (encoixinat), per controlar la proliferació d’herbes. I en les noves urbanitzacions es plantaran espècies més adaptades al clima.\nEs farà una campanya de comunicació per explicar el canvi de paisatge que comportarà una jardineria més sostenible. S’informarà dels motius pels quals cal evitar el glifosat i els avantatges que pot suposar la transformació del paisatge urbà, ja que, en alguns casos, deixar créixer les herbes suposarà un benefici per la biodiversitat. També es promourà la participació de la ciutadania en aquesta prova pilot, amb la implantació de processos de cogestió amb entitats veïnals, escoles i veïns. Es donarà resposta a totes les preguntes i instàncies formulades tant per entitats com per particulars, referents a l’aplicació del glifosat i altres herbicides.\nL’Ajuntament de Barcelona proposarà als ajuntaments de l’Àrea Metropolitana que prenguin mesures en la mateixa línia. Per qüestions de salut pública i per tal d’ evitar l’ús d’aquest tipus de productes perjudicials a jardins privats, vivers de plantes i zones sota responsabilitat no municipal (com per exemple les vies de tren) es faran campanyes de conscienciació i jornades informatives dirigides als propietaris de jardins privats, als professionals viveristes i responsables d’altres administracions.\nTambé es faran estudis clínics necessaris sobre la salut dels treballadors i treballadores de parcs i jardins per valorar els efectes tòxics sobre els seus organismes. Serà necessari un mostreig poblacional suficient per poder treure conclusions epidemiològiques.


1714-1945-2014 (Ferran Requejo)\nHi ha escrits històrics que es revaloritzen amb el temps. Un exemple en són els dos assaigs titulats Consideració del cas dels catalans i La deplorable història dels catalans , escrits entre la firma del Tractat d'Utrecht (1713) i l'11 de setembre del 1714. Estan recollits en el llibre El cas dels catalans (Curial 1991, reedició 2012). La traducció, magnífica, es de Michael Strubell.\nNo coneixem qui són els autors d'aquests assaigs, cosa freqüent a l'època per tal d'evitar represàlies. Del cert sabem que són anglesos i que simpatitzen amb la causa "legítima" dels catalans i amb el seu comportament durant la guerra de successió a la Corona espanyola. També queda clar que deploren la decisió final del govern britànic (dirigit pel partit tory , conservador, des del 1710) d'abandonar els catalans a la seva sort en contra del que establia el pacte de Gènova del 1705 (tot afirmant, això sí, que actuarien diplomàticament en favor del manteniment de les Constitucions de Catalunya).\nEls principals actors de la guerra identificats per aquests dos assaigs són clars: d'una banda, l'emperador, Gran Bretanya i Catalunya, de l'altra, Espanya i França. L'estil de l'obra és directe, sense ornaments. La seva lectura és fàcil, malgrat la distància temporal. Alguns fragments: "L'emperador va reivindicar els seus drets al tron i va sol·licitar a les diverses potències ajut per tal d'expulsar l'usurpador (car així anomenaven Felip aleshores)..."; "¿El mot catalans no serà sinònim de la nostra deshonra?"; "Mentre continuaven oposant una resistència tan coratjosa, tot Europa sentia una gran compassió per ells, i com que estaven inspirats pel concepte de llibertat, molt poques persones pogueren abstenir-se de desitjar-los que se'n sortissin amb èxit".\nLa monarquia borbònica absolutista d'estil francès substituí l'austriacista de caràcter més confederal, un canvi nefast per a Catalunya que també ha influït en el tipus d'estat de dret actual, així com en la cultura política dels principals partits i institucions espanyols, molt subdesenvolupats en termes de pluralisme i de protecció a les minories. Després de la guerra, la Gran Bretanya esdevindria el poder hegemònic mundial durant dos segles.\nEl 1945 els patrocinadors de la Conferència Constitutiva de les Nacions Unides (els EUA, la Gran Bretanya, l'URSS i la Xina) van acceptar i registrar el document El cas de Catalunya. Apel·lació a les Nacions Unides (ed. Memorial 1714, 2010). Els signants foren J. Carner, J.M. Fontanals i J. Ventura, membres de la delegació als Estats Units del Consell Nacional Català de Londres. Entre les peticions que s'hi fan s'inclouen: "Que la seva posició dins de l'organització política d'Espanya sigui decidida per Catalunya mateixa, a través de plebiscit dels catalans nacionals, després de reconegut el seu status de nació" (apartat C); "Que qualsevol altra desavinença o disputa entre Catalunya i Espanya sigui sotmesa per ésser oïda davant el Consell de les Nacions Unides o la Cort Internacional de Justícia" (apartat D).\nEl dret a l'autodeterminació havia entrat en el pla internacional en el temps de la Primera Guerra Mundial. La doctrina del president Wilson vinculava aquest dret al principi de sobirania popular. El rerefons el formaven els drets de les minories i les tensions territorials inherents a la desfeta de dos imperis, l'austrohongarès i l'otomà. Després de la Segona Guerra Mundial, però, s'imposà una concepció universalista de "drets humans", aparentment més avançada, però que a la pràctica es traduí en una disminució de la consideració dels drets de les minories (la seva protecció no es recull explícitament a la Declaració de Drets del 1948). El posterior Conveni Internacional de Drets Civils i Polítics (1966) recull que "tots els pobles tenen dret a l'autodeterminació" (art. 1), però els dos termes claus no es defineixen i la protecció a les minories es regula en termes merament individuals (art. 27).\nA la pràctica, les principals organitzacions internacionals actuaren entre el 1945 i el 1989 (Guerra Freda) com a agències legitimadores dels estats, amb independència de la seva formació i característiques, tractant les tensions territorials com a "assumptes interns". En aquest període només es produí la secessió de Bangla Desh.\nLes coses han anat canviant a partir dels anys 90 (post Guerra Freda). La comunitat internacional i les Nacions Unides han desenvolupat les seves posicions democràtiques (Human development report , 2004) i les pràctiques en relació amb processos de secessió (països de l'est europeu, Timor, Montenegro, Kosovo, Sudan). La tendència és a reconèixer, encara que lentament, processos d'independència mentre es compleixin tres criteris: democràcia, ciutadania inclusiva i estabilitat geopolítica. Són elements d'una nova concepció de les relacions internacionals. Però es tracta de brots petits que no permeten extrapolacions ràpides. Potser els autors d' El cas de Catalunya podran somriure en el futur. S'ho mereixerien. Igual que la majoria de catalans.


"Laika" - teatre per a xics amb Xarxa » El Casal d'Olesa\n1957. Som a Moscou. En plena Guerra Freda i la cursa espacial. LAIKA és una gosseta que sobreviu pels carrers de la gelada ciutat. Poc s’imagina que el seu destí la portarà a l’espai dins la nau Spútnik II i passarà a la història de la humanitat com el primer ésser viu en orbitar al voltant de la Terra. Xirriquiteula Teatre utilitza, en aquest espectacle, tècniques tan diverses com les retroprojeccions, collage, titelles, autòmats i el gest.\nBé, això era la sinopsi de l’obra que oferim des de Xarxa amb La Passió aquest proper 13 d’octubre, a les 17:30 (hora de xarxa) i per l’habitual preu de xarxa, això sí: al Teatre de la Passió!!\nA part de tenir molt bona pinta per la sinopsi i les fotos, sapigeu que han guanyat el premi al millor espectacle per el jurat infantil de la Fira de Teatre de Titelles de Lleida de l’any passat, així com el de la millor escenografia!\nFins i tot hi ha un tràiler.\nApa doncs, ens veiem allà.


