El Santfeliuenc respira, el Prat triomfa i l’Europa decep | Esport Blanc i Blau\nEl Santfeliuenc respira, el Prat triomfa i l’Europa decep\nEl futbol català de Tercera ha tornat a viure una jornada amb clarors esplendoroses -l’ascens del Prat- però també decepcions sonades. El Prat feia bo el 3 a 1 de l’anada i aconseguia el segon ascens a Segona B de la seva història. L’Europa no va passar la prova del cotó i de nou la primera ronda ha va ser letal. El Vilafranca va complir amb nota i va resistir amb la porteria a zero durant setanta minuts a La Rosaleda. Al final, però, el filial malagueny va resoldre. El Gavà va ser l’altra notícia agradable de la jornada en imposar-se als asturians del Marino de Luanco per 3 a 2.\nEscac mac. El Prat va aconseguir l’ascens a Segona B després de superar l’Osasuna en una eliminatòria que als últims minuts es va tornar agònica arran del gol de Miguel Díaz (72′). Els pratencs es podrien haver avançat al primer temps i mig sentenciar però després de la represa els navarresos van controlar el joc i van aconseguir un gol que posava massa picant. Sortosament els potablava van resistir, Toni Texeira es va fer fort a la porteria i la segona B tornava a terres del Delta. Un ascens que salva al Santfeliuenc a Tercera i al Viladecans a Primera Catalana. Quatre-cents seguidors van acompanyar els blanquets a Tajonar.\nEl Prat ja viu la Segona B/ Foto: Salva Campos.\nVictòria molt apurada però victòria al capdavall del Gavà que segueix viu. Els gavanencs van rebre un ensurt de rigor quan els asturians es van avançar al minut 7. Cazorla de penal al minut 27 va restablir l’equilibri. Al minut 6 de la represa una rematada de Raíllo des de terra posava l’eliminatòria de color blau-grana. Però l’alegria va durar dos minuts quan el visitant Dani López va posar-hi un empat amenaçador. A remolc i més a amb el cor que amb el cap un cop de cap d’Àlex Plà al minut 81 va salvar la continuïtat del somni gavanenc. Més de 1.500 espectadors van acompanyar l’estrena dels de Juanma Pons a la Bòbila.\nEufòria a Gava/ Foto: Álex Gallardo.\nL’Europa, enèsima decepció\nI a la quarta tampoc. Ni el bon resultat de l’anada, ni el suport de prop de 3.000 seguidors, ni el matiner gol d’Álex Cano van servir per a canviar el destí. Els gaditans van capgirar l’eliminatòria amb gols d’Iván Bazán i Ñoño. Un gol de Montoro al minut 69 va revifar les il·lusions. Tanmateix al minut 84 un gol de Dani Martínez va ensorrar el Nou Sardenya i va acabar amb totes les esperances. Caldrà tornar a intentar-ho la propera temporada.\nL’Europa tampoc no va poder a la quarta promoció consecutiva/ Foto: Àngel Garreta, ceeuropa.cat.\nEl Vilafranca d’Iván Moreno es va acomiadar de la fase d’ascens amb el cap ben alt i a La Rosaleda amb la mirada atenta de 5.000 persones. Els quadribarrats van mantenir la porteria a zero durant 71 minuts, el temps que va necessitar Kuki Salazar per esberlar el somni penedesenc. Amb el marcador en contra el Vilafranca es va anar a l’atac i el malaguista Nesyri va sentenciar.\nUna imatge històrica per al futbol penedesenc/ Foto: Lluís Muntaner.\nEl Almagro CF, un desconegut a les promocions d’ascens, serà el rival gavanenc a la segona eliminatòria. Els gavanencs, que en principi tenien les estadístiques de cara per jugar la tornada a casa, finalment el caprici de les boletes ha fet que en l’únic duel possible entre segons la sort aparellés catalans i manxecs amb l’anada a La Bòbila i la tornada al Manuel Trujillo.\nL’Almagro, fundat l’any 1957, només ha jugat vuit vegades a Tercera Divisió i enguany debuta en una promoció. Segon al grup XVIII per darrera del Conquense, destaca per la seva facilitat golejadora amb la dupla Ureña/Chendo que ha fet una trentena de gols. A la primera eliminatòria l’equip que dirigeix Darío Martín es va imposar al filial de l’Atlético de Madrid per un global de 2 a 0.\nHoraris decidits tant a l’anada com a la tornada\nLa directiva gavanenca ha fixat l’horari d’anada el proper dissabte a les 18 hores, amb una política de preus populars i avantatges per als socis per tal d’omplir la Bòbila. El partit de tornada es jugarà al Manuel Trujillo el diumenge 12 de juny a les hores.\nL’Almagro, un desconegut a les promocions d’ascens a Segona B, serà el rival gavanenc a la segona ronda/ Foto: almagrocf.es\n« Un gran gest de l’AE Prat marca una permanència memorable El Santfeliuenc FC clou la temporada amb una gran collita al seu futbol base »


II Concurs de fotografía de natura – Kaos en la red\nII Concurs de fotografía de natura\nEl tema d’aquest concurs de fotografia és la natura. Entenem per natura els paisatges naturals o lleugerament transformats –paisatges rurals–, la fauna i la flora silvestres i la relació de l’home amb la natura.\nLa inscripció és gratuïta i oberta a tothom. Pot presentar fotografies a concurs qualsevol persona, aficionada o professional de la fotografia excepte els organitzadors del concurs i les persones que col·laboraran en les tasques que se’n derivin.\nEs fixen cinc categories de participació:\nPaisatge: imatges en les quals el més destacat sigui un paisatge natural o rural.\nFauna: fotografies en les quals el protagonista o protagonistes siguin animals.\nFlora i vegetació: imatges de plantes, tant d’individus o parts d’individus com de comunitats vegetals.\nMacrofotografia: fotografies de detalls d’elements naturals, ja siguin d’origen animal, vegetal o mineral\nL’home i la natura: imatges descriptives de l’acció de l’home sobre la natura, tant els impactes com les solucions.\nCada participant pot presentar un màxim de tres fotografies en total.S’admetran fotografies en color, en blanc i negre i virats. Cal presentar-les en paper i adherides sobre un suport blanc de 30x40cm. La mida màxima de la imatge serà, per tant, 30x40cm. Per inscriure’s a aquest concurs cal presentar cadascuna de les fotografies en un sobre tancat. A cada sobre s’hi ha d’incloure una de les tres butlletes d’inscripció que acompanyen aquestes bases i cal portar-les o enviar-les a la seu de l’ADENC. Al darrera de cada fotografia i a l’exterior de cada sobre cal anotar-hi el títol de la imatge, el pseudònim de l’autor i la categoria en què es presenta. Els organitzadors poden desqualificar qualsevol fotografia presentada si creuen que no s’adiu a la categoria a la qual participa.El termini de recepció de fotografies finalitza el dia 31 de març de 2004.L’organització vetllarà per la correcta conservació de les obres presentades. Tanmateix, no es fa responsable de qualsevol desperfecte que de manera involuntària puguin patir les fotografies.No s’acceptaran a concurs fotografies de pollets, nius ni cap imatge que pugui implicar patiment d’un animal. En el cas d’imatges d’animals en captivitat, caldrà fer esment d’aquesta circumstància.No s’admetran fotografies publicades o premiades en altres concursos. Tampoc s’acceptaran collages, muntatges, fotografies pintades ni manipulades digitalment que alterin les imatges més enllà del que es pot arribar a modificar mitjançant els processos de fotografia tradicional.L'organització tindrà el dret de reproducció de les fotografies premiades, que podran ser utilitzades lliurement i sense compensació econòmica, amb finalitats relacionades amb el concurs de fotografia de natura. Si s’utilitzessin amb altres finalitats, es pactarà una compensació econòmica. Sempre es farà constar el nom de l’autor. Una selecció de les còpies presentades quedarà en propietat de l'organització temporalment per tal d’exposar-les. El període de recollida de les obres no seleccionades a la seu de l'ADENC començarà l’1 de juny de 2004. A partir d’aquest moment, es guardaran per un període d’un any.Els participants que desitgin que els siguin retornades les fotografies per correu hauran de seguir les instruccions que es detallen a la butlleta d’inscripció.Es concediran els següents premis per categoria:\nPremi a la millor fotografia: 900 € i diploma\nPremi a la millor fotografia de paisatge: 400 € i diploma\nPremi a la millor fotografia de fauna: 400 € i diploma\nPremi a la millor fotografia de Flora i vegetació: 400 € i diploma\nPremi a la millor macrofotografia: 400 € i diploma\nPremi a la millor fotografia de l’home i la natura: 400 € i diploma\nPremi a la millor fotografia juvenil: lot de productes i diploma\nEntraran a la categoria juvenil tots els participants nascuts després del 31 de desembre de 1985, o sigui, que faran com a màxim 18 anys durant el 2004.Els premiats seran avisats per al lliurament dels premis amb temps suficient.El jurat estarà format per tres persones relacionades amb la fotografia i la natura, a més d’un representant de cadascuna de les entitats que organitzen aquest concurs, i estarà facultat per resoldre qualsevol qüestió no prevista en aquestes bases. La seva decisió serà inapel·lable i podrà declarar desert qualsevol premi.El veredicte del jurat serà entre el 26 i el 30 d’abril de 2004. L’entrega de premis coincidirà amb la inauguració de l’exposició, entre els dies 24 i 28 de maig de 2004. Les dates exactes i l’hora del lliurament de premis es publicaran a la pàgina Web de l’ADENC:\nhttp://www.adenc.org/La participació en aquest concurs suposa la total acceptació d’aquestes bases


20 esportistes d'Special Olympics Andorra participaran als Jocs M\n20 esportistes d'Special Olympics Andorra participaran als Jocs Mundials d'Abu Dhabi\nSpecial Olympics Andorra participarà als Jocs Mundials d'Abu Dhabi amb una delegació formada per 20 esportistes, que competiran en 6 modalitats. Ja han rebut la roba que lluïran a la cita.\nSón la imatge de la il·lusió. D'aquí a pocs dies viatjaran a Abu Dhabi per participar als Jocs Mundials Special Olympics i aquesta tarda han rebut la roba que lluïran a la cita en un acte que ha comptat amb la presència de la ministra d'Esports en funcions, Olga Gelabert.\nLa delegació d'Special Olympics Andorra estarà formada per 20 esportistes que competiran en 6 modalitats: bàsquet, bàdminton, atletisme, judo, natació i petanca.\nAbans de l'acte han passat pel programa 'Becaris' de Ràdio Nacional el president de l'entitat, Àlex Terés, i dos dels integrants de la delegació tricolor, Alberto Morales i Gerard Amat, que competiran en el torneig de bàsquet.\n"Són els mundials i et trobaràs rivals de tota mena. El que motiva és jugar contra la gent i aprendre'n", explica Alberto Morales. Gerard Amat insisteix que és important "participar i fer un bon equip". "Què millor que competir en aquest tipus de competicions on poden compartir tota la seva experiència i tot el seu esforç amb altres col·legues i companys d'altres països. I més enllà de l'esport, enriquir-se d'una manera personal", insisteix Àlex Terés, el president d'Special Olympics Andorra.\nEls Jocs se celebraran del 14 al 24 de març, amb 7.000 participants de 177 països. Special Olympics agraeix la implicació pública i privada que farà possible la participació andorrana i obre les portes a qualsevol patrocinador que s'hi vulgui afegir.\nImatges: Ruben Calvo i Anna Romagosa\nLocució: Jordi Lorente


▷ 10 propostes per viure el Nadal al Morell\n10 propostes per viure el Nadal al Morell\nMapping de Nadal a la façana de l’Ajuntament del Morell, la Festa de l’Oli, la tradicional visita del Patge Reial, de l’Home dels Nassos o del Parc de Nadal són alguns dels actes més destacats de la programació nadalenca del Morell. Aquest any també trobareu la primera Fira de Nadal del Morell.\nArribada del Patge Reial Aquest any el patge arribarà amb els cotxes i motos clàssiques del poble\nCap d'any i Ball de Gala\nRevetlla amb sopar de Cap d’any i Ball de Gala amb l’Orquestra Rosaleda fins les 2:30 de la matinada. A partir de les 3h i fins a les 5h: Ball de marxa amb Orquestra. Menú adult Aperitiu Especial de Final d’Any Entremès de marisc Xarrup de llimona Xai trossejat amb salsa de bolets o Rap a la marinera Postre de Cap D’any Pa, aigua, vi de la regió Cava Brut Cafè, whisky o xupitos Menú infantil Canelons Escalopa…


