Politiques de Innovació Tecnològica a les Illes Balears\nRecerca científica, Desenvolupament tecnològic i Innovació (R+D+I)\ndespres del primer any d'aplicació del Pla 2009-2012\nEl Govern de les Illes Balears, a traves de la Direcció General de Recerca, Desenvolupament Tecnològic i Innovació (DGRDi), des de el començament de l'actual legislatura, ha treballat per avançar en la construcció d'un Sistema de Ciència i Innovació mes eficaç i capaç de ser el motor del sector productiu de la Comunitat Autònoma. Tot plegat, amb l'objectiu últim d'aconseguir una economia més competitiva i mes productiva. Les circumstancies econòmiques han dificultat que aquesta aposta fos, en termes d'inversió, la que s'hagués volgut en un principi, però no obstat, s'ha aconseguit materialitzar i visualitzar aquest impuls racionalitzant recursos i seleccionant actuacions. S'ha mantingut o fins i tot incrementat, en aquestes actuacions seleccionades, la dotació pressupostaria en la mesura de les possibilitats i amb l'expectativa de que aquesta aposta se pugui ampliar en termes d'inversió lo abans possible a partir de l'estructura que s'ha aconseguit articular.\nAl inici de l'actual legislatura, els anys 2007 i 2008, se va completar el Pla de Ciència, tecnologia i Innovació de les Illes Balears 2005-2008, elaborat per l'anterior equip de govern, i la tasca principal de l'any 2008 va ser la elaboració del nou Pla de Ciència, tecnologia i Innovació de les Illes Balears 2009-2012 (PCTI 2009-2012) que va ser aprovat pel Consell de Govern el 20 de febrer de 2009.\nNo obstant, tant en el segon semestre de 2007 com el 2008, ja se iniciaren les modificacions necessàries per anar adaptant les politiques a lo que seria l'estratègia del nou Pla: la industria turística com eix de la innovació i la excel·lència científica com a principal referència , juntament amb un esforç particular per fomentar la transferència de coneixement al sector productiu i per mantenir les activitats de difusió de la cultura científica com tasques prioritàries. Referències complementaries del nou Pla son la captació de talent científic i empresarial, el foment de l'emprenedoria de base tecnològica, la innovació en el sector privat i l'estímul de la inversió privada en recerca científica i innovació.\nEn el PCTI 2009-2012 destaca la interrelació del sector productiu amb el coneixement científic, fonamentalment en el àmbit de la industria del turisme, encara que també en els del medi ambient i de la salut amb l'objectiu últim de millorar la competitivitat i productivitat del teixit productiu i a la fi el benestar social dels ciutadans. El Pla planteja també un clar objectiu de fer arribar la despesa en R+D+i (no confondre amb la inversió publica o pressupost de la CAIB ) a un 0,5% del PIB l'any 2012. En el inici de la legislatura aquest indicador referit a l'any 2005 se situava en el 0.29% i la darrera dada publicada en el 2009 i referida a 2008 ens situa en el 0.35%. L'element clau pel compliment d'aquest objectiu es la despesa privada i per això sa treballat en el seu estímul mitjançant, entre d'altres, l'articulació de projectes d'R+D+i empresarial. Per això la DGRDi esta treballant de manera particularment intensa en aquesta direcció.\nEn qualsevol cas, la tendència real del pressupost executat se mantén des de 2001 ascendent amb un increment promig d'uns 2 milions cada any. En 2010 tot indica que les disponibilitats pressupostaries reals per impulsar l'R+D+i seran limitades i caldrà voure al final de l'exercici quin serà el pressupost realment executat.