TALLER 3: “Ens coneixem i ho compartim amb els companys”i “Aprendre i compartir història des de petits” - el blog d'educació d'UManresa\nENS CONEIXEM I HO COMPARTIM AMB ELS COMPANYS – Rosa Vilaseca i Pilar Riera\nEn el desenvolupament del programa de les II Jornades de Diàlegs educatius, vam poder gaudir del taller 3 on es van exposar una gran varietat d’experiències personals i vivencials de diferents projectes escolars, a càrrec de la Rosa Vilaseca i la Pilar Riera representants de l’escola Bages de Manresa i l’Isabel Morales de l’Escola Pla del Puig de Sant Fruitós de Bages. Presentacions atractives i amenes gràcies al suport visual i tecnològic que van utilitzar.\nEn la primera presentació, titulada “ENS CONEIXEM I HO COMPARTIM AMB ELS COMPANYS (La història del meu nom i La línia de la vida)” a càrrec de la Rosa Vilaseca i la Pilar Riera, ens van voler transmetre a través de la mirada d’una tutora de Cicle Mitjà, diverses aportacions i intervencions realitzades amb els seus alumnes en hores de tutoria, on donen gran importància a l’estudi de les emocions i a les aportacions a la Pedagogia Sistèmica, ja que l’escola es considera com un espai d’orientació pedagògica cap a la vida.\nAmb les diferents activitats presentades, “La història del meu nom” i “La línia de la vida” vam poder observar el treball explícit de les quatre dimensions (transgeneracional, intergeneracional, intrageneracional i intrapsíquica) que fonamenten la pedagogia sistèmica.\nAmb l’activitat anomenada “La història del meu nom” les tutores, van aconseguir que els alumnes s’interessessin sobre la història que porta darrera el seu nom demanant als seus pares: – Qui va escollir el nom?,- Per què van escollir aquest nom i no un altre?, – Representa alguna cosa dins la família?. A partir de la recerca d’informació, van poder conèixer i compartir l’origen del seu nom amb tots els membres del grup, alhora que van aprendre la importància que té el nom per a una persona, ja que cal destacar que és un dels nostres trets d’identitat i per això, cal respectar-lo.\nLa segona activitat presentada anomenada “La línia de la vida” dóna gran importància i rellevància a les relacions entre iguals i a les vivències més significatives de la vida de cada nen i nena. Per assolir aquests objectius, els alumnes van haver de fer un treball de recerca sobre les experiències, moments i/o situacions més significatius de la seva primera dècada, per poder compartir-la posteriorment amb els altres companys/es de la classe. Aquest treball, els va ajudar a iniciar-se en una identitat grupal, respectant les particularitats de cadascú.\nPer concloure la presentació, després d’observar el gran interès i entusiasme pels projectes exposats, van decidir explicar-ne un tercer, tot i que aquest últim no constava dins la programació. “Tots formen part” és el nom triat per l’activitat. En aquesta, van haver d’elaborar un punt de llibre amb els noms de tots els components del grup, on havien de destacar d’un color diferent i especial (platejat o daurat) el seu nom, amb l’objectiu de treballar i fomentar la inclusió i el sentiment de pertinença en el grup.\nAPRENDRE I COMPARTIR HISTÒRIA DES DE PETITS – Isabel Morales\nLa segona presentació anomenada va ser a càrrec de l’Isabel Morales, que ens va voler enfocar des de una altra perspectiva els diferents projectes realitzats dins la seva escola, una escola de nova creació on de moment només tenen fins a 3r de primària.\nLa seva és una escola on donen molta importància a treballar la història des de petits, ja que consideren, que a través d’aquesta, es poden compartir i aprendre moltes experiències. Treballar la història no només és possible sinó que és indispensable per fomentar en els infants sentiments d’arrelament, estimació i pertinença a la seva comunitat. Per tant, consideren que s’ha d’aprendre història perquè és divertida i amena, perquè tracta sobre l’experiència humana i del món, i perquè conèixer les arrels i les tradicions té un valor extraordinari en la vida de les persones. Permet analitzar valors, creences i maneres de viure de totes les societats.\nA tall d’exemple van explicar que donat que no tenien l’escola acabada, van començar a fer un treball conjunt per poder construir un espai de joc anomenat “caseta” en el que s’hi van implicar l’arquitecte i la brigada de l’ajuntament, a més de pares alumnes i mestres. Durant la creació d’aquest projecte es van poder treballar diferents edificis arquitectònics (com la cabanya de vinya, el castell, el claustre de Sant Benet,…) i d’altres esdeveniments com la Festa de l’Arròs de Santpedor, i van explicar totes aquestes experiències tenint en compte les vivències subjectives dels alumnes, les famílies i les mestres.\nEn relació amb la Pedagogia Sistèmica, el cas de treballar la història remet a la dimensió intergeneracional, aquella que vincula les persones de diferents generacions (avis, pares,…), i és beneficiós que aquests aprenentatges es portin a terme en els primers anys d’escolaritat, per tal d’afavorir la capacitat de crear i imaginar, manipular i experimentar, aprendre a aturar la mirada, d’iniciar-se en la disciplina del treball històric i de posar ordre en el que ja saben.\nL’escola s’inspira en autors com Liz Wood, Chatie Holden i Jacqui Dean per portar a terme els seus projectes. És una escola molt jove que parla del passat, on es comparteix el treball amb les famílies i la gent del poble, creant un ambient favorable per l’adquisició de coneixements i aprenentatges a partir de passejades a peu per conèixer l’entorn, visites al museu, mirades al nostre patrimoni, cultural o arquitectònic…\nEl conjunt de totes aquestes aportacions, ens van permetre conèixer una mica més sobre l’escola Pla del Puig de Sant Fruitós de Bages.\n“Les persones no es fan soles a si mateixes i l’educació es dóna en la interrelació entre elles i l’entorn.”\nRelatores: Vanessa Esteban i Isabel López (alumnes de 1r d’Educació Infantil de la FUB)\nPrevious PostTALLER 4: “Connectem-nos i creixem per dintre” i “Coneixem l’artista Joan Miró”\nNext PostTALLER 2: “Un diàleg amb les famílies” i “Educant una mirada integradora sobre el medi ambient”