Llegir la premsa diària et proveeix d'una infinitat d'idees per escriure al bloc. Tot i això, has de prendre la precaució de no agafar-te les notícies massa a la valenta, perquè corres el risc d'acabar mig trastocada. Avui, concretament, he llegit diverses informacions que m'han deixat de pasta de moniato. En primer lloc, la despesa de la ja famosa "cúpula Barceló". He saltat de la cadira. No només pel conegut desviament de 500.000 €, teòricament destinats al desenvolupament, sinó perquè l'inefable Miguel Ángel Moratinos ha tingut l'ocurrència de comparar l'obra de l'artista mallorquí a la Cappella Sistina de Miquel Àngel. Home, Moratinos, s'agraeix l'eufòria però no cal que ens vengui la moto. La segona sorpresa l'he tingut en llegir una entrevista al director d'un centre mèdic, finançat amb fons públics, concebut i dedicat a atendre exclusivament a metges. El responsable ha argumentat les seves respostes però m'he quedat igualment indignada. L'estocada final l'he rebut en assabentar-me que un hospital públic de Madrid, ha publicat una guia d'educació sexual que diu, entre d'altres barbaritats, que la castedat és l'única via per protegir-se de la Sida, que rebre i donar plaer rebaixa l'ésser humà i que l'homosexualitat és una desviació patològica. A jutjar pel repàs a la premsa d'avui he de concloure que els nostres fons públics serveixen per subvencionar cúpules, centres mèdics elitistes i per editar guies d'educació sexual opusdeistes. Flipo en colors...\nUs enllaço amb les tres notícies, no sé si compartireu amb mi el desconcert:\n1.)Miguel Ángel Moratinos i "la cúpula Barceló"\n2.)Un centre mèdic exclusiu per a metges\n3.)Guia d'educació sexual del Paleolític inferior\nfons públics mitjans\nLa meva opinió sobre aquest 3 articles, tots 3, és que a vegades em sembla que no visc en un món real.\nPel tema de la cupula, em pregunto tant diners per una cosa així?? després la notícia que vindrà després serà la crisis que atrevessem... com potser que hi hagi una antítesis així! No em cansaré de dir que tot aquests polítics ens estan prenguent el pèl de mala manera!!!! I a més no d'una manera sencilla i desepercebuda sinó per tot el contrari.\nEl segon article, encara penso que és més exagerat! Com potser que si un metge té un problema se'n tingui d'enterar tot l'hospital en poc temps?? i el SECRET PROFESSIONAL on el deixen???I si tant secreta és aquesta clínica com potser que concedeixin entrevistes? qui vulgui sabrà on és de seguida!\nSuposo que és pel fet de treballar en ciències de la salt que veig els metges com persones de carns i ossos com totes, i per aquest fet no m'estranya gens que puguin tenir aquest tipus de problemes. Però cal remarcar que la majoria de gent que no treballa en ciències de la salut i no té cap metge aprop del nucli familiar el veuen com una figura divina. Això és el que els Drs no volen deixar de ser, per aquest motiu suposo que han aparegut aquest tipus de clínica.\nI referent a la tercera noticia no quedo massa sorpresa ja que d'ultradretans encara en podríem trobar com peixos en el mar per mala sort. Simplement només cal veure les campanyes del PP, quanta gent que hi ha a darrere del sr de la barba!!!\n19 de novembre de 2008, a les 21:28\nHola, Núria, gràcies per la teva aportació! Coincideixo amb la teva opinió. Crec que hi hauria d'haver un DEBAT A FONS sobre els fons públics d'aquest país. Si preguntem a la gent del carrer no crec que la prioritat sigui cap d'aquestes tres coses!\n20 de novembre de 2008, a les 16:25


El Barça reestructura l''staff'\nEl club vol fer canvis a l’estructura del futbol base després del fracàs del filial i Bakero seria un dels sacrificats || El secretari tècnic, Robert Fernández, també deixarà el club\n© La selecció argentina, amb Leo Messi al capdavant, prepara el Mundial a les instal·lacions del Barça.\nEl descens del Barcelona B a la Segona divisió B i el fet que no surten jugadors del planter capaços d’assentar-se al primer equip, ha portat la directiva del FC Barcelona a plantejar-se canvis a l’organigrama tècnic que s’ocupa de la base. És evident que hi ha un problema, perquè l’equip Juvenil ha guanyat la Champions i, tanmateix, el Barça B ha tornat a tirar aquesta temporada de jugadors fitxats. El club li hauria plantejat al mànager de futbol, Josep Segura, un canvi en l’estructura del futbol formatiu.\nLa idea és desfer l’actual separació que hi ha en el futbol formatiu entre els equips professionals, Barcelona B i Juvenil, que van a càrrec de José Mari Bakero i Guillermo Amor i les categories inferiors, que coordina Jordi Roura. L’home fort de la nova estructura seria Álex García, actual analista del primer equip i que ha tingut diferents responsabilitats al club. Bakero seria el principal damnificat i podria sortir. La resposta es coneixerà la setmana que ve.\nTambé té un peu i mig fora del club el secretari tècnic, Robert Fernández, que fa tres anys que és al càrrec i que, segons informen algunes fonts, deixaria el Barça el pròxim 1 de juliol. A poques setmanes que se li acabi el contracte, no té una oferta de renovació, encara que continua treballant al costat de Pep Segura.\nEl president, Josep Maria Bartomeu, voldria que Jordi Cruyff ocupés aquest càrrec, però no està per la feina. Si no arriba ningú, Segura guanyaria més poder.


ELS PROPIETARIS DE BÉNS D’INDIANA ES BENEFICIARAN DE LA LLEI DE LA 'PINTURA PORPRA' - A TOT ELS EUA\nEls propietaris de béns d’Indiana es beneficiaran de la llei de la 'pintura porpra'\nÉs oficial, Indiana s’afegeix a la llei de “Purple Paint”.\nLes autoritats van declarar que la nova llei entrarà en vigor aquest diumenge 1 de juliol, que permetrà als propietaris marcar un arbre o publicar dins de la seva propietat amb un marca porpra sobre ell. Aquesta línia permet saber que es troben en una zona 'sense violacions'.\nles figures d'acció de les noies d'or\nEs diu que aquesta política de pintura és més eficaç i facilita la protecció d’una propietat privada en lloc de posar cartells. Per què? A diferència dels rètols, la pintura no es pot enderrocar i es veu fàcilment. Aquestes línies han de tenir almenys tres a cinc peus d’alçada i vuit polzades de llarg i en línia vertical. Es diu que aquesta nova llei s’utilitza a prop de terrenys destinats a la caça, cosa que permet als propietaris evitar la substitució de senyals o pals de tanca que puguin ser destruïts pel clima o el vandalisme.\nSabeu què vol dir pintura morada en arbres o pals de tanca? http://www.livelovehunt.com/portfolio-view/the-purple-paint-law/ #PurplePaintLaw #NoTrespassing #KnowTheLaw #Safety #hunting #hiking #camping #floating #floattrip #biking #roadtrip #Missouri #atv #kayaking #pesca #melmel bolets #prepper #prepping #survival\nUna publicació compartida per Live Love Hunt® (@_livelovehunt_) el 16 de setembre de 2016 a les 10:54 am PDT\nJustin Schneider, director de relacions governamentals estatals de Indiana Farm Bureau, va parlar amb Indiana Notícies locals afirmant que era partidari de la llei a causa d'una experiència personal que va trobar,\n'Quan vivia a casa, de vegades, vèiem gent i sortíem i posàvem tots els nostres senyals de prohibició de passar per alt, i no podríeu passar el primer cap de setmana aquí tot el que fos fàcilment accessible ja s'havia arrencat els arbres.'\nllocs menys dolorosos per fer-se tatuatges\nUna publicació compartida per Elizabeth (@ _e333_) el 13 de setembre de 2015 a les 9:23 PDT\nEl governador Eric Holcomb va signar la nova llei el 21 de març, però el representant estatal Dave Wolkins, president del Comitè d'Afers Ambientals, va ser l'autor de la mesura. Wolkins va parlar de la seva decisió al Signatura cerimonial Statehouse afirmant,\n“Aquesta és una manera senzilla i eficaç perquè els propietaris de terrenys evitin els intrusos. També ajudarà a minimitzar la responsabilitat del propietari, evitarà la violació accidental i facilitarà la persecució dels infractors. Com que la pintura no es pot eliminar fàcilment, pot ser eficaç durant diversos anys '.\nWolkins va assegurar que els senyals d’introducció encara seran vàlids segons aquesta nova llei, però demana als residents que estiguin a l’aguait de les marques morades a la seva zona.\nLa llei es va originar el 1987 i actualment està vigent a Texas, Illinois, Missouri, Carolina del Nord, Maine, Florida, Idaho, Arkansas, Montana, Arizona i Kansas.\nLlegeix més: Què fer si veieu pintura porpra en publicacions i arbres de Texas\narbre de Nadal pre-il·luminat\nNeil Diamond, ja no em portes flors\nmillors productes per al cabell per a puntes dividides\nLa millor crema facial per a homes contra l'envelliment\non està filmat el jutge Judy


Grau en Disseny Digital i Multimèdia Madrid Universidad Nebrija | Emagister\nGrau en Disseny Digital i Multimèdia\nTens una vocació de treballar amb eines digitals i disseny? Ara la Universitat Nebrija afegeix a la seva oferta formativa aquest grau en Disseny Digital i Multimèdia, el qual, et donarà totes les eines per triomfar al món laboral.\nDurant el desenvolupament del programa aniràs guiat per un gran nombre de professors i docents professionals en actiu que et podran assessorar de primera mà de tot el que està succeint al món actual.\nEl centre compta amb unes excel·lents instal·lacions que et faran molt més fàcil el desenvolupament dels projectes. També compten amb un programa de pràctiques que t'ajudaran a estar connectat i motivat amb la realitat.\nEls alumnes de Disseny Digital i Multimèdia han de tenir interès per la tecnologia, la lectura, la comunicació, el disseny i l'art. Hauran de ser creatius i permeables al canvi amb una notable disposició a l'autoaprenentatge permanent, així com tenir desitjos de conrear les habilitats d'interacció amb les persones i d'emocionar i comunicar a través de solucions estètiques.\nDe la mateixa manera, han de ser curiosos i persistents, buscant exercitar la imaginació amb ganes de crear, experimentar i expressar-se. En definitiva, tindran intenció de fer realitat els interessos i solucionar les necessitats de comunicació de la societat a través del treball creatiu.\nRequisits: Aquest grau converteix als seus estudiants en dissenyadors, altament qualificats, en l'entorn digital dels sectors més demandats: el disseny gràfic tradicional, el disseny web, el disseny audiovisual i la creació de videojocs.\nExpressió gràfica: color i forma6\nPensament creatiu (Desing thinking)6\nHistòria del disseny visual6\nNoves tecnologies i societat de la informació6\nFotografia: composició i estètica6\nSeminari de competències professionals I anglès o espanyol6\nPropietat intel·lectual i protecció de dades6\nTractament i retoc digital en la imatge6\nCreació i disseny de personatges6\nRedacció i edició al mig digitals6\nEmpresa i emprenedoria en indústries culturals6\nModelatge i texturitzat 3D6\nLlenguatges de programació6\nSeminari de competències professionals II6\nEscenaris virtuals i robòtica6\nDissenyo web i usabilitat6\nStoryline i guió aplicat6\nDesenvolupament de l'Esperit Participatiu i Solidari6\nAnimació 2D i 3D6\nDesenvolupament de les capacitats en l'empresa18\nGuió transmedia i interactiu6\nArticulació de personatges (Rigging)6\nContinguts aplicats en realitat virtual6\nDisseny d'aplicacions web i mòbils6\nSeminari de competències professionals III6\nTaller de projectes6\nMúsica i so en projectes digitals6\nEl Diploma en English Professional Skills és la culminació d'un procés d'aprenentatge d'idiomes per treballar en anglès. Tots els estudiants de grau de la Universitat Nebrija adquireixen aquesta capacitat de treball en anglès abans de finalitzar els seus estudis. És una certificació acadèmica de la seva capacitat de treball en anglès en tots els contextos professionals habituals. Es correspon amb el nivell C1 del Marc Comú de referència europeu per a les llengües, la qual cosa es farà constar en l'expedient acadèmic de l'alumne i en el Suplement Europeu al Títol.\nGrau en Disseny Digital i Multimèdia Universidad Nebrija