\nNo obstant s'ha d'indicar que, per altre banda, el Sistema de les Illes Balears es subsidiari del Pla Nacional i del Programa Marc Europeu de Ciència i Innovació i a l'hora de valorar els recursos financers a disposició es necessari comptabilitzar aquestes externalitats que se materialitzen, sobre tot, a traves de convenis amb l'Estat o de convocatòries competitives nacionals i europees. Els convenis SOCIB i CIDTUR o els Convenis I3 i Ramon i Cajal amb el MICINN i els Fons FEDER regionals i Estatals a mes del Fons Social Europeu constitueixen aportacions importants al nostre sistema. En aquest context també hem de compatibilitzar les inversions sobre R+D+i derivades de la norma transitòria novena del estatut d'autonomia i altres inversions estatals que complementen el pressupost propi de la Comunitat Autònoma.\nEl Pla CTI 2009-2012 planteja una inversió publica en R+D+i, per totes les Conselleries, per aquest període de 4 anys de 326.509.618 Euros, allunyada dels 500 milions que se hagués volgut en un primer moment i, tenint en compta els comentaris precedents, fins i tot la inversió establerta pel propi Pla es poc probable que se pugui arribar a assolir.\nEl PCTI 2009-2012 s'articula en 5 eixos programàtics:\n Gestió del talent\n Recerca científica\n Transferència de coneixement\n Governança i capital social\nLa Direcció General de R+D+i esta estructurada en 3 Serveis, dos d'ells, el de Recerca i Desenvolupament tecnològic i el de transferència de coneixement s'encerreguen del desplegament de les actuacions previstes pel Pla mentre que el de Innovació centre la seva activitat en actuacions de caràcter estratègic orientades al sector productiu.\nEixos 1 i 2 del PCTI 2009-2012: Gestió del talent i Recerca científica\nEl eixos Gestió del talent (recursos humans) i Recerca (Infraestructures) son gestionats pel Servei de Recerca i Desenvolupament tecnològic.\nPel que fa a la Gestió del talent es actuacions son les següents:\nBeques predoctorals per realització de doctorats: Tenen una duració de 4 anys i des de el 2000 se'n convocaren 10 anuals els primers 5 anys i desprès s'augmentaren a 12 i a 15 durant 2 anys, per lo qual se mantén un nombre de unes 55-60 beques actives. L'any 2008 augmentaren a 16 i el 2009 s'han convocat altres 16 beques. El cost d'aquesta actuació es actualment de 1.286.437 euros pel 4 anys de les 16 beques que se convoquen.\nContractes postdoc. Contractació de doctors amb experiència. Es una iniciativa iniciada el 2009 amb 5 contractes per 2 anys i els cinc contractes tenen un cost pels 2 anys de 336.600 euros.\nContractes de Tècnics ajudants . La primera convocatòria de 20 contractes per 2 anys va ser el 2007 i la segona el 2008 per 21 contractes de 3 anys. De la primera convocatòria 3 contractes foren per empreses i de la convocatòria 2008 dels 21 contractes tan sols una empresa a rebut 1 tècnic. El cost de la primera convocatòria es de 408.000 euros i el de la darrera es de 953.520 euros.\nEn el context de la gestió del talent (recursos humans) cal contabilitzar dos convenis amb el MICINN :\nBeques Ramon y Cajal . Son beques de formació de personal investigador (FPI) i actualment hi ha 11 beques actives. L'objectiu es arribar a 20 beques.\nContractes I3 . Contractació de científics senior , es també un conveni amb el MICINN i en gran mesura provenen dels Ramon i Cajal. En els darrers anys s'han incorporat 2, 7 i 6 investigadors cada any i el 2010 encara no sabem quants se'n podran incorporar.