Arriba l'espectacular producció 'Andrea Chénier' de David McVicar | Liceu Opera Barcelona\nArriba l'espectacular producció 'Andrea Chénier' de David McVicar\nL’aclamat tenor alemany Jonas Kaufmann s’estrena al Liceu en una òpera escenificada encarnant el poeta Andrea Chénier, rol que alternarà amb Jorge de León i Antonello Palombi.\nSondra Radvanovsky i Carlos Álvarez encapçalen un extens repartiment que transmet la lluita per la llibertat i l’amor durant els dies del Terror, ambientat esplèndidament per l’escenògraf Robert Jones i amb vestuari de Jenny Tiramani.\nEl mestre Pinchas Steinberg durà la batuta d’aquesta òpera d’Umberto Giordano, producció de la Royal Opera House Covent Garden, Centre for the Performing Arts (Beijing) i San Francisco Opera.\nBarcelona, 28 de febrer de 2018. La imponent producció d’Andrea Chénier d’Umberto Giordano dirigida per David McVicar arriba al Gran Teatre del Liceu del 9 al 28 de març sota la batuta del mestre israelià Pinchas Steinberg. I ho farà amb un repartiment de luxe encapçalat pel tenor alemany Jonas Kaufmann, que farà la seva primera òpera escenificada al Liceu i s’alternarà amb Jorge de León i Antonello Palombi en el rol del poeta Andrea Chénier. Les sopranos nord-americanes Sondra Radvanovsky i Julianna Di Giacomo debuten en el paper de Maddalena mentre que els barítons Carlos Álvarez i Michael Chioldi (que debuta al Liceu i en el rol) encarnaran Carlo Gérard. Marie Lambert s’encarrega de la reposició d’aquesta aclamada producció de la Royal Opera House Covent Garden, Centre for the Performing Arts (Beijing) i San Francisco Opera que també comptarà amb l’Orquestra i el Cor del Gran Teatre del Liceu.\nMcVicar ambienta l’òpera de Giordano en els temps del Terror gràcies a una impactant escenografia corpòria que reflecteix amb molt realisme el context de la Revolució Francesa. L’escenògraf Robert Jones i la figurinista Jenny Tiramani fan un esplèndid treball per situar el públic en aquest context històric i per acostar amb autenticitat aquest triangle amorós encapçalat pel poeta Andrea Chénier i el servent Carlo Gérard, que comparteixen adoració per la jove aristòcrata Maddalena. Quan Maddalena ho perd tot en plena Revolució Francesa, Chénier li ofereix la seva protecció i provoca l’enveja de Gérard, ara convertit en un poderós funcionari. Chénier és detingut durant els dies del Terror. Gérard, mogut per la seva gelosia, el condemna. Maddalena fa una crida desesperada, i Gérard intenta, ja massa tard, defensar Chénier. Gérard ajuda Maddalena a unir-se amb Chénier a la presó, i els amants s’enfronten a la guillotina plegats.\nEl director musical israelià Pinchas Steinberg ja va dirigir Andrea Chénier al Liceu en la seva darrera visita al nostre fossat. Es tracta d’una de les dues òperes més famoses de Giordano (juntament amb Fedora) i que ha pres rellevància pels espectaculars moments lírics que regala al tenor que encarna el paper principal, amb moments àlgids com l’impressionant “Improvviso” de l’acte primer i la seva ària final “Come un bel di maggio”. També destaquen altres moments emocionants per la resta del repartiment com l’ària de Maddalena “La mamma morta” o el “Nemico della patria?” de Gérard.\nAndrea Chénier és un dramma storico en quatre actes, llibret de Luigi Illica i música d’Umberto Giordano. Es va estrenar per primer cop al Teatro alla Scala de Milà el 28 de març de 1896. La primera funció al Gran Teatre del Liceu va ser el 12 de novembre de 1898, on van participar-hi, entre d’altres, Emilio De Marchi, Emilia Corsi i Eugenio Giraldoni. La darrera funció va tenir lloc el 17 d’octubre de 2007 i en total al Liceu s’hi ha representat 49 vegades.\nCoincidint amb la programació de l’òpera de Giordano, un dels exponents del verisme en l'òpera, el Liceu organitza l’exposició que compta amb obres de deu pintors i dos escultors contemporanis representants del Nou Realisme a Catalunya. L’exposició pretén crear sinèrgies entre el realisme en les arts visuals i el verisme en l’òpera, dues expressions estètiques que responen a una mateixa voluntat de reivindicar la realitat quotidiana, més enllà de les tendències historicistes i mitològiques dominants en l'òpera de finals del segle XIX i de l’abstracció plàstica de la segona meitat del segle XX. Mostren fragments de vida, que són únics i universals alhora, perquè, al cap i a la fi, les emocions que sentim són íntimes, però també compartides, i el soroll de la ciutat i les ombres que projecten els edificis ens poden evocar qualsevol metròpoli. Però el que s'exposa en aquesta mostra és la realitat de l'artista que s'ha desenvolupat a Catalunya, i que podem reconèixer com a nostra.


Màster en Digital Business online SELECT BUSINESS SCHOOL | Emagister\nMàster en Digital Business\nHores lectives 1050h\nEmagister.com et presenta l'Executive Màster en Digital Business de Select Business School que et permetrà aprofitar totes les potencialitats que ofereix el nou entorn digital.\nAmb una sòlida formació directiva, aprendràs els fonaments bàsics de la gestió financera, del màrqueting online i el posicionament web, descobriràs les principals tasques dels departaments comercial i de vendes. Així mateix, coneixeràs com funciona l'organització i el control del pla de mitjans de comunicació d'una empresa a més d'adquirir els coneixements bàsics sobre el departament de Recursos Humans en les empreses digitals.\nAmb una càrrega lectiva de 1050 hores, l'alumne disposa d'un màxim d'1 any per acabar els seus estudis. A més podrà triar entre la modalitat online o la modalitat a distància en el cas que prefereixi rebre en el seu domicili tot el material docent necessari per a la consecució del màster.\nAlguns treballs o rols que solen ser ocupats per titulats amb aquest màster són els següents:\n• Sector Tecnològic\n• Empreses multinacionals\n• Negocis digitals\n• Empreses de comunicació i publicitat\n• Direcció o gerència d'empreses.\n• Empreses de consultoria\n• Tècnic SEO\n• Tècnic SEM\nUn cop finalitzats els estudis i superades les proves d'avaluació, l'alumne rebrà un diploma que certifica l'Executive Màster en Digital Business de Select Business School.\nPer a més informació continua al nostre portal Emagister.com\nRequisits: Es pot accedir al Màster per: 1. Via curricular: Diplomats, llicenciats, graduats i estudiants de grau que hagin superat el 60% de les assignatures. 2. Via professional: Professionals amb més d'1 any d'experiència professional en algun sector relacionat amb el Màster.\nMòdul 1: Gestió Financera\nMòdul 2: Màrqueting online i posicionament web\nMòdul 3: Activitat comercial i vendes\nMòdul 4: Gestió de Recursos Humans\nMòdul 5: Organització i control de mitjans de comunicació\nMàster en Digital Business SELECT BUSINESS SCHOOL