elCastell: La biblioteca estrena màquina de retorn 24 hores, set dies per setmana\nLa biblioteca estrena màquina de retorn 24 hores, set dies per setmana\nAra pot retornar els llibres i el material audiovisual que ha tingut en préstec en qualsevol moment, gràcies a aquesta nova màquina que facilita la gestió dels préstecs a les persones usuàries\nEl febrer de 2017, la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado de Castelldefels va posar en marxa un nou sistema de préstec de documents, l'autopréstec, que des d'aleshores permet a les persones usuàries formalitzar autònomament (quan el centre és obert) el préstec i el retorn de llibres i material audiovisual mitjançant dos ordinadors instal·lats al vestíbul de l'equipament.\nGràcies a la tecnologia RFID (radiofreqüència), que identifica digitalment els materials de la biblioteca i els vincula al carnet de qui se'ls endu en préstec o els retorna, la gestió és més àgil, es redueix el temps d'espera, i es proporciona més autonomia i privacitat a l'usuari.\nAra, en una segona fase de desplegament del sistema, una màquina de grans dimensions, accessible des de l'exterior de l'edifici, gestiona el retorn d'aquests documents en tot moment, 24 hores, estigui oberta o tancada la biblioteca.\nEl mecanisme fa el tràmit del retorn i classifica cada document, que, mitjançant una cinta transportadora, és dipositat al seu espai corresponent d'entre els cinc existents, cosa que facilita la feina posterior d'endreçar-los a les lleixes.\nTambé cal assenyalar que l'apunt electrònic del retorn a la fitxa de l'usuari és instantani.\nAmb la nova màquina, que ha significat una inversió d'uns 60.000 euros, la biblioteca de Castelldefels ingressa al grup de les pioneres de la xarxa pública, ja que, fins al moment, només hi havia en funcionament sis dispositius com aquest.\n«Accés a la cultura universal i gratuït»\nEn paraules del regidor de Cultura, Jordi Maresma (ERC), amb aquest avenç «alliberem de tasques mecàniques un personal altament qualificat, com és el de la Biblioteca, per tal que puguin destinar més temps encara a activitats de valor afegit al servei dels usuaris».\nAlhora, «les inversions a la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado contribueixen a garantir l'accés universal i gratuït a la cultura», diu.\nEl regidor subratlla que el pressupost que l'Ajuntament dedica a la biblioteca «ha passat de 13.000 euros l'any a l'inici d'aquest mandat als 60.000 que hi destinarem l'any 2019».\nEl retorn es fa des de l'exterior de l'edifici\nLa paret de vidre de la màquina de retorn permet veure'n el funcionament des de l'interior


La Falla Caputxins d’Alzira ha presentat el seu llibret 2011 - elseisdoble.com\nLa Falla Caputxins d’Alzira ha presentat el seu llibret 2011\nDu per títol “Ofrena dels Caputxins”\nLa Falla Caputxins ha presentat el seu llibret per a 2011 al casal de la comissió. La publicació que participarà en el concurs de llibrets d’Alzira en format gran i en el de la Generalitat Valenciana per a la promoció i ús del Valencià, du com a títol "Ofrena dels Caputxins".\nL'acte contà amb la presencia de les Falleres Majors d'Alzira, Andrea Palau i Esther Casterá; el president de Junta Local Fallera, Vicent Muñoz; les Falleres Majors de la Falla, Deborah Salom Císcar i Deborah Blasco Salom; el president, Rafael Sifre Balaguer; el president infantil, Sergio Ferré Bañón i el Caputxí Major, Ricardo Zaragozá Ginés . Els parlaments van ser conduïts pels fallers Enrique Pellicer i Ana Masiá. Ana va fer un repàs per l’estructura fallera del llibre explicant quin era el seu contingut. Per altra banda, Enrique va explicar com s’havia estructurat el llibre en la part literària. Tots dos agraïren la participació dels col·laboradors, entre els que destaquen, en la part cultural, Consuelo Císcar, Miquel Navarro, Julio Tormo, Francis Montesinos, Josep Miquel Beltrán (Lluerna Teatre), Empar Claramunt, Karme G. Corberán (Teatre Buffo), Edu Borja (titellaire) i Aureliano J. Lairón. Com a particularitat, el llibre conta amb un homenatge al músic alzireny José Grau Benedito, conegut per la composició d’infinitat d’obres però, sobre tot, pels seus pasdobles, els quals han obtingut premis per tot arreu. Un d’ells és el preferit de la Falla Caputxins, ja que es va dedicar a la Fallera Major d'Alzira, Rosa Cándido, fallera d'aquesta comissió. En la contraportada del llibre es regala un CD amb tres pasdobles de Jose Grau interpretats per la Banda d'Alzira i cedits per la comissió amiga de Cam i Nou.\nEl tema culinari es fonamental per a esta comissió; en esta ocasió hi ha un treball sobre les nostres receptes, cosa que no pot faltar i que s’ha convertit en signe d'identitat dels Caputxins i del seu llibret als últims anys i que aquest ens delecta el paladar amb els típics plats combinats de restaurants tan coneguts de tots com “El Júcar” (després restaurant La Murta) de Pepe Aguilar; Cafeteria Vicente, regentada per Pedro Benedito i Antonio López, hui propietari del Restaurant Camí Vell i que allí continua el seu èxit amb una cuina d'avantguarda en l’actualitat dirigida pels seus dos fills Toni i Ivan, els quals han aconseguit diversos premis. Aquesta any han sigut reconeguts amb la Insígnia d’Or de la Ciutat per la seua trajectòria professional.\nAl receptari del llibret hi han combinacions per a tots els gustos i, de segur, que quasi tots haurem provat en alguna ocasió.\nLes paraules de salutació i agraïment del president Rafael Sifre Balaguer posaren punt i final a l’acte protocol·lari de la presentació del llibret.\nDesprés es va fer una xicoteta degustació a càrrec de Pastisseria Llopis, Casal Fester, Forn Neus, Tasca Camí Vell i postres Sinalci.\nPaco, propietari de la Pastisseria Llopis manifestà la seua alegria per poder col·laborar, ja que l’unix una relació molt especial amb Deborah i la comissió. Paco va preparar els seus típics eriçons i unes tires de pasta fullada. Eduardo, gerent del Casal Fester, es també una persona de la casa i com de costum es sentia content per poder participar en un acte com el que es va celebrar. El seu restaurant va preparar una paella de polp amb verdures fresques i uns mocadorets de brandada.\nPer altra banda, Antoni Lopez, del Restaurant Camí Vell, va dir que “estem molt implicats en esta falla i moralment ens deguem a ella; a més a més, hem tingut el plaer de col·laborar en la part culinària del llibre”. Camí Vell va preparar unes culleres de salpicó de clòtxina amb bromera d’aigua de mar i un altra cullera decorada de mero amb creïlla. Per acabar, Sinalci ens va oferir unes coques dolces d’atmela.\nL’acte va ser compartit per gran nombre de fallers, amics i col·laboradors de la Falla Caputxins.\n.-000017 .-000022 .-000003 .-000004 .-000023 .-000030 .-000050 .-000025\n: General, Fiestas\n: Fallas, Gastronomía


Efecte del grànul de Huaier per prevenir la recurrència després d’una resecció curativa de l’HCC (hepatocarcinoma): resultats d’un assaig clínic multicèntric i aleatoritzat | ASSCAT\nEfecte del grànul de Huaier per prevenir la recurrència després d’una resecció curativa de l’HCC (hepatocarcinoma): resultats d’un assaig clínic multicèntric i aleatoritzat\n12/11/2018 | Articles, Articles científics\nHi ha poca evidència científica que una teràpia adjuvant després de la resecció quirúrgica radical d’un hepatocarcinoma (HCC) eviti la recurrència del tumor i millori la supervivència sense recurrència (SSR) o millori la supervivència general (SG).\nEs presenta un estudi multicèntric, aleatoritzat, controlat en fase IV avaluant el benefici de l’administració del grànul de Huaier, per prevenir la recurrència després d’una resecció curativa d’HCC. El grànul de Huaier és un extracte aquós del fong Trametes robinophila Murr, el qual s’utilitza en la medicina tradicional xinesa per tractar tumors, i aquesta investigació té com a objectiu cobrir i analitzar una necessitat que de moment no té resposta.\nDisseny i resultats\nEs van reclutar un total de 1.044 pacients que van ser aleatoritzats en una proporció de 2:1 per rebre un tractament de Huaier o seguir com a control sense cap tractament addicional (actualment és el tractament habitual) amb controls durant un màxim de 96 setmanes. L’objectiu principal va ser conèixer el període de temps lliure de recurrència (TLR). Els objectius secundaris van ser la supervivència general i la proporció de casos amb recurrència extrahepàtica del tumor (metàstasi). Els grups de Huaier (n = 686) i els controls (n = 316) van tenir un TLR mitjà de 75,5 setmanes i 68,5 setmanes, respectivament. La diferència en la taxa del TLR entre Huaier i el grup control va ser del 62,39% i del 49,05% (IC del 95% 6 p = 0,0001); això va portar a una taxa de supervivència general en el grup de Huaier i control del 95,19% i del 91,46%, respectivament. L’aparició de metàstasi en el grup que va rebre Huaier i el grup control va ser del 8,60% i del 13,61%, respectivament (p = 0,0018).\nAquest és el primer estudi multicèntric a nivell nacional (Xina), amb 39 centres i 1.044 pacients, demostrant l’eficàcia del grànul de Huaier com a teràpia adjuvant per l’HCC operat. L’administració del grànul de Huaier va demostrar, després de la resecció hepàtica curativa, una prolongació significativa del TLR i es va demostrar una reducció en l’aparició de metàstasis extrahepàtiques.\nL’hepatocarcinoma (HCC) és un dels càncers més comuns i una causa de mort per malaltia maligna a tot el món. L’HCC en les seves etapes precoces es pot tractar amb teràpies curatives, com la cirurgia i l’ablació. No obstant, el pronòstic en general és dolent, amb una taxa de recurrència als 5 anys en torn al 70%, ja sigui per una recurrència local o per metàstasi a distància.\nS’ha demostrat que la recurrència precoç de l’HCC pot ser causada per un trombe tumoral no detectar que envaeix l’entrada o la sortida de l’arbre vascular hepàtic, mentre que la recurrència tardana es deu a l’aparició d’un segon tumor primari de novo. Els factors de risc associats amb la recurrència inclouen la mida del tumor, la invasió microvascular, la multifocalitat i l’absència de càpsula del tumor; altres factors a tenir en compte serien: la presència d’una malaltia subjacent en el fetge romanent, presència de virus de l’hepatitis, gravetat de la cirrosi i augment de l’alfa-fetoproteïna (AFP).\nEl sorafenib, inhibidor de la tirosina quinasa, va ser el primer fàrmac aprovat, el 2008, per l’Administració de Medicaments i Aliments dels Estats Units (FDA, en les seves sigles en anglès) per tractar l’HCC no ressecable. No obstant, la teràpia adjuvant amb sorafenib després de la resecció curativa no va demostrar millorar la supervivència en la fase III de l’assaig STORM. Recentment, un altre medicament oral, el regorafenib (inhibidor multiquinasa) ha demostrat que confereix un benefici de supervivència per a pacients amb HCC no ressecable en l’assaig de fase III RESORCE. Pel que es va aprovar com un tractament de segona línia per l’HCC avançat. Malgrat aquests avenços, encara no existeix una teràpia adjuvant efectiva per prevenir la recurrència precoç de l’HCC després d’una resecció quirúrgica potencialment curativa.\nLa medicina tradicional xinesa (MTX) té una llarga història en el tractament del càncer a la Xina i, fins a la data, les pautes de diagnòstic i teràpia en oncologia que utilitzen en la MTX es van generar amb estàndards internacionals, per ser consistents amb la pràctica clínica moderna. Poria robiniophila (Murrill) Ginns (abans anomenats Trametes robiniophila Murr) o Huaier és un fong de color sorra que creix en arbres de fusta dura. Ha estat àmpliament emprat en la medicina xinesa durant gairebé 1.600 anys.\nEl grànul de Huaier és el producte aquós de l’extracte de Huaier. És una MTX aprovada per l’Administració de Medicaments i Aliments de l’Estat de Xina (SFDA, en les seves sigles en anglès) per ser utilitzat sol o combinat amb altres medicaments en el tractament de la leucèmia, osteosarcoma, limfoma maligne, càncer de mama, càncer de pulmó, càncer de recte, càncer de fetge, càncer gàstric, càncer de colon i en l’adenocarcinoma pancreàtic.\nEls excipients del grànul de Huaier contenen sacarosa, dextrina i midó soluble amb una proporció de 2:2:1. Consistent amb les estructures químiques immunomoduladores aïllades d’altres fongs com la Basidiomycotina, el grànul de Huaier modula la immunitat innata a través de l’estimulació de l’alliberament de citoquines i la generació d’espècies reactives d’oxigen i NO. A més, exerceix respostes antitumoral a l’induir la detenció del cicle cel·lular en el punt de control G0/G1 i inhibeix l’angiogènesi tumoral.\nEstudis clínics anteriors han suggerit que els pacients amb HCC poden beneficiar-se de la teràpia post-operatòria amb grànuls de Huaier, però això encara no s’ha demostrat en un estudi de cohort gran i amb un període de seguiment el suficientment llarg. Per abordar aquest problema, es realitza el present estudi multicèntric, aleatoritzat i controlat, mitjançant un assaig clínic de fase IV per determinar l’efecte del grànul de Huaier com adjuvant post-operatori per prevenir la recurrència precoç del tumor.\nImportància d’aquest estudi\nQuè es sap ja sobre aquest tema?\nLa causa principal de mort després de la resecció quirúrgica radical de l’hepatocarcinoma (HCC) s’associa amb recurrència del tumor.\nLes pautes actuals no donen suport a cap teràpia adjuvant específica per l’HCC, però recomanen assajos més grans amb menor risc d’error sistemàtic.\nEl grànul de Huaier és un medicament xinès tradicional aprovat per l’Administració de Drogues i Aliments de Xina que s’usa sol o en combinació amb altres medicaments pel tractament de diversos tipus de càncer.\nQuins són els nous descobriments?\nEl present estudi és el primer estudi multicèntric a nivell nacional, amb 39 centres i 1.044 pacients, per demostrar l’efectivitat del grànul de Huaier com a teràpia adjuvant per l’HCC després de la resecció hepàtica curativa.\nAquest assaig clínic de fase IV va mostrar una prolongació significativa de la supervivència sense recurrència i una reducció de les taxes de metàstasis extrahepàtiques en el grup de Huaier.\nCom podria impactar en la pràctica clínica en el futur previsible?\nL’estudi proporciona evidència convincent de l’efecte del grànul de Huaier com adjuvant post-operatori sobre la recurrència d’HCC i la supervivència a llarg termini.\nReferència: Chen Q, et al. Gut 2018;67:2006–2016. doi:10.1136/gutjnl-2018-315983\nUna enquesta realitzada a Nova York mostra que la ...