\nEn el àmbit del reforçament de la base científica s'han mantingut les convocatòries de Accions Especials (Ajudes complementaries, realització de reunions, seminaris, viatges, equipament menor...), grups de recerca competitius i borses de viatge pels becaris. Així mateix se esta preparant una nova convocatòria de Grups de recerca competitius i emergents orientada a millorar la seva eficàcia. Actualment hi ha 39 grups de recerca competitius reconeguts que reben una subvenció total per un període de 3 anys de 1.056.000 euros a mes de 26 grups emergents que reben 776.018 euros. A traves de les convocatòries d'accions especials en la darrera de 2008-2009 s'han concedit, fins al final del primer semestre de 2009, 84 ajudes (21 de les quals son reunions) amb un cost de 649.073 euros. Pel que fa a les borses de viatge, operatives des de 2002, s'han convocat ajudes de entre 100.000 i 180.000 euros anuals i fins a 2006 se concediren entre 3 i 11 ajudes anuals amb un màxim anual de 30.000 euros.\nUna aposta destacada del PCTI 2009-2012 es la creació de l'Institut Balear de Recerca i Estudis Avançats (IBREA) . Una estructura lleugera en termes de personal i infraestructures, a imatge de la creada per la Generalitat de Catalunya i orientada a la contractació de investigadors mitjançant convocatòries anuals, contractes amb els investigadors seleccionats i convenis de col·laboració amb les institucions de recerca a les que se assignaria cada investigador. L'IBREA també podria assumir tasques de gestió de projectes externs, preparació, presentació i gestió de projectes propis i fins i tot finançament de projectes a traves de convocatòries pròpies. Però ara mateix amb les previsions de reducció de pressupost pel 2010 aquest es un projecte que no saben si podrem assolir. En qualsevol cas actualment se esta treballant en la definició de l'estructura i funcionament d'aquest institut.\nPel que fa a la Recerca científica (Infraestructures) les actuacions son les següents:\nEn lo que va de legislatura una de les accions mes destacades ha estat la signatura amb el MICINN del Conveni per crear el Consorci per la constitució del Sistema d'Observació Costaner de les Illes Balears – SOCIB mitjançant un Conveni que estableix una inversió de 36.316.342 euros fins a 2021 al 50% entre l'Estat i la CAIB.\nS'ha completat així mateix la construcció de les dues primeres Estacions de Recerca , la primera anomenada Jaume Ferrer en honor a l'oceanògraf maonès i que serà gestionada pel Centre Oceanogràfic de Balears del Instituto Español de Oceanografia amb qui s'ha signat un conveni de col·laboració, i la segona a Formentera. Pel que fa a la estació de Ca'n Marroig a Formentera esperam poder organitzar la seva utilització al llarg de 2010 a traves del Consell Insular de Formentera.\nCal destacar en relació en aquest Consorci que el seu precedent anomenat Unitat de Gestió Integrada de la Zona Costanera (UGIZC) basat en un conveni entre la DG RDI i el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) a través del seu institut a Balears IMEDEA, va servir, entre d'altres, de base perquè el Consell Econòmic i Social (CES) aproves un dictamen CES 7/2007 relatiu al sistema de indicadors per la gestió integrada de la zona costanera de les Illes Balears . Aquest dictamen ha estat adoptat pels Consells Insulars i el Govern de les Illes Balears que s'ha compromès a aprovar en el Parlament una proposició no de llei i la seva implementació a traves del Institut Balear de Estadística (IBESTAT).\nAquestes estacions han suposat una inversió inicial de envoltant d'1 milió euros amb un 50% de contribució de fons FEDER i que se incrementarà amb la dotació de personal i nou equipament i la seva ampliació en el cas de la de Menorca.\nEl juliol de 2009 s'ha inaugurat l'Edifici d'Instituts de recerca de la UIB que allotja principalment l' Institut Universitari d'Investigació en Ciències de la Salut (UNICS) i l' Institut de Física i Sistemes Complexos (IFISC) mixta de la UIB i el CSIC. Aquest edifici, que se va començar a construir el desembre de 2007 i que completa l'edifici de serveis científic i tècnics de la UIB , també s'ha finançat amb participació de fons FEDER i el seu cost fou de 4.5 milions d'euros.