'M'està bé', el Meme, s'actualitza - Memes\nEntreteniment L'il·lustrador que hi ha darrere de la tira còmica viral diu que hi ha una ximpleta baba de veritat als memes.\nUna porció de This is not fine de KC Green. Foto cedida per El Nib .\nTan brutalment honest —i brutalment sagnant— com podria ser el còmic original, KC Green & apos; ha actualitzat una de les seves peces més famoses. El seu treball va començar a agafar novetat després una tira ximple sobre el malbaratament de paper convertit en el ridícul Meme Dick Butt . A partir d’aquí, la notorietat de Green va créixer i va crear còmics sobre qualsevol cosa i tot . La seva creació més famosa, però, és un cas extrem. En Això està bé , un gos que porta barrets ignora les flames que creixen al seu voltant. Donat el clima sociopolític actual, va explotar com una pólvora. Ara, per aprofundir en el zeitgeist, Green ha actualitzat el clàssic meme convertit en còmic i ha creat Això no està bé per al lloc web de historieta El Nib . Amb el llançament del còmic encara fresc, The Creators Project va parlar amb Green sobre l'evolució del seu treball, per què va actualitzar un clàssic i el poder dels memes.\nGreen és un il·lustrador actiu durant anys. Dibuixo des de petit, explica. Va fer còmics durant tota l’escola i lentament va anar entrant en còmics web. No em va impactar realment fins al meu batxillerat que es pogués fer com una feina. Còmics web, específicament. Realment no em vaig ficar en còmics clandestins i indie [fins] després de l’institut, quan vaig trobar una gran botiga de còmics amb moltes seleccions diferents. Allà va conèixer i es va inspirar en les obres de Jeffrey Brown , Chris Ware , i més. Durant tot el temps sempre feia còmics i els publicava en línia.\nUna porció de This is not fine de KC Green. Foto cedida per The Nib\nGreen diu l'original Això està bé el còmic va sorgir per primera vegada quan acabava de començar com a artista independent i amb un mal temps mental. Green escriu les seves idees en un gran fitxer de text i torna més tard per veure si en queden algunes. Això està bé era súper senzill. Simplement assegut a una habitació en flames. Doncs està bé, d’acord. Ignorant-ho. Res a dir quan torno enrere i miro el text original. Vaig fer el còmic ràpidament i realment no hi vaig pensar fins dos anys després.\nPart del còmic Scary Jeinfeld de KC Green. Foto cedida per l'artista\nLa seva última versió del còmic presenta el gos que reacciona plenament al foc que l’enfonsa. Llavors, per què crear un altre còmic basat en la idea original? No hi havia molt a la seva [ Això no està bé & apos; s] procés, explica Green. És una sensació que he tingut a la panxa durant la major part del 2016 i, com que la imatge original es va popularitzant cada cop més, vaig pensar que seria una bona seqüela & apos; fer-ne un contrari. Green diu que està sorprès tant de la popularitat dels còmics com dels mems, com també del seu poder de permanència. No crec que ningú pugui endevinar correctament què serà un 'gran mem'. Si ho diuen, menteixen o tenen sort.\nCrec que definitivament podeu llegir els sentiments de moltes persones a través dels mems, diu Green. Però adverteix: 'Sona molt estúpid dir-ho i qualsevol persona que tingui dret podria posar els ulls enlaire, però crec que hi ha veritat. Veus a la gent tot el temps compartint alguna cosa que es pot 'relacionar' i que em diu 'jo', 'el mateix', etc. i per divertit que pugui, també hi ha una baba de veritat estúpida. El bon humor té certa veritat.\nUn còmic més antic de KC Green. Foto cedida per l'artista\nMantingueu-vos al dia amb KC Green i totes les seves obres d'art, incloses És un bon noi , un còmic sobre una gla que deixa el seu arbre i serpenteja en un món horrible i terrorífic Lloc web de Green . Vegeu el còmic sencer 'Això no està bé' El Nib .\nEl creador de Pepe the Frog parla de la història de Zine\nAquest anunci japonès és el meme de Trump per acabar amb tot Trump\nEls estudiants de la UCLA exploren memes a l’era moderna\nL’art de la reparació de màquines d’escriure, elegant i no absolutament moribund\nEll, ell mateix i ell\nEls treballadors sexuals llatinoamericans no tenen accés a OnlyFans\nQuè fer quan un amic t'abandona\nEstrelles porno parlen de les seves feines diàries\nInvestigar el mite indonesi sobre la increïble connexió de la vagina de Pineapple\nEl Ibuprofèn pot ajudar realment amb un flux de període intens?\nTotes les aplicacions de cites, classificades per com de malament us decebran\nAixí és com 'El sabor de l'amor' va explotar els pitjors estereotips de les dones negres\nEls guàrdies de la presó de NSW continuen quedant atrapats tenint relacions sexuals amb els interns\nEls pares demanden un fill adult de 30 anys que es nega a marxar\nUn filòsof explica per què és tan difícil créixer\nsagnant maria amb lliscant\nmillor sabor de rosada de muntanya\ncom masturbar-se sense ejacular\ncom configurar el forat de pi\ncrida'm eric prydz\ndia nacional de xuclar la polla\nmenja vagina bé per a tu


El Consell Local per la República reparteix bates i mascaretes a residències d’avis | Canal Terrassa\nEl Consell Local per la República a Terrassa reparteix unes 500 mascaretes de qualitat Fanotex, entre personal sanitari i usuaris de diverses residències d’avis que ho havien demanat. L’entitat també impulsa una nova iniciativa, en col•laboració amb el Consorci Sanitari de Terrassa, per repartir bates solidàries. Uns 30 voluntaris participen en aquesta distribució.\nDins el Pla d’Acció Social Republicana, creat aquesta semana, el Consell se suma a les xarxes comunitàries de suport mutu que han sorgit arreu del país per lluitar contra el coronavirus. Responent a les demandes del sector sanitari i de la població, diversos consells locals s’han organitzat per cobrir les necessitats que hi ha de bates, mascaretes i d’altres materials sanitaris. Els Consells se centren en dues línies d’actuació. D’una banda en la fabricació de mascaretes Fanotex, un material tèxtil de protecció que resisteix fins a 80 rentades a 60 graus. I una xarxa de fabricació de bates tant per a ús sanitari com domèstic.\nEl Consell per la República també ha obert un Fons Republicà d’Acció Solidària on poder fer-hi aportacions per a la fabricació de tot aquest material. El Consell Local per la República es va constituir a Terrassa el passat mes de desembre per, des de cada municipi, treballar per a la instauració d’una república catalana. Arran de la crisi del coronavirus l’entitat impulsa actuacions solidàries per evitar que la població pateixi més del què sigui necessari.\nTags: accióbatesConsell RepúblicaFonotexmascaretessolidaritat\nGairebé una trentena de terrassencs denunciats per saltar-se l’estat d’alarma