Amb aquestes tauletes es modernitza la recollida de dades, solventant els problemes que hi podia haver fins ara\nEls usuaris de la targeta Punt Net podran fer els marcatges a través d'un modern sistema informàtic amb les tauletes dels operaris de la deixalleria Punt Net i la deixalleria mòbil\nEl servei de Neteja i Recollida de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú ha incorporat un nou sistema informàtic per tal de realitzar els marcatges amb la targeta Punt Net, tant a la deixalleria de la Ronda Europa com a la deixalleria mòbil que s'emplaça de manera rotativa a les diferents zones de Vilanova.\nEl nou sistema elimina l'antic, que consistia en passar la targeta per un rellotge, i el substitueix per un sistema modern mitjançant dispositius electrònics o tauletes. Així s'elimina el risc de perdre les dades, o que el sistema pateixi errades que puguin perdre els marcatges realitzats, un fet que afecta les bonificacions anuals de la taxa d'escombraries dels usuaris.\nEl sistema és més pràctic, i consisteix en facilitar el número de la tarja del Punt Net a l'operari de la deixalleria, el qual realitzarà el marcatge mitjançant aquest dispositiu. Aquest marcatge anirà directament al servidor de l'Ajuntament, que els usuaris registrats a la Carpeta Ciutadana podran consultar al moment. També es poden fer les consultes al mateix moment comprovant el dispositiu de l'operari o a l'oficina de VNG-Net a la plaça de Sant Antoni.\nCom a millora prevista en el futur, el sistema permetrà fer els marcatges simplement amb el DNI de l'usuari, però de moment es farà servir el mateix número de la targeta, tant per l'usuari particular com per als comerços que es bonifiquen la taxa industrial.


Beques de col·laboració per desenvolupar estudis i treballs en matèries del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada\nInici > Tipus d'estudi > Estudis de màster oficial > Beques de col·laboració per desenvolupar estudis i treballs en matèries del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada\nBeques de col·laboració tutoritzades per a estudis i treballs relacionats amb els diferents àmbits d'actuació del Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, i per dur a terme tasques d'assistència i suport a les activitats del Centre durant l'any 2017.\nConvocatòria de 15 beques en total, dividides en 5 modalitats: 8 de formació, 4 d'investigació, 1 d’arxiu i gestió administrativa, 1 de gestió econòmica i administrativa i 1 de biblioteconomia i documentació.\n8 beques de col·laboració en la formació en matèries pròpies del Centre.\n4 beques de col·laboració en tasques d’investigació en l’àmbit social i criminològic.\n1 beca de col·laboració en matèries d’arxiu i gestió administrativa.\n1 beca de col·laboració en matèries de gestió econòmica i administrativa.\n1 beca de col·laboració en biblioteconomia i documentació.\nCada beca té una dotació econòmica de 650 euros mensuals.\nBeques de formació: estudiants de les universitats catalanes que estiguin cursant els graus sempre que hagin superat un mínim de 120 crèdits, o que s'hagin llicenciat o graduat l'any de publicació de la convocatòria en psicologia de les organitzacions, pedagogia, sociologia, dret, criminologia o qualsevol altra que sigui d'interès per a l'organització. També podran sol·licitar la beca els estudiants de màster o postgrau dels àmbits de formació assenyalats anteriorment o que hagin acabat aquests estudis l’any de publicació de la convocatòria.\nBeques d’investigació en l’àmbit social i criminològic: estudiants de les universitats catalanes que estiguin cursant graus sempre que hagin superat un mínim de 120 crèdits, o que s'hagin llicenciat o graduat l'any de publicació de la convocatòria en psicologia de les organitzacions, pedagogia, sociologia, dret, criminologia o qualsevol altra que sigui d'interès per a l'organització. També podran sol·licitar la beca els estudiants de màster o postgrau dels àmbits de formació assenyalats anteriorment o que hagin acabat aquests estudis l’any de publicació de la convocatòria.\nBeca d’arxiu i gestió administrativa: estudiants de les universitats catalanes que estiguin cursant el grau d’informació i documentació, el grau superior d’arxivística i gestió de documents o algun màster o postgrau relacionat amb arxivística i gestió documental. També podran sol·licitar la beca els que hagin obtingut el grau, la diplomatura, la llicenciatura, el postgrau o el màster en alguna d’aquestes especialitats en l’any de la publicació de la convocatòria.\nBeca de gestió econòmica i administrativa: estudiants de les universitats catalanes que estiguin cursant graus sempre que hagin superat un mínim de 90 crèdits, o que s'hagin llicenciat o graduat l'any de la convocatòria en economia, ciències empresarials, ciències polítiques i de l'administració, dret, matemàtiques. També podran sol·licitar la beca els estudiants de cicles formatius superiors d’Administració o qualsevol altra que sigui d'interès per a l'organització. També hi tenen accés els estudiants de màster oficial dels àmbits de formació assenyalats anteriorment o que hagin acabat el grau o màster oficial l’any de la convocatòria.\nBeca de biblioteconomia i documentació: estudiants de les universitats catalanes que estiguin cursant el grau d’informació i documentació. També podran sol·licitar la beca els graduats, llicenciats i diplomats en alguna d’aquestes especialitats que hagin obtingut el grau, la diplomatura i/o llicenciatura en l’any de la publicació de la convocatòria. També hi tenen accés els estudiants de màster oficial dels àmbits de formació assenyalats anteriorment o que hagin acabat el grau o màster oficial l’any de la convocatòria.\nEl director del CEJFE resoldrà en el termini màxim de 60 dies naturals a comptar des de l’endemà de la finalització del termini de presentació de sol·licituds.\nDe febrer a desembre de 2017.\nConsulteu les bases i la convocatòria complerta de les beques de col·laboració al DOGC abans de fer la sol·licitud.\nAccediu al formulari de sol·licitud a la pàgina web Tràmits de la Generalitat de Catalunya.\nBases reguladores per a la concessió de les beques de col·laboració amb el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada\nTots els tràmits associats al procediment de sol·licitud de les beques s’han de realitzar per via telemàtica utilitzant la pàgina web Tràmits de la Generalitat de Catalunya.\nCada estudiant ha d’enviar la seva sol·licitud (cal descarregar-se-la a la web de Tràmits de la Generalitat de Catalunya) a la qual haurà d’adjuntar el seu currículum, la memòria (amb indicació dels motius pels que es sol·licita la beca), l’expedient acadèmic, un document acreditatiu de coneixement de la llengua catalana (obligatori el Nivell C, però si es té un superior, aportar-lo) i documents acreditatius de coneixement d’altres idiomes, si es tenen.\nUna vegada emplenada la sol·licitud (adjuntant tota la documentació requerida) s’ha d’enviar a través de la pàgina web Tràmits de la Generalitat de Catalunya, identificant-se mitjançant qualsevol dels sistemes de signatura electrònica admesos per la seu electrònica corporativa de la Generalitat de Catalunya.\nBeques de col·laboració amb el Centre d'Estudis Jurídics i Formació Especialitzada del Departament de Justícia


Tres alcoians, en l'elit del karate mundial - El Nostre Ciutat\nTres alcoians, en l’elit del karate mundial\nEn l'expedició espanyola que disputa el Mundial de katas\n12 setembre 2021 08:50\nBenja Francés, Rafa Arévalo i Sonia Bou, aquesta setmana abans de partir a la localitat suïssa de Kriens.\nEn la localitat suïssa de Kriens se celebra aquest cap de setmana el Mundial de karate kyokushinkai. Fins allí s’han desplaçat tres alcoians formant part de la representació espanyola que buscarà realitzar un paper destacat enfront de potències d’aquest art marcial com són Rússia, Anglaterra o Alemanya, la televisió pública del qual retransmet aquest esdeveniment.\nAquest campionat serà en la disciplina de kata o tècniques. Com a seleccionador figura el shihan alcoià Rafa Arévalo, que estarà acompanyat pels també alcoians, sensei Benja Francés i sempai Sonia Bou. Els tres repeteixen experiència després de la bona actuació de tots dos en l’Europeu de 2019, celebrat al nostre país, en el qual van aconseguir el segon i tercer lloc, respectivament.\nAqueix bon sabor de boca que van deixar tots dos en l’última competició internacional abans de l’aparició de la pandèmia ha sigut determinant per a repetir experiència i representar al nostre país en una competició internacional. “Des d’ací el meu agraïment tant a Rafa Arévalo com a José Babiloni, president de la Federació espanyola. Han sigut mesos molt durs en els quals hem hagut de superar diversos entrenaments de selecció”, ha explicat Benja Francés.\nTant per a Sonia Bou com per a Benja Francés serà el seu segon Mundial. Setmanes després de l’Europeu d’Espanya es va celebrar en la localitat holandesa de Pependal el Mundial de 2019. Allí Benja Francés va acabar disseté i Sonia Bou va caure eliminada en primera ronda. “Penjar-se un metall en un Mundial està molt car. Acabar entre els deu primers per a nosaltres seria un important èxit”, confessa l’alcoià.\nDesprés de dos anys sense competició oficial, el Mundial en terres suïsses serà el del retrobament i reunirà competidors dels cinc continents. Des d’Austràlia fins a Sud-amèrica amb potències com el Brasil o l’Uruguai, passant per Àsia i Àfrica amb la participació de Sud-àfrica i acabant per Europa, on Rússia, Anglaterra o Alemanya tenen als competidors de major nivell. A Rússia, sense anar més lluny, els campions es fotografien al costat del president Putin.\nPer a avaluar l’exercici de cada competidor hauran cinc jutges. En la primera ronda cada seleccionat haurà d’executar una sèrie d’exercicis obligatoris després d’un sorteig entre cinc katas.\nEn la segona i tercera ronda ja són voluntaris i és quan els millors especialistes d’aquests combats simulats entre un o diversos adversaris ofereixen el seu millor repertori per a sorprendre els jutges a la recerca de la màxima puntuació. “El secret està en el ‘kime’, que és com es coneix en el món del karate a la manera d’aplicar l’energia, la força i la potència. En les katas no tot és força, hi ha una part d’expressivitat, d’equilibri, de velocitat d’execució, equilibre i, sobretot, que allò que fas, s’entenga”.\nBenja Francés reconeix que fins a arribar a aquest punt han sigut moltes hores d’estudi. “Vam voler tornar arrere, començar de zero, i esmicolar cada moviment, cada exercici. Considerem que per a entendre millor el que anàvem a projectar calia començar des del principi. Per a això ens xopem de llibres anglesos i japonesos, els arribem a traduir enters. També vam veure molts vídeos. Hem fet un treball intens de base. Vam voler oblidar-nos de la força i centrar-nos en les posicions. Reconstruïm tota la tècnica. Hem dedicat molt de temps però ha valgut la pena. Han sigut tres mesos de tornar als orígens”, relata.\nAlcoialcoyBenja FrancésKarateKatasRafa ArévaloSonia Bou