\nAixí mateix el 2010 s'iniciaran les obres del nou edifici de recerca situat al ParcBIT que te un pressupost de construcció de 17.200.000 Euros amb participació de fons FEDER, i en el que se situaran Instituts universitaris com son el IAC3 (Institut d'Aplicacions Computacionals amb Codi Comunitari) format pels grups competitius de Gravitació i Cosmologia, Astrofísica y Matemàtica Aplicada; el FAMyN ( Grup de Física Atòmica, Molecular i Nuclear) dedicat a la nanotecnología i la informació cuàntica, el transport d'electrons, l'espintrónica i l'estudi dels estats entrellaçats; el GIDET (Grup Interdisciplinar de Dret y Tecnologíes de la Informació) en el que treballen en col·laboració juristes i tècnics en àmbits com son la firma electrónica, els protocols criptogràfics i la propietat intelectual i protección de dades; el ACSIC (Grup d'Arquitectura i Comportaments de sistemes Informàtics i de Comunicacions) especialitzat en l'estudi del comportament de sistemes de ambient intel·ligent de servidors web i xarxes sensorials. També s'instal·laran en el nou edifici el Laboratori de sistemàtica humana de la UIB, un nou Institut de Investigacions Agroambientals i d'Economia de l'Aigua (INAGEA), mixta entre la UIB i el Instituto Nacional de Investigaciones Agrarias (INIA), grups de recerca del Instituto Español de Oceanografia (IEO) i equips del SOCIB i la seu a Balears del Instituto Geologico y Minero de España (IGME), a mes d'un mòdul per incubació de empreses biotecnològiques i serveis comuns a totes les institucions.\nAixí mateix se esta treballant per signar un conveni per construir en el ParcBIT, amb un cost aproximat de uns 8 milions de euros amb contribució de fons FEDER, un edifici de tecnologia agropecuària en el que treballaran, englobats un nou organisme únic, IBABSA, IRFAP i SEMILLA i del que també dependrà la estació de aqüicultura d'Andratx. També s'ha arribat a un acord amb el MICINN i Red.es per fer arribar a Balears la xarxa Irisnova que connecta, amb gran capacitat de transmissió de dades, les universitats i centres de recerca de tot Espanya i subsidiàriament de tot Europa. El cost en aquest cas es de uns 3 milions de euros. En el mateix context se signarà un altre conveni per finançar amb fons FEDER la remodelacio del vaixell oceanogràfic Francisco der Paula Navarro i un estabulari pel quiròfan experimental del Hospital Son Llàtzer.\nTambé se pretén anar regularitzant les subvencions tant a les institucions científiques de la comunitat autònoma com en aquelles altres institucions dedicades a la divulgació científica, a realització d'estudis i tasques diverses de caire tecnològic com son per exemple l'Observatori Astronòmic de Mallorca (OAM), el Jardí Botànic de Sóller o el Museu d'Història Natural de Soller. L'any 2009 s'ha signat un conveni amb l'OAM per la construcció del Full Dome a les instal·lacions de Costitx i la situació d'un tracker d'asteroides que se situarà a l'Estació Jaume Ferrer de Mao amb un cost total de 100.000 euros. En el futur esta previst concentrar aquestes actuacions en una convocatòria competitiva d'ajuts a totes aquestes institucions.\nAmb l'objectiu d'iniciar una línia d'actuació orientada a la rendibilització de la política d'esdeveniments com element potenciador del nostre sistema, la DGRDi també ha finançat amb 60.000 euros anuals durant 3 anys una sèrie de dos workshops internacionals cada any sobre Trends in Complex Systems organitzats per l'Institut de Fisica Interdiscipinar i Sistemes Complexos CSIC-UIB (IFISC) i la Fundació Max Plank d'Alemanya.