Per què no és veritat que la nova variant de la covid afecta més els nens?\nPer què no és veritat que la nova variant de la covid-19 afecti més els nens?\nLes escoles són segures? Com afecta la nova variant de la covid-19 els nens? En parlem amb Pere Soler, cap de la unitat de patologia infecciosa i immunodeficiències de pediatria de l'hospital Vall d'Hebron\n07.01.2021 - 15:54\nActualització: 07.01.2021 - 16:54\nLa universitat Imperial College de Londres va publicar fa poques setmanes un gràfic que indicava que la variant anglesa de la covid-19 afectava més els nens. És cert? En parlem amb el doctor Pere Soler, cap de la unitat de patologia infecciosa i immunodeficiències de pediatria de l’hospital Vall d’Hebron de Barcelona. És un dels qui més han investigat aquests darrers mesos l’efecte de la covid-19 en infants. Soler ho refusa amb rotunditat: “En cap cas no és cert. És un error d’interpretació de les dades. Els mateixos investigadors anglesos ho han explicat. Ara com ara, no hi ha proves que aquesta variant de la covid-19 afecti més els nens que els adults. Els afecta amb la mateixa distribució que les altres variants.”\nD’on surt aquesta informació?\nTot comença amb el gràfic que us oferim a continuació de l’Imperial College, que semblava indicar que els infants i adolescents, és a dir, els grups de 0 a 9 anys i el de 10 a 19 anys eren els principals transmissors de la nova variant. Però els experts han conclòs que és un error d’interpretació, perquè l’estudi es va fer al novembre, en un moment en què els adults d’Anglaterra eren confinats a casa, mentre que els nens anaven a l’escola. Un fet que va alterar els resultats.\nOn és l’error?\nL’error l’explicava fa poc, en un fil a les xarxes, Muge Cevik, viròloga experta en malalties infeccioses de la Universitat de St. Andrews. Aquest desajust –deia– és un fet transitori causat pel fet que els adults eren tancats a casa sense possibilitat de contagis i, en canvi, els nens continuaven fent la seva vida amb normalitat. En cap cas, diu, això no significa que la variant circuli més entre els nens.\nRatio age share is higher in <20 yo in Nov because as the authors have noted this is due to this variant circulating during a time where lockdown was in force but schools were open. So, this was a transient effect & does not mean variant is circulating more in kids. 34/\n— Muge Cevik (@mugecevik) January 2, 2021\nSegons un informe posterior, fet per l’equip de Nick Davies, durant el mes de novembre, els menors de vint anys van ser sobrerepresentats en l’anàlisi. I això pel mateix motiu: els nens continuaven sortint de casa i els adults no. En un altre gràfic es pot veure que la variant fa augmentar els contagis en tots els grups d’edat, i amb la mateixa proporció que les altres variants de la covid-19.\nFins i tot n’ha acabat parlant Russell Viner, president de la Royal College of Paediatrics and Child Health, que ha tranquil·litzat els pares dient que, a hores d’ara, els pediatres del Regne Unit no veuen que augmentin els casos de covid-19 dels nens. Creu, alhora, que a mesura que augmentin els casos generals, també hi haurà un petit augment entre els nens. Però deixa clar, això sí, que els nens i joves que tracten no tenen símptomes o bé en tenen de molt lleus.\nOur statement on reports about COVID admissions and children.\nThanks to @CheungRonny @leehudson111 @lizWWyld and @Damian_Roland for sharing perspectives.https://t.co/2H0iZJnRbl pic.twitter.com/FvQ5zwOxcG\n— RCPCH (@RCPCHtweets) January 2, 2021\nPere Soler afegeix: “Actualment hi ha tres anàlisis que confirmen que la variant té la mateixa transmissibilitat que les anteriors en tots els segments d’edat. També hi ha reports pediàtrics que demostren que no ha pas crescut el nombre de nens ingressats per covid-19, com he llegit aquests dies. Les dades de l’Imperial College que demostraven que hi havia més transmissibilitat entre nens eren un efecte secundari del tancament dels adults. No podem crear alarma a partir d’un gràfic. Cal ser conscients del context. Ja és prou complicat tot plegat per a crear més tensió.”\nConfessa que no pot entendre que s’hagi tornat a posar sobre la taula el debat de la seguretat de les escoles són segures i si s’han d’obrir després de les festes de Nadal. “Pensava que era una fase superada. No puc entendre que alguns vulguin tancar les escoles.”\nLes escoles continuen essent segures?\nSoler es mostra contundent. Les escoles continuen essent el lloc més segur. Ara, no es pot pretendre que siguin completament hermètiques a tot allò que passa fora. Com més possibilitats hi hagi d’infectar-se fora de l’escola, més n’hi haurà que hi hagi algun cas dins les aules.\n“Les escoles són segures, però això no vol dir que no hi pugui haver algun contagi. Diem que a les escoles hi ha menys contagis que fora. Però, és clar, si el virus es transmet d’una manera terrorífica a la societat, acabarà entrant a les aules. Amb un 8% de positivitat, com tenim ara mateix, tindrem més casos als centres escolars. Però abans afectarà molts altres llocs. Actualment ja torna a entrar a les residències. Hem de resoldre aquest 8,5 de positius, no pas fer com si les escoles fossin el focus dels contagis. Sabem que no és cert. Però si no som capaços de controlar el virus, que sembla que no, acabarà entrant-hi.”\nS’hauran de tancar si la pandèmia evoluciona negativament?\nTancar les escoles és una opció. Aquestes últimes hores, Anglaterra i Alemanya han decidit que els infants no tornaran a les aules fins al febrer. “Si el virus es descontrola, com a Anglaterra, s’hauran de tancar, però no tan sols les escoles, sinó tot, una altra vegada.”\nPer Soler tancar les aules hauria de ser l’última opció. Els estudis, diu, conclouen que aturar les classes durant la primera onada va frenar un 2% de les infeccions i prou. Hi ha sectors prioritaris que acumulen més contagis.\n“Si tanquem les escoles haurem fracassat com a societat. Significarà que no hem estat capaços de controlar la transmissió comunitària. L’escola no serà mai el problema, sinó allò que passa al carrer.” I s’ha demostrat que els nens transmeten menys, s’infecten menys i tenen símptomes molt més lleus.\nDes del BIOCOMSC han publicat una gràfica on es veu que la incidència relativa d’infants ha estat menor en mesos plenament escolars. En períodes vacacionals la incidència ha augmentat lleugerament. Segons ells, quan menys vigilància o més interacció hi ha amb adults més contagis hi ha entre infants, i això poc té a veure amb anar a l’escola.\nAquest dilluns la Societat Catalana de Pediatria ha enviat un comunicat en la mateixa lína. Asseguren que no hi ha evidències científiques per endarrerir la tornada a l’escola. És més, recorden que diversos estudis confirmen que la transmissió és molt més alta dins del nucli familiar que dins de les aules. A la vegada que diuen que el tancament escolar agreujaria de manera significativa la desigualtat d’oportunitats i l’accés a les noves tecnologies entre les famílies amb pocs recursos i les més pobres.\n“Deixem tranquils els infants. Protegim-los. Siguem responsables. Hem de ser conscients tots plegats de la importància que arriba a tenir per als infants anar a l’escola. Al desembre ho deia fins i tot l’OMS i l’E-CDC. No entenc que es vulguin protegir abans certes activitats de lleure de l’adult que no els nens. Ens ho hauríem de fer mirar” conclou Pere Soler.


"Marges", primera novel·la de la col·lecció Museu de la Vida Rural - Bonart\n"Marges", primera novel·la de la col·lecció Museu de la Vida Rural\nbonart l'espluga de francolí - 20/03/13\nEl protagonista de la novel·la és en Menna, un home que té la sensació d'estar a la meitat del seu camí. Decideix fer vacances de la vida que porta i retirar-se tot un mes de juliol a un mas solitari, al terme de Margalef, al peu del Monsant. El pretext que el mou és endinsar-se en l’estudi dels marges del Priorat, construccions erigides en entorns muntanyosos per escalonar el terreny en diversos bancals i adequar-lo a l’ús agrari. D’aquesta comarca són característiques les extensions de murs de pedra seca.\nMarges parla de la solitud. Roger Vilà basteix l’evolució del protagonista i fa un escànner minuciós del que va experimentant, des del plaer de la tranquil·litat i la llibertat que l'estada al mas li proporcionen fins a la isolació i l’acarament de les pròpies pors i febleses, desvetllades a un ritme narratiu en harmonia amb el paisatge. Roger Vilà reflexiona sobre el retorn a un mateix, sobre el retrobament de les pròpies fortaleses per afrontar situacions vitals que suposen un ancoratge al passat. Un camí interior que el protagonista de la novel·la enriqueix amb la lectura d’autors com Dante, Vinyoli, Foix o Joyce.\nMuseu de la Vida Rural "Marges" Roger Vilà Padró\nINAUGURACIÓ DE LA COL·LECTIVA 2014 A FREAKS\nCARLES GUITART AL SALÓ SOCIAL DEL CLUB TENNIS BARCINO\nHOMENATGE A LES IAIES, VECA CABRERA I KIM LY A L'EUROSTARS BCN DESIGN 5*