ADHESIÓ AL PROTOCOL DE MADRID: CANADA | Consulpi\nADHESIÓ AL PROTOCOL DE MADRID: CANADA\n12 abr., 2019 / Actualitat\nEl 17 de març de 2019, el Govern del Canadà va dipositar davant l’OMPI el seu instrument d’adhesió al Protocol de Madrid.\nA l’incorporar-se al Sistema de Madrid per al registre internacional de marques, el Canadà va passar a ser el membre número 104 del Sistema de Madrid que ara abasta a 120 països. El Protocol entrarà en vigor per al Canadà tres mesos després de la data oficial d’adhesió.\nA partir del 17 de juny de 2019, els propietaris canadencs de marques podran començar a utilitzar el Sistema de Madrid per protegir les seves marques en els 120 territoris dels altres 103 membres del Sistema presentant una única sol·licitud internacional i abonant un sol conjunt de taxes.\nGràcies a un senzill procediment de designació, les empreses i els propietaris de marques estrangers que decideixin vendre els seus productes i serveis en el Canadà podran sol·licitar la protecció de les seves marques mitjançant el Sistema de Madrid.\nEl Sistema de Madrid és un component fonamental a l’hora de protegir les marques a escala internacional, ja que ofereix una solució còmoda i cost eficaç per als propietaris de marques de tot el món.\nCIRCULAR SOBRE EL BREXIT DEL GOVERN A ESPANYA\t8 abril 2019\nModificació de la Llei de Marques\t9 gener 2019\nEstudi: “El triangle de l’èxit empresarial: innovació, marca i exportacions”\t8 juliol 2017\nADHESIÓ AL PROTOCOL DE MADRID: CANADA\t12 abril 2019


Redacció Octubre 3, 2019 12:13 pm\nEl Barça ha anunciat aquest dijous que el pròxim dimecres 13 de novembre disputarà un amistós ben especial contra el Cartagena (a les 19.00 hores). El conjunt blaugrana visitarà l’Estadio Cartagonova amb l’objectiu de recaptar diners “per ajudar els damnificats per les recents riuades que han afectat aquella zona”, segons ha informat el club blaugrana mitjançant un comunicat.\nEntre el 12 i el 16 de setembre, la regió murciana va patir fortes pluges i posteriors inundacions que van acabar provocant afectacions a unes 30.000 persones assegurades i uns danys valorats entre els 170 i els 190 milions d’euros, segons una estimació del Consorci de Compensació d’Assegurances. Així, tots els beneficis que s’obtinguin de la venda d’entrades aniran destinats als perjudicats pel problema ambiental.\nSerà el setè partit del Barça contra el Cartagena, el tercer de caràcter amistós. Els altres dos es va disputar a l’estadi de Les Corts el 1931 i a Cartagena el 1965. El Cartagonova, per cert, és una rèplica del Miniestadi; inaugurat el 1988 i remodelat l’any 2000, és una còpia gairebé exacte de l’antiga casa del primer equip femení i el filial culer i el juvenils masculins, que ara disputen els seus partits al nou Estadi Johan Cruyff.\nL’Ajuntament de Barcelona dona permís al Barça per enderrocar el Miniestadi


Inici Arxivat 2019\n📢 La Intersindical-CSC es confirma com la primera força sindical a la Generalitat, després de la repetició de les eleccions sindicals als serveis territorials de Girona.\nConstruïm la República de la gent treballadora.\nSom la força emergent a les administracions púbiques!\nLamentablement us hem d'informar de la repetició de les eleccions sindicals del passat mes de març a la província de Girona. La Mesa Electoral es veu obligada a acatar un Laude Arbitral imposat per una demanda d'UGT .\nLes eleccions es repetiran el proper 23 d'octubre als mateixos punts de votació que a les passades eleccions.\nUs convidem a participar-hi i poder repetir els grans resultats de les passades eleccions, que van permetre a la Intersindical-CSC passar de 4 a 35 delegats i delegades a tot Catalunya, sent la primera força empatada amb IAC-CATAC. Aquests bons resultats no només aporten una gran força per la defensa del col·lectiu de bombers, també permeten poder seguir treballant amb pas ferm cap a la presència dels sindicats independentistes i de classe compromesos amb la defensa dels serveis públics catalans.\nLa Secció de Bombers, juntament amb tots els companys i companyes d'Intersindical-CSC hem obtingut 35 delegats a les eleccions sindicals del Personal Tècnic i Administratiu de la Generalitat que van tenir lloc ahir 6 de març, a les quals estaven convocades a votar 27.684 persones.\nOmple les teves dades per afiliar-te a la Intersindical-CSC (clic a la imatge)\nSi estàs afiliat/da a la Intersindical-CSC, t’assessorem gratuïtament sobre aquesta tramitació La Secció Segona de la Sala III, del Contenciós-Administratiu del Tribunal Suprem ha establert com a doctrina que “les prestacions públiques per maternitat percebudes de la Seguretat Social estan exemptes de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques”. D’aquesta manera, el Tribunal Suprem considera que la prestació per maternitat a càrrec de l’Institut Nacional de la Seguretat Social pot considerar-se com un dels… (més)\nLa Intersindical-CSC es confirma com la primera fo...


La cendra va ser arbre La República\nJoan Serra Sobrerroca 11/10/2012\nAquest títol és la traducció literal del d’una col·lecció de novel·les que agrupava l’obra de l’escriptor vallesà Ignasi Agustí. No és, ni més ni menys, que els cinc toms de la saga dels Rius començant per Mariona Rebull. L’he escollit perquè parla per si sol, perquè és un retrovisor de la vida social d’un temps i d’un país. També La febre d’or resultava prou escaient, però, massa ampul·lós.\nBé, al gra. Encara som molts els que recordem prou bé com es vivia els anys quaranta; és clar, en varem ser testimonis, jovenets això sí. Vida de pobresa i privacions, gairebé d’austeritat, treballar de sol a sol per quatre quartos que no arribaven ni pel pa de cada dia. Era una vida injusta, és cert, però fruit dels errors de la pròpia societat. De la societat empresarial, política, obrera, no se n’escapa ningú. Feu memòria, la bogada es feia al safareig públic o al riu, les noietes anaven a costura per aprendre a cosir, les mares i les àvies feien mitja, jerseis, mitjons i guants per a tota la família; els llençols s’apedaçaven, els jerseis vells s’escorrien i se’n feien de nous amb la mateixa llana i els menuts anaven a escola amb el cul de les calces apedaçat. Els vestit vells dels homes es descosien per peces, es rentaven i es guardaven per a fer pedaços. Quan una olla o un pot d’alumini es foradava pel desgast natural es tapava amb una gota d’estany, es posaven mitges soles i talons a les sabates i s’apariava tot allò que s’havia fet malbé. Tothom comprava a la menuda, la llet es venia a petricons, el cafè, el sucre, la sal, etc. a onces o a lliures; la carn i el peix a terces i per cuinar s’usava greix en lloc d’oli, sagí per a l’escudella, cansalada per a tall…\nAra les mestresses de casa compren altra vegada a les botiguetes del barri, les noies aprenen a cosir i a fer mitja i les sabates es tornen adobar. La mala fe d’alguns, la incapacitat d’altres, la manca de seny de molts i la nul·la voluntat d’estalviar de la majoria ens ha situat novament a la dècada dels quaranta del segle passat. Un cop més vaques magres fruit dels errors de la societat. I… sant tornem-hi que no ha estat res. ●


I si, en comptes de posar l’accent en el 25%, ens ocupem del 75%?\nUna alumna d’un institut metropolità prenent apunts en una classe de català, en una imatge d’arxiu. MANOLO GARCÍA\nEl Tribunal Suprem (TS) s’ha pronunciat darrerament en el sentit de no admetre el recurs interposat per la Generalitat contra la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), que l’any 2020, va establir una quota d’un mínim del 25% de classes en llengua castellana a l’escola, cosa que ha generat un terrabastall considerable en mitjans governamentals i educatius i, en general, en el món independentista.\nDe fet, hem de reconèixer que el revol causat obeeix més a motius de dirimir qui remena les cireres de veritat i, en definitiva, de deixar clar qui mana aquí, que no pas al fet que s’hagin de fer més o menys hores en castellà. No ens enganyem. Ja ho va dir Unamuno en el seu clarivident comentari adreçat als catalans quan, irònicament, va sentenciar “Levantinos, os pierde la estética”.\nI, efectivament, som capaços de posar el crit al cel perquè ens volen obligar a fer un 25% de les classes en castellà, però som incapaços de fer complir de manera seriosa el 75% que ens deixen fer en català. Ni les autoritats educatives, ni les famílies, ni els sindicats, ni cap associació de docents ni ningú en absolut ha mogut ni un sol dit durant les darreres dècades, en què molts professors de secundària i, potser en menor mesura, uns quants de primària feien servir la llengua castellana amb els seus alumnes en totes les ocasions en què els semblava més còmode fer-ho: en interaccions informals, als passadissos, al pati o en tutories individuals, en reunions amb pares o, fins i tot, a l’aula, menyspreant del tot la condició de llengua vehicular de l’educació que la llei atorga al català. Ara bé, com que, teòricament ─només teòricament─ la llengua vehicular de l’ensenyament era el català, ja ens sentíem prou satisfets. Efectivament, ens perd l’estètica, que ens fa oblidar la part pràctica de les coses. I així ens va...\nI ara ens sentim tant i tant ofesos perquè ens volen obligar oficialment a fer un 25% de les classes en castellà...! Voleu dir que si, per algun miracle del cel, s’aconseguís doblegar la voluntat de l’estat i sortejar aquest obstacle, que és una sentència del mateix TSJC ratificada pel TS, no pas poca cosa, un cop ens haguessin dit que vinga, va..., que no cal establir aquesta quota, no hi hauria professors que, un cop autoritzats a fer totes les classes en català, continuarien fent servir el castellà quan els donés la gana, sense que ningú els en digués res?\nSom capaços de posar el crit al cel perquè ens volen obligar a fer un 25% de les classes en castellà, però som incapaços de fer complir de manera seriosa el 75% que ens deixen fer en català\nCrec sincerament que, sense oblidar la importància, sobretot simbòlica, que té aquest 25%, ens hauríem de preocupar molt més pel 75% restant. Les nostres autoritats educatives, els nostres docents i la nostra societat l’han tingut completament oblidat i ha estat irresponsablement malbaratat per tants i tants docents que, al costat d’una bona pila dels que respectaven rigorosament el dret dels alumnes a aprendre el català, s’han passat per l’arc de triomf l’obligació que tenien de comunicar-se amb els seus alumnes en la llengua del país en totes les ocasions. Fins al punt que, segons les dades presentades ben recentment per la Generalitat, a 4t d’ESO, només un 46,8% dels docents s’adrecen als alumnes en català avui. On és el 75% de classes en català? On és la immersió lingüística aquesta que, segons qui s’ho mira, imposa de manera dictatorial la llengua pròpia del país?\nMentre Catalunya continuï pertanyent a l’estat espanyol, hem d’entendre que aquestes agressions continuaran i que, constantment, haurem d’estar defensant-nos-en. Perquè l’estat espanyol considera que el català és una anomalia, que és una andròmina que els fa nosa i que, paradoxalment, senten com una cosa aliena a Espanya. Un detall que voldrien arrancar d’arrel si poguessin. I qui tingui dos dits de front ha d’entendre que l’estat espanyol, amb aquest tarannà que gasta, no pot permetre que una part del seu territori ─sobretot si es tracta d’una part que ha fet coses com ara simular que intentava declarar la independència─ se’n surti de marcar diferències amb tot allò que tingui a veure amb la impossible uniformitat que els espanyols anhelen per a Espanya.\nAra bé, siguem pràctics: voleu dir que, mentre no siguem completament amos dels nostres destins com a poble, no faríem millor mirant d’acompanyar amb un zel extrem el 75% de classes en català que ningú ens discuteix en comptes de deixar-lo podrir-se llastimosament com hem fet els darrers anys, en què l’hem abandonat completament a mercè del que cada docent, unilateralment, ha estimat millor de fer?\nMentre no tinguem un estat propi, el castellà no pot ser privat de ser llengua vehicular de l’ensenyament, d’acord amb una sentència de l’Estatut que va establir aquesta doctrina. Per tant, abans de gastar les nostres energies a voler foradar una paret contra la qual probablement ens estavellarem, valdria més que, abans, ens centréssim a exigir suport de l’Estat o, com a mínim, no interferència quan es tracti de garantir, tal com estableixen l’Estatut i la Llei de Política Lingüística, que es prioritzi de manera efectiva, el català com a llengua de l’ensenyament. Perquè, tal com va la cosa, quan, exhausts, hipotèticament, haguéssim aconseguit que també el famós 25% es pogués fer en català i els docents continuessin fent-lo en la llengua que els fos més còmode, no ens quedarien forces per a exigir-los que actuessin en conseqüència.\nMentre la nostra dependència de l’estat sigui una realitat, a més, cal denunciar ─i això no es fa gaire sovint─ que el català mai ha sigut per a l’estat “objecte d’especial respecte i protecció”, tal com estableix la seva tan invocada Constitució. I que l’Estatut és una llei orgànica espanyola i que, com a tal, Espanya té l’obligació de complir-la i de fer-la complir rigorosament. I no només aquesta llei, sinó tots els mandats que no s’han declarat inconstitucionals i que s’incompleixen, com per exemple, que la llengua vehicular i prioritària de l’ensenyament ha de ser el català. Casado ha dit que cal aplicar un 155 educatiu a Catalunya. Doncs bé, si s’apliqués aquest 155, hauria de ser, per les raons contràries a les que ell addueix. Perquè si algun incompliment ha comès la Generalitat, ha estat, precisament, el de no vetllar rigorosament perquè la llengua prioritària de l’ensenyament sigui el català i perquè aquesta sigui la llengua en què es vehiculen els coneixements, tal com marca la llei.\nSi algun incompliment ha comès la Generalitat, ha estat el de no vetllar rigorosament perquè la llengua prioritària de l’ensenyament sigui el català\nCal recordar a l’estat que, si som espanyols per als deures també ho som per als drets i que la inacceptable asimetria amb què l’estat aplica les lleis és una conculcació en tota regla de la Constitució que tant diuen defensar. Si tenim una part, per petita que sigui, de menors de 40 anys que han passat per les escoles catalanes i, en canvi, no són capaços de fer servir el català al mateix nivell que el castellà, l’estat al qual paguem els nostres impostos hauria de vetllar per redreçar una anomalia davant la qual la Generalitat s’ha mostrat incapaç. I això, també cal reivindicar-ho.\nJa sé que és utòpic pensar que aquest estat pugui reclamar res a la Generalitat en favor del català, però és una visió de les coses que seria molt saludable que el nostre cervell colonitzat i ple de complexos col·lectius sabés assumir. Hi ha drets dels catalans ─i em refereixo a tots els ciutadans de Catalunya i no tan sols als que parlem català─ que no fa complir ningú. L’estat perquè hi va clarament a la contra i la Generalitat per una exasperant tebior de la qual resulta una manca d’eficàcia intolerable.\nI el mes fumut és que, com que sabem que l’estat ens va en contra, ens sembla inútil reclamar en aquest sentit. I, en comptes d’exigir l’actitud de defensa i preservació de les lleis que li pertoca, acceptem la situació amb una vergonyosa submissió, que és pròpia només de ciutadans que viuen sota una dictadura. És imprescindible que recordem que els impostos que paguem amb els nostres diners ens donen dret a exigir que les lleis es compleixin en la seva totalitat i que, per tant, si una autonomia es veu incapaç de fer-ho, en una democràcia, seria esperable que l’estat mirés d’esmenar la situació en comptes de quedar-se tan tranquil mirant-s’ho ben satisfet. I si no ho fa, és que aquest estat no ens convé. Seria molt sa que comencéssim a tenir aquesta consciència radicalment democràtica de la nostra relació amb l’estat, que, mentre siguem administrativament espanyols, té la indefugible obligació de garantir els nostres drets com ho fa amb els de qualsevol espanyol. I si això us sembla inabastable, com m’ho sembla a mi, vol dir que enteneu bona part de les raons per les quals una part tan important dels catalans som partidaris de la independència.\nPerò vol dir també que és aquí cap on hem d’apuntar quan fem les nostres reivindicacions. Només així, farem entendre que exigir que el 75% de les classes es faci, efectivament, inexcusablement i íntegrament en català és una reivindicació clarament moderada i diria, fins i tot, que feta a la baixa.\nDe portes endins, doncs, procurem, en primer lloc, complir i fer complir escrupolosament amb el 75% de les classes que avui encara podem fer en català i amb el fet que la llengua catalana ha de ser prioritària a l’ensenyament. I, quan això s’hagi aconseguit, si, al final, s’ha de fer un 25% de les classes en castellà, em semblarà una quota assumible mentre no puguem decidir completament en les nostres coses per la interferència d’un estat que intenta reiteradament i amb una insistència i un desvergonyiment intolerables anorrear una de les cultures mil·lenàries que conformen allò que, cínicament, anomena a l’article 3.3 de la seva Constitució “la riquesa de les diferents modalitats lingüístiques d’Espanya”; una Constitució que estableix, alhora, que aquesta riquesa “és un patrimoni cultural que serà objecte d’especial respecte i protecció” i tot plegat situa a l’alçada del frau més palmari tots aquells que tenen la barra d’anomenar-se a si mateixos constitucionalistes.


Joan Francès Estorch - Mostra d'Art Nou a la Rambla de Catalunya - Hänsel * i Gretel *\nJoan Francès Estorch – Mostra d’Art Nou a la Rambla de Catalunya\nAutor: hanseligretel - 26/02/2021\nFotografia cedida per l’Arxiu Fotogràfic de Barcelona\nFou l’estiu de 1974. Una noticiosa i atrevida iniciativa artística. La part baixa de la Rambla Catalunya. La més noble del moment. Comença el dia amb una vintena de carroceries de Seat 133 alterades de les formes més variades possible. Manipulades amb la més absoluta llibertat.\nEren un grup d’artistes del moment, anomenat MAN (Mostra d’Art Nou), en una acció provocativa que volia enderrocar les parets de les galeries per traure la intervenció artística al carrer.\nLa pintora Amèlia Riera, una de les conformants, li va comentar quina una portaven de cap a Jaume Pañella, un amic seu i, en aquell moment, director de producció de la Seat. Encantat amb la idea, després d’alguns permisos, la Seat va cedir la vintena de cotxes (sense vidres) i el taller de la fàbrica per tal que els artistes poguessin utilitzar totes aquelles eines que els fossin necessàries.\nL’Ajuntament va donar totes les facilitats i fou així com la Rambla Catalunya va començar el dia amb les intervencions d’Argimon, Arranz Bravo, Artigau, Bartolozzi, Bosch Cruañas, Carbó Bechtold, Cardona Torrandell, Claret, Sebastià Forné, Hernández Pijuan, Paredes,Pericot,RàfolsCasamada, Amèlia Riera, Gerard Sala, Tharrats, Valbuena, Evarist y Romà Vallès, i Vilacasas.\nCadascun d’ells va fer de la seva obra una aportació personal al conjunt. Jordi Pricot, però, hi va representar un detall que aludia el cotxe de la policia, raó per la que el Govern en va prohibir la internacionalització de la intervenció, que ja havia cridat l’atenció del Saló de l’Automòbil de París.\nPublished inARTICLES DE HÄNSEL* i GRETEL*ARTICLES DE TOTS ELS CICLES


El cicle del raïm: fem most! - L'Ortiga Cooperativa\nA la finca agroecològica de Can Monmany s’està provant de recuperar un petit tros del que fou una de les majors finques productives de vi del segle XIX a les rodalies de Barcelona. A més a més, Sant Cugat del Vallès té una història fortament marcada per les cooperatives i finques vitivinícoles.\nAquesta activitat es divideix en tres racons diferents de la finca de Can Monmany on es coneix de ben a prop la realitat i vida de pagès. Per una banda es revisa les fases del cicle del raïm i es posa en pràctica una d’elles: abonament de la vinya com a manteniment del cultiu i assegurar que aguanti bé l’època hivernal.\nPer una altra banda es descobreixen els canvis que ha experimentat l’entorn de la masia Can Monmany des del s. XIX fins a l’actualitat mitjançant una maqueta desmuntable. En l’altre racó s’experimenta el mètode tradicional de premsar diferents tipus de raïms per obtenir most i entendre el procés de transformació química del most per arribar a ser vi (fermentació).


Els bebès i el sol: cures essencials | Consumer\nEls bebès i el sol: cures essencials\nEl sol és beneficiós en situacions molt concretes, però la major part del temps cal protegir al bebè a l'ombra, fins i tot en els dies ennuvolats\nEls efectes perjudicials que tenen els rajos ultraviolats sobre la pell (envelliment cutani precoç i, en alguns casos, càncer) han portat al fet que es recomani evitar l’exposició al sol dels nounats i bebès menors de cinc mesos. La seva pell és especialment sensible.\nDit això, hi ha un matís: que no se’ls hagi de “posar al sol” no significa que “no els pugui ni tocar el sol un moment”, o fins i tot més prolongadamente en els mesos freds. Això sí, a l’estiu és millor no treure’ls de passeig entre les 10 del matí i les 3 de la tarda.\nInicialment es desaconsella l’ús de protectors solars en bebès menors de sis mesos, ja que existeix el risc que absorbeixin components nocius per a la seva salut a través de la pell o en xuclar-se les mans. No obstant això, es creu que poden utilitzar-se sense perill si s’apliquen solament en petites quantitats per protegir la cara i els peus. Per a ells, el “factor de protecció solar” (FPS) dels filtres ha de ser, almenys, de 20.\nEls filtres solars no han de substituir al protector més senzill i eficaç que hi ha. El bebè ha de protegir-se bàsicament amb la roba, usant teles fines de cotó que els cobreixin braços i cames en els mesos més calorosos i posant-los gorres amb visera o barrets d’ala, perquè el millor protector solar és l’ombra.\nL’única ombra que no protegeix és la dels núvols, doncs els rajos ultraviolats les travessen. En un dia ennuvolat, la pell d’un bebè pot cremar-se en amb prou feines 10 o 15 minuts.\nI què passa amb la producció de vitamines?\nEls rajos solars fan que la pell fabriqui vitamina D. El temps que un nen necessita estar exposat al sol per produir tota la que necessita és relativament escàs (de 5 a 30 minuts diaris, segons la roba que porti) i molts ho aconsegueixen en ser trets normalment de passeig.\nNo obstant això, bastants pediatres prefereixen receptar un suplement de vitamina D a tots els nens alimentats al pit. Les llets per a bebès ja porten tota la que requereixen, però la materna sembla com si comptés amb la col·laboració del sol i és alguna cosa deficitària en aquesta vitamina.\nbebès cures exposició protecció solar vitamines