DR. SANTIAGO BARAMBIO BERMÚDEZ – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 15è VOLUM. Entitats mèdiques » DR. SANTIAGO BARAMBIO BERMÚDEZ\nDr. Santiago Barambio Bermúdez\nEl metge sempre ha de saber fer-ho tot al millor possible.\nLa medicina ha avançat molt les darreres dècades; el progrés tecnològic ha retornat l’esperança a malalts afectats per patologies que anys enrere rebien un diagnòstic poc optimista. A més, sovint, els pacients es veien obligats a sotmetre’s a intervencions amb un postoperatori complex. Tanmateix, l’imparable avenç científic ha obert moltes portes abans tancades. Tècniques com la laparoscòpia han permès grans avantatges, i el bisturí dels grans talls ha donat pas a la precisió d’un expert que, ajudat per la microtècnica i la millora dels procediments anestèsics, contribueix a escurçar la durada del postoperatori. Davant d’aquest fet, hi ha hagut professionals que han apostat per centres especialitzats en la cirurgia major ambulatòria, és a dir, la cirurgia que requereix de cures postoperatòries de curta durada, per a les quals no es necessita ingrés hospitalari. Els pacients, per tant, poden ser donats d’alta poques hores després de l’operació. Mentre que en altres països d’Europa aquest servei ja està fortament implantat, a Espanya encara té molt camí per recórrer. Entre els pioners d’aquesta atenció al nostre país trobem la Clínica d’Ara, un exemple de centre pluridisciplinari i independent.\nLa Clínica, en funcionament des del 1997, compta amb un planter de vint-i-cinc professionals que ofereixen actualment intervencions quirúrgiques englobades a l’entorn de tres especialitats: La ginecologia, la urologia i la cirurgia plàstica. “Els pacients es poden quedar una nit, però no perquè el postoperatori ho requereixi sinó perquè la intervenció s’ha dut a terme al vespre i no seria lògic que se n’anessin a casa a les dues de la matinada”, explica un dels seus impulsors, el doctor Santiago Barambio, abans de detallar que l’avortament és una de les operacions de cirurgia major ambulatòria més sol·licitada.\nTal i com indica l’OMS, la salut és l’estat de benestar físic, psíquic i social i no la mera absència de patologia física. Per tant, una persona amb un embaràs imprevist i indesitjat, que pot veure truncat el seu projecte de vida, “corre el risc de malmetre la seva salut psíquica.”\nEl Centre, acreditat per practicar avortaments, compleix la legalitat espanyola, que, a diferència d’altres països, dictamina que la interrupció de l’embaràs no pot ser voluntària sinó que ha de ser per indicació mèdica. I concretament en aquests casos: La violació, el risc per a la salut física o psíquica de la dona, la possibilitat de greus tares físiques o psíquiques en el fetus, o si l’embarassada és portadora de la sida. “És positiu que hi hagi d’haver una indicació mèdica, perquè això permet detectar els casos en què la decisió d’avortar està induïda per una pressió familiar o pel poc suport de la parella i en realitat no hi ha un ple convenciment”, opina.\nEl centre segueix un protocol d’atenció comuna a totes les intervencions, que s’inicia amb l’aplicació d’uns criteris d’admissió. En primer lloc, es valoren els condicionants socioeconòmics i culturals: “No podrem operar una persona i donar-la d’alta sense excedir les vint-i-quatre hores si no té una vivenda amb condicions sanitàries adequades o si, per exemple, no té telèfon.”\nAixí mateix, entren en joc els criteris quirúrgics, és a dir, la possible resposta de la persona a la intervenció. I en tercer lloc, es tenen en compte els criteris de la patologia sobreafegida, és a dir, si un pacient és anèmic es pot decidir desviar-lo a un altre centre hospitalari. Si després de realitzar les proves oportunes el pacient és admès, la intervenció pot practicar-se en un interval curt de temps. “Tenim els mitjans tècnics per fer una avaluació preoperatòria ràpida.”\nLes dones que han estat intervingudes d’un avortament solen sortir de la Clínica al cap de quatre hores de l’operació. Dins d’aquest interval, una educadora sanitària s’entrevista amb la pacient per oferir-li una sèrie de recomanacions i per valorar-ne l’impacte físic i psíquic. “Es pot arribar a demanar una teràpia posterior.”\nTambé es planteja una avaluació psicològica en els casos d’esterilització femenina i masculina, ja que s’ha de considerar que aquesta operació acaba amb la pèrdua d’una funció, que pot arribar a ser entesa com una mutilació. “Som un dels pocs centres que fem vasovasostomies, és a dir, una intervenció que permet a l’home recuperar la seva fertilitat”, afegeix.\nLa cirurgia estètica, que practica la Clínica d’Ara, exigeix també un acurat examen psicològic. L’especialitat, una de les més demandades al centre, parteix del desig d’una millora d’aspecte físic, quelcom molt subjectiu i no motivat per una alteració patològica, com en el cas de la cirurgia reparadora, que també ofereixen. “S’ha d’anar amb compte amb els casos en què hi pot haver una alteració psicològica, per exemple una persona amb problemes d’inferioritat i que en culpa el seu nas. Aquests casos s’han de derivar a la consulta del psicòleg. Solen ser pacients que mai estaran satisfets amb cap intervenció.”\nD’altra banda, Santiago Barambio assenyala la necessitat de reconèixer oficialment els centres internacionals que imparteixen una formació adequada. Els cirurgians plàstics, per exemple, no poden exercir a Espanya amb un títol estranger sense homologar, un tràmit que pot ser lent. “No podem dir que és una irresponsabilitat que t’operi un metge anglès que no està homologat si té una excel·lent formació”, afirma.\nTambé posa sobre la taula la mancança formativa dels futurs ginecòlegs, que no aprenen a les universitats les tècniques científicament definides per practicar un avortament provocat. “És una de les meves lluites personals. De moment, se ha aconseguit que la Societat Espanyola d’Obstetrícia i Ginecologia tingui en compte aquesta pràctica en el seu tractat i he proposat que els residents del MIR rebin una formació específica”, assevera, abans de sentenciar que: “El metge sempre ha de saber fer-ho tot al millor possible.”\nPrevAnteriorDRA. MARIE-CAROLINE RUELLE PONCELET\nSiguienteDR. SANTIAGO BARAMBIO BERMÚDEZNext


És la quarta edició d'aquest projecte cultural produït el Centre Cívic de Porqueres.\nCor de Porcs actua aquest diumenge a l’església de Santa Maria de Porqueres\nÉs la cloenda de la quarta edició d’aquest projecte cultural que produeix el Centre Cívic de Porqueres.\nCor de porcs és el resultat de la unió d’una quinzena de persones sota la direcció de la soprano Mònica Orpí, amb la voluntat de crear un grup vocal diferent i actual. La formació, que va néixer el 2015, s’ha mantingut estable durant els seus quatre anys de vida, però s’ha renovat amb noves veus que s’han incorporat en un grup vocal “únic i sense complexos”.\nEl cor ha sorprès el públic local amb les seves diverses actuacions al Centre Cívic de Porqueres, però també el públic d’un festival de referència en el cant a capella com és el Girona A Capella, a l’edició de 2018.\nEnguany, han optat per portar el seu concert anual fora del seu escenari habitual i traslladar-lo a un dels espais més emblemàtics del municipi, l’església de Santa Maria de Porqueres.\nAmb aquest projecte, produït pel Centre Cívic de Porqueres, l’equipament té com a objectiu donar suport a la creació d’iniciatives artístiques amb la implicació de la comunitat local i alhora apropar les expressions culturals a la ciutadania.\nEl concert a capella de Cor de porcs és aquest diumenge a les 17 h i a les 19 h a l’església de Santa Maria de Porqueres. L’entrada té un preu de 5 euros i es pot adquirir de forma presencial a la secretaria del Centre Cívic, de 17 a 21 h, o per internet a través del web de l’equipament (www.centrecivicporqueres.cat).\nTAGS: cor, de, porcs