Reflexions en veu alta d'un filòleg gai: de març 2012\nAdéu a Educació per a la Ciutadania!\nPoc més d'un mes ha tardat el nou ministre d'Educació, Cultura i Esports, José Ignacio Wert, a anunciar l'eliminació de l'assignatura d'Educació per a la Ciutadania i els Drets Humans (EpC) del currículum escolar, la qual, segons ell, havia creat una divisió seriosa en la societat i en el món educatiu. En el seu lloc n'hi haurà altra, Educació Cívica i Constitucional, que a parer del nou responsable en matèria educativa no tractarà qüestions controvertides i no inclourà cap adoctrinament ideològic. Dues primeres reflexions ràpides. Primera: per a Wert, ensenyar i aprendre a tolerar sembla que és sinònim d'adoctrinar. Segona: per què no elimina també Religió si l'Estat és aconfesional i aquesta assignatura sí que versa, de totes totes, sobre temes espinosos i moralitzadors?\nLa polèmica, però, no acaba ací. A l'hora de justificar les raons de la supressió de l'assignatura, el ministre, en una entrevista en la cadena SER el dia 1 de febrer, va citar literalment paràgrafs d'un suposat llibre de text d'EpC que, en la seua opinió, eren totalment adoctrinadors. Que fort! Però si els únics que adoctrinen en aquest país són els fonamentalistes de la Conferència Episcopal i els capitostos del PP! A més a més, les cites no eren d'un manual de l'assignatura, sinó d'un assaig de l'editorial Akal que, certament, conté una visió crítica de la matèria que va introduir l'any 2006 la ministra Mercedes Cabrera en el currículum de l'últim cicle de l'educació primària i de tota l'educació secundària obligatòria. Errada? Manipulació? Falsedat? No ho sé. L'únic que tinc clar és que és impropi d'un ministre mentir descaradament com ho ha fet Wert, ell que de segur sap fil per randa els manaments de la llei de déu, excepte, segons sembla, el vuité: «no diràs fals testimoni ni mentiràs». Impropi i poc seriós. Si l'educació dels nostres adolescents depén d'un senyor que és capaç d'inventar-se un fals manual per a justificar les seues idees tan sols un mes després del seu nomenament, em pregunte, amb preocupació, en quines mans hem deixat la instrucció d'aquelles i aquells que són el futur de la societat. Com un ministre d'Educació parla sense documentar-se de quins llibres de text s'usen en una disciplina? Ho trobe, senzillament, escandalós!\nNo m'ha sorprés gens ni mica, sincerament, la decisió del nou titular d'educació. De fet, el PP va mostrar sempre un rebuig sistemàtic a aquesta matèria i, fins i tot, el Govern valencià presidit per Camps va voler impartir-la en anglés amb la finalitat de desprestigiar-la. La dreta, amb el suport de l'Església catòlica, va promoure, reiteradament, campanyes d'objecció de consciència que van xocar amb les resolucions de diversos tribunals de justícia autonòmics i també del Tribunal Suprem que n'avalaren la legalitat. Veig clarament en l'eliminació de la que per a mi és una assignatura important una maniobra del nou govern conservador per tal d'acontentar els seus votants més radicals, la jerarquia catòlica i organitzacions com el Foro de la Familia. No en tinc cap dubte.\n¿On encabirà ara el senyor ministre l'ensenyament d'un aspecte tan important de la vida, sobretot per als adolescents entre 12 i 16 anys, com és la diversitat afectivosexual i familiar, la discriminació per orientació sexual i identitat de gènere? EpC podia tenir les seues mancances, no ho negaré, però és evident que també tenia un efecte positiu a l'hora de reduir l'assetjament per homofòbia, transfòbia o bifòbia entre els joves que estan, justament, descobrint-se i que, per això mateix, constitueixen un col·lectiu vulnerable. Eliminar aquesta assignatura és, a parer meu, tota una equivocació. Perquè el govern de Mariano Rajoy realment està perdent una oportunitat única i valuosa de treballar la discriminació, a l'aula, contra gais, lesbianes, bisexuals i transsexuals. Els joves LGTB necessiten protecció, no desemparament. No sap això el senyor Wert, ell que és sociòleg?\nLa nova assignatura s'anomenarà Educació Cívica i Constitucional. Cívica perquè ensenyaran als nens a creuar quan el semàfor del vianant està verd i a fer-ho pels passos zebra. Constitucional perquè tot allò que explicarà la mestra o el mestre, la professora o el professor s'adequarà a un text que va ser escrit, ni més ni menys, fa més de trenta-tres anys, però que, precisament per la distància temporal, convé recordar-ho, no conté cap al·lusió a l'orientació sexual ni a la identitat de gènere. Cap ni una. ¿Parlaran aleshores els nous manuals de Manuel Fraga Iribarne, ara que ha mort i estan de dol els seus companys de partit, que fins i tot la senyora d'Aznar, nova alcaldessa de Madrid, vol que un carrer de la capital porte el nom d'aquest ministre franquista? ¿Contaran els nous llibres de text que Fraga es va oposar l'any 1977 a la derogació de la coneguda llei sobre perillositat i rehabilitació social, que substituïa principalment la també famosa ley de vagos y maleantes que incloïa, per exemple, els homosexuals, els quals anaven a la presó perquè el règim els considerava persones invertides i depravades amb una orientació sexual errònia? Explicaran totes aquestes coses en Educació Cívica i Constitucional? Potser és que a partir d'ara tots els col·legis i instituts, sobretot els privats catòlics, ensenyaran que l'homosexualitat és natural i que els gais, les lesbianes, els i les bisexuals i els i les transsexuals tenen els mateixos drets que aquelles i aquells que no ho són. Potser. Però, perquè em quede clar, en quin títol o article de la Constitució de 1978 s'explica el dret al matrimoni homosexual que recull el Codi Civil de l'any 2005?\nEstem davant d'un retrocés històric sense precedents. Amb aquest nou govern anem cap arrere, com els crancs. Aquells avanços socials que hem aconseguit en els últims anys s'aguanten per un fil. No solament és l'eliminació d'EpC, són també les reformes que va anunciar el ministre de Justícia pocs dies abans: l'avortament durant les primeres setmanes tornarà a estar penalitzat, com abans de la reforma socialista; les menors d'edat que vulguen avortar hauran de tenir una autorització signada pels pares per a poder fer-ho. I molt tem que la llei de matrimoni entre persones del mateix sexe també corre perill, però no vull ara ser un mal averany. En conclusió, el PP i el seu braç ideològic nacionalcatòlic ens condueixen irremeiablement als temps de les cavernes. I qui no ho crega, temps al temps. Tenim, quasi obligatòriament, quatre anys per davant per a comprovar-ho.\nAmb el país com el tenim, amb les coses que cal solucionar urgentment i José Ignacio Wert no té altra cosa més important a fer que eliminar una assignatura del currículum (amb tota la polèmica, però, sobretot, amb tota la transcendència que la decisió comporta) i substituir-la per una de nova que, a falta de saber què proposarà la dreta que s'hi ensenye, estic quasi convençut que serà totalment asèptica i sense capacitat crítica. Més trellat és el que li falta al ministre i a tota la colla de carques que ens governen, que fan l'efecte que tan sols desitgen desmantellar ràpidament l'estat de benestar social que els seus predecessors van aconseguir. Jo els convidava un dia a assistir a una classe d'EpC i que vegen què s'hi ensenya i què hi aprenen els xavals. I, després, que valoren si suprimeixen o no l'assignatura. Però amb coneixement de causa i no des d'un luxós despatx del ministeri de torn o de la Moncloa.\nL'educació és la base de la llibertat i de la igualtat. Ho sabem bé totes les persones que ens dediquem a la docència. Educació per a la Ciutadana i els Drets Humans pretén, precisament, fer els nostres adolescents més lliures i més iguals. Una matèria que inculca uns valors exemplars com són la tolerància i el respecte a la diversitat, que ensenya que les societats poden i han de ser millors cada dia i que arracona la humiliació contra qui no és com nosaltres no hauria de desaparéixer del currículum escolar. Quina frivolitat la del ministre Wert, que no sap el dany que fa amb aquesta mesura! Quin mal que professa el govern de Rajoy amb tanta LGTBfòbia! Quin cinisme més gran! Quin despotisme més feroç! Quanta pobresa moral...\nInfogai, 183 (març/abril 2012)\nPublicado por Òscar en 4:04 Cap comentari:


El Museu de l’Horta Sud, amb el Dia de l’Orgull LGTBI | Periódic local L' Opinió de Torrent\nEsta trobada va oferir un debat i intercanvi d’experiències que va comptar amb la participació de Felipe Hurtado, especialista en psicologia clínica i sexologia; Vicent Bataller, sexòleg; Clara Martínez, assesora judicial de l'Observatori Valencià contra la LGTBIfòbia de la Comunitat Valenciana; Alfred Ribera, de Iguals de l'Horta Sud; i Lluna Sanz i Victoria Agud, activistes trans de Lambda\nEl Museu Comarcal de l'Horta Sud, es va sumar també a la celebració del dia de l’orgull LGTBI, així com ho van fer nombroses institucions de la comarca de l’Horta Sud. Així el Museu Comarcal ubicat va acollir i col.laborar amb diverses activitats. Primer, dimecres de vesprada, amb una taula redona sota el títol "Transformant la societat".\nEsta trobada va oferir un debat i intercanvi d’experiències que va comptar amb la participació de Felipe Hurtado, especialista en psicologia clínica i sexologia; Vicent Bataller, sexòleg; Clara Martínez, assesora judicial de l'Observatori Valencià contra la LGTBIfòbia de la Comunitat Valenciana; Alfred Ribera, de Iguals de l'Horta Sud; i Lluna Sanz i Victoria Agud, activistes trans de Lambda.\nLa programació a més continuava ahir, Día Internacional de l’Orgull LGTBI+, amb un mural de pintura. Joy S va ser l’encarregat de crear este mur, en favor de la diversitat, en el parc infantil del carrer Azorín de la capital de la comarca de l’Horta Sud. Així va estar tot un èxit, des de les 16h fins a les 18.30h, en una activitat ambientada per la música de Malabbabba (Dj).


India i Catalunya: DANSES DE L'ÍNDIA\nKATHAKALI, Kerala: és un estil de dansa de teatre clàssic de la zona de Kerala, al Sud de l’Índia. Els cantants narren llegendes de la mitologia hindú (provinents del Mahabharata, del Ramayana i del Bagavata Purana) que els ballarins/actors personifiquen en escena amb el complicat llenguatge ntra (passos de dansa), mudras (gestos amb les mans) i navarasya (expressions amb la cara). El kathakali es fa durant tota la nit a diversos festivals en els temples hindús.\nODISSI, Orissa: S’origina a l’estat d’Orissa, a l’est de l’Índia. Es distingeix particularment de les altres danses clàssiques de l’Índia per la importància que li dona al “tribhangi” (literalment 3 parts trencades) , el moviment independent del cap, el pit i la pelvis., i la postura bàsica coneguda com a “chauka”.\nKATHAK (Nord India): Té els seus orígens al nord de l’Índia, els ballarins són coneguts com Kathakars o “narradors d’històries”. Avui en dia té restes de danses rituals dels temples, des del segle XVI ha absorbit moltes característiques de la dansa persa de l’àsia central importada a l’època moghol. Hi ha 3 escoles principals de kathak o “gharana”: la de Jaipur, la de Lucknow i la de Varanasi.\nBHANGRA, Punjab: És una música i dansa originària del Punjab (nord de l’Índia i Pakistan). És una barreja de diferents balls antics de la regió que es va popularitzar quan els agricultors celebraven l’arribada de la primavera, on la collita de “bhang” li va donar el nom. Actualment està molt estesa pel món a través de fusions amb música electrònica


Acaben els treballs de neteja de la vegetació de la cinglera de Castellfollit de la Roca - Garrotxa Digital\nCastellfollit de la Roca - Publicat a les 14:28h\nComentaris tancats a Acaben els treballs de neteja de la vegetació de la cinglera de Castellfollit de la Roca\nEls treballs selectius de neteja del cingle de Castellfollit de la Roca ja han acabat. Tot i que encara queda una actuació pendent, la cinglera presenta ara una imatge amb molta menys vegetació. Ara, els geòlegs han de seguir investigant per planificar accions per desenvolupar el Pla Integral de Conservació del cingle, que contribueixin a estabilitzar la roca.\nAquesta és la imatge que ofereix ara la part frontal del cingle de Castellfollit de la Roca. S’ha tret molta vegetació de les parets verticals, tant de la banda del riu Fluvià com la del Turonell, que ha de permetre poder veure millor l’estat de les columnes basàltiques que aguanten el municipi. L’actuació ha durat menys dels quaranta dies laborals previstos, perquè el temps ha ajudat a la feina, i s’ha destinat una persona més en la brigada que ha retirat de forma selectiva les espècies que afectaven la roca. A més, durant els treballs s’ha pogut identificar punts concrets que necessiten una actuació immediata per evitar la degradació del cingle. Segons Toni Arimany, administrador de Solutioma -l’empresa encarregada de la neteja-, s’ha hagut de treballar amb precaució per no tirar noves pedres, i fins i tot han “descobert abocaments d’aigua no previstos”.\nEls treballs, però, no s’han acabat aquí: un cop retirada la vegetació, cal impedir el creixement de noves plantes que puguin envair el terreny recuperat. A més, els geòlegs ja estan investigant possibles accions per estabilitzar la roca. Queda “l’aplicació dels líquids fitosanitaris: quan comencin a brotar les plantes s’hi han de posar herbicides per tal que es vegin bé les fissures de la roca”.\nAra, cal que l’administració també compleixi la seva part: per tal d’amortitzar els treballs fets, cal avançar en la redacció del Pla Integral de Conservació de la Cinglera. L’alcalde de Castellfollit creu que “en els propers dies hi haurà una nova reunió per seguir treballant i avançant en la redacció del pla”.\nDes del municipi també s’insta al Departament de Territori i Sostenibilitat d’aportar els fons necessaris per avançar en l’aplicació del Pla Especial de Conservació. Aquesta actuació de neteja selectiva de la vegetació del cingle de Castellfollit ha tingut un cost aproximat de 60.000 euros, aportats per la Diputació de Girona.\nUn grup de pares protesta al ple d’Olot per la supressió d’una línia de P-3 a l’escola Malagrida el proper curs\nL’Espai Ideal acull l’acte de cloenda de la 13a edició del Projecte Rossinyol\nUna trentena de persones van assistir dissabte al matí a l'Espai Ideal d'Olot a l'acte de cloenda del Projecte Rossinyol. El pla consisteix en un programa que impulsa la Universitat de Girona amb el Servei de Joventut del Consell Comarcal de la Garrotxa. Es tracta…\nLa Grossa de Cap d’Any encara no ha arribat a Olot\nA diferència de les ciutats veïnes, la Grossa de Cap d'Any encara no ha arribat a Olot. Són molts els ciutadans que volen comprar butlletes però els és impossible perquè encara no es troba a la venda als establiments amb permís reglamentari, com…


Entrevistem Carlos Sarduy, l'estrella del jazz que viu a Formentera | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Cultura Entrevistem Carlos Sarduy, l’estrella del jazz que viu a Formentera\nEntrevistem Carlos Sarduy, l’estrella del jazz que viu a Formentera\nCarlos Sarduy va néixer a l’Havana (Cuba) i, a més de ser un trompetista i percussionista espectacular, també és pianista i compositor de fama internacional. Des de fa gairebé dos anys viu a Formentera. Fa uns dies ens va atendre des de París, on és de gira en aquests moments.\nArriba a l’escena musical europea l’any 2008, en la qual ha tocat amb grans artistes amb els quals s’ha convertit en un músic reconegut i valorat no sols en l’escena del jazz, sinó també en l’àmbit del flamenc, la música popular i la música moderna. És aclamat pel seu gran so i musicalitat i la seva increïble versatilitat artística.\nSarduy ha gravat més de 50 àlbums, molts d’ells per a segells discogràfics coneguts i ha col·laborat amb grans artistes com Chucho Valdés, Bebo Valdés, Steve Coleman, David Murray, Esperanza Spalding, Buika, Ainhoa Artieta, Maiza i Ojos de Brujo, entre altres.