Aquest és el nou protocol davant els feminicidis a Catalunya\nBarcelona. Dijous, 14 d'octubre de 2021. 11:37\nActualitzat: Dijous, 14 d'octubre de 2021. 13:29\nCatalunya comptarà amb un nou protocol davant dels feminicidis, els assassinats de dones motivats únicament pel seu gènere. Així ho ha anunciat la consellera d'Igualtat i Feminismes, Tània Verge, acompanyada del president de la Generalitat, Pere Aragonès.\nEl protocol preveu l'actuació davant de feminicidis, feminicidis vinculats i les seves temptatives. El nou document planteja mesures d’actuació diverses que inclouen la reparació del dany actuant en l'entorn familiar, comunitari, educatiu i també en els professionals que estan treballant en això, segons recull Europa Press.\nTambé s'actualitza el protocol marc per a l'abordatge de les violències masclistes amb la voluntat d'homogeneïtzar tots els plans sectorials que existeixen actualment. La idea de coordinar una resposta davant de les violències masclistes és fundacional de la conselleria, segons es va exposar en la seva presentació. Així ho ha recordat Aragonès: "Per primera vegada el Govern de la Generalitat compta amb una conselleria que coordina totes les polítiques públiques contra les violències masclistes".\nAquesta reforma arriba en un context en què els feminicidis i altres expressions de violència masclista segueixen molt presents en la societat catalana. Segons ha recordat la consellera Verge, d’ençà del 2012, a Catalunya hi ha hagut 99 feminicidis; 11 feminicidis des de principis d’any, "i aquesta només és la punta de l’iceberg", ha sentenciat.\nViolència institucional, al punt de mira\nUn tipus de violència que amb la reforma de protocols s'ha posat en el punt de mira ha estat la violència institucional. El motiu? La consellera Verge ha exposat que és aquesta mena de violència que suposa "una greu distància entre els drets reconeguts i els drets efectivament gaudits". "Implica una fallida de l'obligació de garantir les condicions que permetin a les dones en situació de violència reconstruir les seves vides", ha afirmat.\nLa violència institucional és aquella exercida per les mateixes institucions contra les víctimes de violència masclista, sigui per revictimitzar-les o per les traves que es troben a l'hora de denunciar les agressions patides. “No són les dones les que han de recórrer incansablement els circuits institucionals per obtenir una resposta integral, sinó que els poders públics han de respondre de manera àgil i eficaç a les necessitats de les dones i garantir els seus drets”, ha defensat Verge.\nUn tracte més individualitzat\nUna de les prioritats de les reformes dutes a terme per la Conselleria és oferir una atenció més individualitzada. "No hem de fer que les dones s'adaptin als serveis existents, sinó que els serveis s'adaptin a les necessitats de les dones", ha afegit.\nL'adaptació als casos permet fer un seguiment més personalitzat i que les supervivents es trobin acompanyades pel sistema de prevenció i abordatge de violències masclistes.\nImatge principal: Manifestació feminista amb motiu del 25-N l'any 2020 / Efe\nMigració Verge i Cervera insten a canviar la llei d'estrangeria: "És poc garantista" Pedro Ruiz\nextrema dreta Verge contra l'extrema dreta: "No generen el racisme, l'exploten" Judit Pellicer


Inversors andorrans compren bons sostenibles bascos - FÒRUM.ad\nInversors andorrans compren bons sostenibles bascos\nEl 09/04/19 18:52\nEl govern basc ha rebut aquest dimarts una demanda que quadruplica l’oferta en la seva segona emissió del Bo Sostenible Euskadi, ja que més de 140 inversors han sol·licitat 2.508.000 d’euros quan l’oferta era de 600 milions. Aquest dilluns l’executiu autonòmic va anunciar la seva intenció d’emetre aquest deute públic a deu anys i aquest dimarts l’ha col·locat en tot just unes hores en un 70% en inversors internacionals i el 30% restant en inversions estatals i basques.\nEl cupó resultant de l’emissió és de l’1,125%, amb un ‘spread’ o diferència de rendibilitat de deu punts bàsics, cinc menys que el de l’any passat. La col·locació final s’ha realitzat a Espanya (175.200.000), França (138,5), Alemanya (107,7), Noruega (60), Itàlia (32), Suïssa (27,4), Holanda (24, 8), el Regne Unit (11,7), Corea del Sud (10), i un total de 12,7 milions distribuïts entre els Estats Units, Grècia, Andorra, Liechtenstein, Mònaco i Portugal. La tipologia d’inversors és majoritàriament de fons d’inversió (47%), bancs (33%), entitats oficials com el Fons Sobirà Noruec (12%), entitats del sector assegurances (7%) i en menor mesura fons de pensions, bancs centrals i empreses privades (1%). “Les entitats que han comercialitzat el nostre producte financer ens han explicat que som l’emissió pública a l’estat espanyol que més interès ha suscitat mai entre inversors sostenibles”, ha assenyalat el conseller basc d’Hisenda i Economia, Pedro Azpiazu.\nL’any passat, l’emissió va ser de 500 milions i es van col·locar en un 65% en inversors internacionals i la resta en bascos i de la resta de l’estat espanyol, amb un tipus nominal resultant de l’1,45% en deu anys i un ‘spread’ de 15 punts. La setmana passada el govern basc ja va col·locar en el mercat privat altres 150 milions d’euros a 30 anys al 2,35% d’interès. Un total de sis inversors d’Alemanya i Espanya es van distribuir aquesta col·locació, encara que va ser el país centreeuropeu, on va anar el 87,3% de la mateixa emssió. El govern basc va tancar el 2018 amb un deute de 9.134.000 d’euros, fet que suposa un endeutament del 13,6% i converteix Euskadi en la comunitat menys endeutada de l’estat espanyol, el deute de mitjana se situa en el 24,3%. L’objectiu corresponent a Euskadi per donar compliment als objectius d’estabilitat pressupostària per a 2019 és un endeutament del 13,8% i per al 2020 del 13,2%.\nNotícia Anterior: L’Andorra Sax Fest transforma el Walking Street Music en un autèntic festival de bandes al carrer\nSegüent Notícia: L’executiva liberal cataloga com a bons els resultats a les eleccions


Albiol proposa prohibir els programes electorals que propugnin la independència\nEl líder del PPC ha dit que això no hauria d'implicar la il·legalització de cap partit, mentre el coordinador del PP, Fernández-Maíllo, ha matisat aquestes afirmacions\nRedacció 16/10/2017 - 16.12 Actualitzat 16/10/2017 - 17.37\nEl líder del Partit Popular de Catalunya, Xavier García Albiol, ha dit aquest dilluns que en les pròximes eleccions que es facin a Catalunya s'haurien de prohibir els programes electorals "que no s'ajustin a la legalitat", en referència explícita als dels partits independentistes. Segons Albiol, això no hauria d'implicar la il·legalització d'aquests partits:\n"La gent normal no entén que un partit es pugui presentar amb un programa dient que vols... que el teu programa és trencar el teu país."\n"No fa falta il·legalitzar partits polítics, el que sí que fa falta és no poder presentar-se amb projectes per trencar i separar Espanya en unes eleccions democràtiques. I vull insistir, el que estic dient no és tant estrany, el que estic dient és el que està passant a Alemanya, o el que passa, per exemple, a França, que a ningú se li acut, perquè no es permet, presentar-se amb un programa d'aquest tipus."\nAlbiol, però, no ha aclarit com es podria portar a terme aquesta proposta, s'ha limitat a dir que ni a ell ni al seu partit, no els sembla "presentable" ni "admissible" que un partit com ERC, per exemple, vagi a unes eleccions amb un programa que proposa independitzar Catalunya.\nFernández-Maíllo: "Hom pot sentir-se com vulgui"\nLes paraules d'Albiol han estat contestades aquest mateix dilluns pel coordinador general del seu partit a nivell espanyol, Fernando Martínez-Maíllo. Aquest ha afirmat que "el que es condemna, el que comporta resposta judicial i política són els fets:\n"A Espanya hom pot pensar lliurement, prendre partit per la independència en un estat democràtic com el nostre, afortunadament, se segueix mantenint."\nEl coordinador del PP ha considerat que aquestes paraules d'Albiol i també les de Pablo Casado de la setmana passada en el mateix sentit, són només "opinions personals".


Un home mata la dona i després es llança al buit pel balcó de casa a Reus - Regió7\nUn home mata la dona i després es llança al buit pel balcó de casa a Reus\nEls Mossos confirmen que el cos de la dona presentava signes de violència\nUn home va matar presumptament una dona ahir al migdia en un pis al carrer Argentera de Reus i després es va precipitar al buit, per la qual cosa va ser evacuat a l'Hospital Joan XXIII amb diverses ferides, van informar a Europa Press fonts policials. L'home va acabar morint al mateix hospital on va ser ingressat i on en un primer moment havia estat detingut.\nEl Mossos d'Esquadra van confirmar que la mort de la dona es va produir de forma violenta però que mantenien totes les línies d'investigació oberta, i també havien de determinar quina relació hi havia entre la dona i l'home i el que va passar.\nLa policia va acudir a l'indret dels fets després de ser avisats que un home s'havia precipitat per un balcó al carrer Argentera. Com a conseqüència de la caiguda l'home va quedar en estat crític i després va morir a l'hospital Joan XXIII de Tarragona, ha mort un cop hi ha arribat, segons fonts del centre.\nEls agents que han arribat al lloc dels fets, al número 14 del carrer Argentera, van pujar fins al pis d'on havia caigut l'home, un cinquè. Allà van trobar el cos de la dona, que ara es confirma que ha mort de manera violenta.\nDe moment, els Mossos no descarten cap hipòtesi per explicar els fets, tampoc la violència masclista. Va ser cap a tres quarts de set de la tarda quan es va ordenar l'aixecament del cadàver del domicili on va ser trobat. La policia científica ha continuat amb la tasca de trobar indicis que puguin explicar el que va passar.


Imprimeix Montesquiu - Dia Mundial dels ocells\nConverteix Montesquiu - Dia Mundial dels ocells a PDF\nOrganitzadors: Parc del castell de Montesquiu, GNO, GACO i Museu del Ter\nSortida guiada, anellament d’ocells, tallers i concurs d’identificació d’ocells, als jardins del castell de Montesquiu.\n09.30 h Sortida ornitològica guiada\n11.30 h Espectacle infantil L’ocell de colors de la companyia Sarandaca\n14.00 h Dinar popular: Amanida de pasta, pollastre amb bolets i postres. Pa, vi, aigua, graciosa i cafè. Preu:13 € adults i 5 € nens. Cal comprar el tiquet de dinar AQUÍ\nRequisits activitat: Activitats gratuïtes. No cal inscriure’s a les activitats.\nCategories: Cursos i tallers, Montesquiu, Biodiversitat, fauna, vertebrats, ocells,


Booking Hotel Barcelona | Millor preu garantit\nDescobreixi els millors preus i les ofertes més avantatjoses reservant la seva habitació directament a la secció d’ofertes de la Web Oficial de l’Hotel Turín. No trobarà millors condicions, preus o ofertes a les agencies de viatges o webs.\nTot i així, per a la seva tranquil•litat, si reserva a través d’aquesta web i, posteriorment, troba un preu millor per una altra via que li ofereixi el mateix que vostè ha reservat, contacti’ns, indiqui’ns on està publicada aquesta oferta millor i, després d’haver-ho comprovat, la igualarem!\nEsculli una de les nostres ofertes a través del motor de reserves.\nTrobi aquest preu millorat per un altre mitjà i asseguri’s de que es pot efectuar la reserva.\nEns ho haurà de demostrar abans de 24 hores, des del moment de la reserva amb nosaltres. Han de constar tots els detalls i condicions que igualen o milloren el preu que li oferim.\nSi és correcte, igualarem el preu.


Conveni entre ACSA i Caixa Rural – LA VEU D'ALGEMESÍ\nConveni entre ACSA i Caixa Rural\nHome/Actualitat/Conveni entre ACSA i Caixa Rural\nRepresentants d’ACSA i Caixa Rural. LVA\nLa Caixa Rural d´Algemesí i l’Associació de Comerços i Serveis d’Algemesí, amb l’objectiu de desenvolupar el comerç local, han signat la renovació del conveni de col·laboració el qual facilita als associats, productes de finançament i serveis de pagament personalitzats amb condicions avantatjoses.\nLa signatura del conveni consolida el llançament de la targeta de crèdit Visa Affinity CRA-ACSA-EMPAL, que va naixer en l’anterior conveni a l’abric de les tres entitats econòmiques de caràcter local. Aquest instrument de pagament no és només un signe d’identitat local, si no que a més és una eina de reforç per al começ associat en l’estragègia de les campanyes i promocions comercial que du a terme al llarg de l’any.\nEl conveni el van signar dijous passat la Presidenta de ACSA, Gemma Carrasco, la Tresorera de l’associació Mª Amparo Vendrell i el Director General de la Caixa Rural, Francisco Soler recolzat pel seu President José Vicente Torrent.\nTant la Caixa Rural com ACSA destaquen la importància d’aquest conveni, en el que es preten ajudar a dinamitzar el teixit comercial de la ciutat i la conscienciació de la importància de compra al comerç local.


"Neix Les Altres Herbes, un segell que publicarà 'traduccions de clàssics de culte al català'",\n> Passa al sector... > “Neix Les Altres Herbes, un segell que publicarà ‘traduccions de clàssics de culte al català'”, Ara Llegim\nArticle del Jordi Nopca publicat a l’Ara Llegim el 21 d’octubre de 2020. Fes clic per veure l’article original\nLa iniciativa conjunta de L’Altra i Males Herbes llançarà dues novetats cada any\nLes editorials Males Herbes i L’Altra Editorial engeguen aquest octubre una aventura conjunta en forma d’un nou segell, que han anomenat Les Altres Herbes. Hi publicaran llibres que podrien “encaixar” en els respectius catàlegs, centrats en clàssics moderns en altres llengües que han sigut poc traduïts o publicats al català, “per posar-los a la taula de novetats”. Per començar, han escollit Flors per a l’Algernon, de Daniel Keyes, amb traducció de Pep Verger, un d’aquests “clàssics” que ha venut més de sis milions d’exemplars però que a casa nostra és poc conegut “perquè es va publicar fa molts anys i com a títol juvenil a l’editorial Cruïlla”.\n“No venim a competir amb la precipitació de la novetat o la descoberta d’un autor, sinó a engrossir la llista de clàssics traduïts en la nostra llengua, i això no molesta mai”, diu Eugènia Broggi, de L’Altra. L’objectiu, afegeix Ricard Planas de Males Herbes, és “publicar obres com aquestes, de culte en molts països i que aquí volem que tinguin un espai, siguin ressenyades i a la taula de novetats”. Per a Ramon Mas, de la mateixa editorial, es tractava també de trencar les respectives rutines com a editors i “tornar-se a enamorar” de la seva feina. El propòsit, diuen, és publicar “un parell” de títols cada any d’aquests “autors incontestables”. I el següent ja està decidit: un recull de contes de Daphne du Maurier (autora de Rebecca i Els ocells). Arribarà durant la primera meitat del 2021.