Matança a Segòvia, la recerca del gihadista del GAL que va fer saltar alarmes\n18/12/2016 a les 11:29\nHavia expressat la seua intenció d’immolar-se en un autobús d’aquesta localitat turística\n© El gihadista Daniel Fernández Aceña, després de ser aturat|detingut per la Guàrdia Civil, dimarts passat.\n"Matança a Segòvia" va ser una de les últimes recerques que va fer a internet el gihadista del GAL Daniel Fernández Aceña, la qual cosa va fer saltar les alarmes dels investigadors, coneixedors ja llavors de les intencions que havia expressat d’immolar-se en un autobús en aquesta localitat turística.\nMesos abans, una testimoni l’havia denunciat per amenaçar-la de mort després de comunicar-li els seus plans terroristes. Ho va fer entregant-li una caixa a tall de regal amb dos cartutxos i en obrir-la li va dir que un seria per a ella si alertava dels seus plans.\nAquesta circumstància, unida que una de les seues últimes recerques a internet va ser "matança a Segòvia", va posar en alerta als investigadors de la Guàrdia Civil sobre la perillositat del mercenari i la imminència dels seus plans, han informat Efe fonts de la investigació.\nJuntament amb Fernández Aceña va ser també arrestat Tomás C., amb el que va compartir un temps habitatge i al qual li han estat intervinguts cartutxos similars, del calibre 22, segons les fonts consultades.\nPer això se segueix indagant en la possible col·laboració d’aquest en els plans terroristes del mercenari, si bé de moment només se li ha decretat la presó per tràfic de drogues, en ser-li intervingut gairebé quatre quilos de MDMA.\nLa persona que va rebre la caixa amb els dos cartutxos no va ser l’única amb la qual es relacionava que va poder escoltar els seus plans de cometre una acció terrorista.\nA l’agost, empleades de l’associació que aquest freqüentava a Segòvia, van ser també testimonis d’aquestes "clares intencions" d’immolar-se en un autobús en una zona turística de Segòvia, segons consta en l’ordre de presó dictada dijous per la jutgessa de la Audiencia Nacional Carmen Lamela.\nTant la jutgessa com la Guàrdia Civil creuen que Fernández Aceña podria estar planejant un atemptat a curt termini, tenint en compte aquestes amenaces expresses, les seues últimes recerques a internet i que en els últims mesos havia incrementat les mesures de seguretat en les seues comunicacions.\nAquestes sospites estarien reforçades per tot el material visual intervingut al seu habitatge a Segòvia i que acreditaria la seua adhesió a l’ideari terrorista gihadista -imatges i vídeos d’execucions i atemptats-, al que se sumeixin també abundants manuals relacionats amb la justificació del martiri, el paradís després de la mort o el camí cap a la vida eterna.\nEls investigadors tracten ara de determinar si l’exmembre del GAL ha mantingut contacte amb persones vinculades a grups terroristes en països en conflicte com Palestina, l’Afganistan, l’Iraq o Síria, a alguns dels quals va arribar fins i tot a viatjar.\nDe moment hi ha constància de converses telefòniques en les que al·ludeix que té amics i "excompanys" a Síria, a més que ha manifestat en nombroses ocasions la seua intenció d’immolar-se, "sense deixar clar si aquest fet l’efectués a terra espanyol o al contrari anés del seu país",precisa la jutgessa.\nAmb aquesta operació, duta a terme per la Prefectura d’Informació i el Grup d’Informació de la Comandància de Segòvia, la Guàrdia Civil té per tant el convenciment d’haver evitat un atemptat imminent en mans d’un perillós actor solitari, que ja havia expressat a més la seua voluntat de "no morir al llit".


Avís legal i política de privacitat – Hostel Piteus – Spa – Apartamentos de montaa\nAvís legal i política de privacitatTeresa2020-12-17T18:12:11+00:00\nAquesta pàgina web es propietat de Piteu, SL amb NIF núm B25293689 i domicili en Carretera Berga, s / n 25282 Sant Llorenç de Morunys (LLEIDA) i Inscrita al Registre Mercantil de la província de Lleida, al volum 150, foli 60, full L-2.774, inscripció 6ª.\nPer a qualsevol consulta o proposta, contacti’ns en l’e-mail: info@hostalpiteus.com\nL’accés a la nostra pàgina Web per part de l’USUARI és gratuït i està condicionat a la prèvia lectura i acceptació íntegra, expressa i sense reserves de les presents CONDICIONS GENERALS D’ÚS vigents en el moment de l’accés, que preguem llegeixi detingudament. L’USUARI al moment que utilitza el nostre portal, els seus continguts o serveis, accepta i se sotmet expressament a les condicions generals d’ús de la mateixa. Si l’usuari no estigués d’acord amb les presents condicions d’ús, s’haurà d’abstenir d’utilitzar aquest portal i operar per mitjà del mateix.\nTenint en compte la impossibilitat de control respecte a la informació, continguts i serveis que continguin altres pàgines web als quals es pugui accedir a través dels enllaços que la nostra pàgina web pugui posar a la seva disposició, li comuniquem que vam quedar eximits de qualsevol responsabilitat per els danys i perjudicis de tota classe que poguessin derivar per la utilització d’aquestes pàgines web alienes a la nostra empresa, per part de l’usuari.\nCom a conseqüència de la navegació a la web i de l’emplenament dels formularis del web, l’usuari accepta que les dades personals per ell facilitades o que es facilitin en el futur a través d’aquest servei, siguin objecte de tractament en fitxers de dades de caràcter personal de l’establiment, incloent la recopilació de dades d’accés i la utilització de cookies i funcions proporcionades per tercers.\nLes dades s’utilitzen per:\n• Permetre el funcionament del web\n• Registrar i atendre les sol·licituds realitzades pels usuaris a través dels formularis del web\n• La prestació i administració dels serveis de l’hotel, la tramitació de reserves i el cobrament\n• Finalitat: es tracten les dades necessàries per a la provisió dels serveis en línia, incloent el registre d’adreces IP, pàgines visitades i data d’accés, així com informació sobre el terminal de l’usuari. Les dades també es tracten per a fins de seguretat i de millora del web.\n• Legitimació: el tractament de les dades és necessari per a la provisió dels serveis en línia; consentiment, expressat a través de la utilització del web\n• Legitimació: consentiment expressat a l’utilitzar i enviar el formulari.\n• Destinataris i transferències: establiment i empreses involucrades en prestar els serveis sol·licitats\n• Legitimació: execució de l’contracte o prestació de servei.\n• Finalitat: conèixer la manera en que el web és buscada, accedida i utilitzada pel públic. Poden implicar la recopilació de dades de caràcter personal com ara l’adreça IP, la localització de la connexió, la informació sobre el programari o maquinari de navegació, etc.\n• Legitimació: consentiment, expressat a través de la utilització del web\n• Finalitat: incorporar funcions proporcionats per tercers, com mapes, analítiques, botons socials, giny de xat Zendesk, etc.\n• Destinataris i transferències: Les funcions de tercers estableixen una connexió directa entre el navegador del l’usuari i els dominis d’Internet dels tercers, permetent la descàrrega i execució de la funció, inclusivament des de pàgines fora de l’Espai Econòmic Europeu.\nAquest web integra funcions de Google Inc, com Google Analytics i Google Maps. A l’utilitzar aquest web l’usuari autoritza el tractament de les seves dades per Google conforme el que estableix la seva política de privacitat:\nL’usuari ha d’omplir els formularis amb dades veritables, exactes, completes i actuals. L’usuari no introduirà dades corresponents a una altra persona; es presumeix que les dades han estat facilitades pel titular dels mateixos. L’usuari serà l’únic responsable de qualsevol dany o perjudici, directe o indirecte que pogués ocasionar a qualsevol persona a causa de l’emplenament del formulari amb dades relatives a una altra persona.\nDerts d’accèsde, rectificació, supressió, oposició i altres\nEl titular de les dades té en tot moment el dret d’accedir, rectificar, i suprimir les dades que el concerneixen, així com oposar-se a el tractament de les seves dades, en els termes recollits en la legislació de protecció de dades. També té dret a sol·licitar: la portabilitat de les seves dades, la revocació de l’consentiment prestat, si s’escau i la limitació de l’tractament.\nEl sol·licitant ha d’incloure aquesta comunicació sol·licitud signada indicant l’actuació que se sol·licita i fotocòpia de l’DNI o passaport.\nEl titular de les dades també pot oposar-se a la recepció d’e-mails comercials, per a això n’hi haurà prou que ho sol·liciti mitjançant un correu electrònic enviat des de la direcció que vol donar de baixa i dirigit a l’establiment.\nAquest web té una de les tecnologies més segures pel que fa a la protecció de dades de la targeta de crèdit es refereix. Així mateix, compleix totes les normes internacionals que legislen la matèria. Tots els apartats on vam sol·licitar informació sensible utilitzen el protocol de comunicació SSL. Això vol dir que la informació que viatja a través d’Internet des del seu ordinador fins al nostre servidor ho fa codificada, fent-los indesxifrables a qualsevol persona aliena. Aquesta tecnologia assegura i garanteix, que les seves dades no podran ser interceptats, manipulats o suplantats, de cap manera. D’aquesta manera el pagament a través d’Internet és avui dia tan segur com la compra directa.\n¿Què significa SSL?\nEl SSL (Secure Socket Layer) és una tecnologia estàndard de seguretat a Internet. Aplica un sistema d’encriptació (codificació) que proporciona la màxima confidencialitat de les dades que ens transmeten. Així s’impedeix l’entrada il·lícita o intercepció en un sistema mentre les dades circulen per Internet. Per a més seguretat, aquestes dades s’emmagatzemen en un servidor segur protegit per un “tallafocs” en contínua vigilància.


La Cotorra de la Vall: Manifestació dissabte 29 d'abril per un finançament just\nManifestació dissabte 29 d'abril per un finançament just\nACPV convoca els valencians a manifestar-se el proper dissabte 29 d’abril per la vesprada, amb eixida a les 18 hores des de la plaça de Sant Agustí perquè exigim un finançament just.\nJa n’hi ha prou d’espoli fiscal, de patir una desviació dels nostres recursos que ens impedeix garantir uns serveis socials i unes infraestructures de qualitat, i construir un País Valencià modern, just, igualitari, que aposte per la llengua, per la cultura i per un model econòmic amb ocupació estable i de qualitat.\nLa manifestació vol fer-se ressò de la indignació de la societat valenciana davant la discriminació a què el Govern espanyol la sotmet amb els pressupostos Generals de l’Estat.\nLa manifestació estarà marcada per la reivindicació d’un finançament just de la Generalitat per part de l’Estat, les retallades, la corrupció, la defensa del sector públic, és a dir, l’actual desfeta d’Almansa.\nLa diada reivindica així mateix la reciprocitat de les televisions que emeten en la mateixa llengua i comptarà amb una festa per les nostres televisions al matí, una manifestació a la vesprada i un concert a la nit. L’objectiu és recuperar la ràdio i la televisió valencianes i del senyal de TV3, perquè cal posar fi a la censura imposada per l’anterior Govern del PP i cal garantir l’accés de la nostra llengua a tots els mitjans de comunicació de masses: ja fa massa anys que estem “sense senyal”.\nLa festa de les nostres televisions serà el dissabte 29 d’abril al matí al Jardí de Vivers de València, i participaran Dani Miquel, el Club Súper 3, i diferents personatges i cantants d’IB3 i de la ràdio i televisió valencianes. Hi comptarem també amb tallers de ràdio, cinema, màgia, pilota valenciana, muixeranga... i moltes més sorpreses.