\nEn relació al Institut Universitari de Ciencies de la Salut (IUNICS) s'han aconseguit avenços molt significatius tant en quant a la seva excel·lència investigadora com en l'augment i consolidació dels seus recursos materials i humans. Pel que fa al Centre Internacional de Medecina Respiratòria Avançada (CIMERA) fins ara no s'ha aconseguit involucrar a la UIB com s'hagues volgut i l'interes del CSIC per aquest Centre s'ha reduït. La seva continuïtat esta amenaçada, encara que en aquesta legislatura, a diferencia de la anterior, DGRDI no ha actuat com a referent del Govern pel CIMERA sinó que aquesta responsabilitat ha estat de la Conselleria de Salut i Consum.\nAixí mateix, s'ha signat un conveni per actuacions generals amb la UIB pel període 2009-2011 que inclou entre altres els doctorats de qualitat, biblioteca i dotació de PCs portàtils per un total de 551.000 euros.\nPer altre banda, en aquests 2 primers anys de legislatura també s'ha signat un conveni amb el MICINN per la creació del “Centro de Investigación y Desarrollo en Turismo” (CIDTUR) i s'ha constituït el patronat a parts iguals entre el MICINN per part de l'Estat i la Conselleria d'Innovació per la CAIB amb una aportació inicial de 300.000 euros el 2008 i 250.000 el 2009 per part de cada administració. Posteriorment s'ha ampliat el patronat donant entrada a la Secretaria de Estat de Turisme representada per SEGITTUR i a la Conselleria de Turisme representada per INESTUR. Així mateix s'ha constituït un Consell Consultiu del Patronat del que formen part empreses del sector hoteler (Barceló, Sol Melià i Iberostar), del transport (Air Berlin), intermediació (Orizonia), sector TIC (Sistemas de Gestión), Enginyeria (Sampol) i Financer (Sa Nostra), juntament amb la UIB i la Fundació COTEC. S'ha contractat al director i s'han incorporat 2 tècnics que han treballat en la elaboració del Pla Estratègic, que va ser presentat al patronat i aprovat el gener de 2010. Actualment s'està negociant la incorporació al Patronat en qualitat de patró de empreses del sector turístic de Balears i possiblement del Govern i empreses de la Comunitat Autònoma de les Illes Canàries.\nEn qualsevol cas el CIDTUR ha assumit la gestió dels projectes europeus Toureg, Ernest i Nurmedit. Toureg es un projecte que te com objectiu la constitució d'un internacional research-driven cluster en el sector del turisme i te el seu termini a juny de 2010. També ha assumit el projecte Ernest orientat a la gestió mediambiental dels destins turístics i el recentment conclòs Nurmedit per impulsar el desenvolupament d'un sistema policèntric transnacional de petits i mitjans nodus industrials i urbans, que treballin en col·laboració per estimular la diversificació y el desenvolupament del sector serveis avançats en turisme a la Mediterrània occidental. Una de les tasques mes importants del CIDTUR en el moment actual es la definició d'una Plataforma de Distribució (venda de places hoteleres i altres productes i serveis) pel Sector Turístic.\nEn el moment actual el CIDTUR esta treballant per desenvolupar i implantar una infraestructura/plataforma tecnològica que possibiliti a tots els participants en la cadena de valor del turisme oferir els seus productes i serveis a través de Internet de una forma òptima. Entre d'altres aquesta infraestructura contarà amb capacitats de concentració d'oferta turística al que podran acudir operadors de tot tipus. Aquesta plataforma tecnològica (PLDT – Plataforma Logística de Distribució Turística), una vegada implantada, permetrà transformar l'actual model de distribució de l'oferta hotelera i de productes turístics en general amb un nou model que introduirà avantatges competitives per l'oferta.\nEixos 3 i 4 del PCTI 2009-2012: Transferència de coneixement i Innovació\nEls eixos Transferència de coneixement i Innovació son gestionats pel Serveis de Transferència de coneixement i Innovació.\nAl llarg dels darrers 3 anys s'ha aconseguit redirigir el Parc Balear d'Innovació Tecnologica - Parc Bit cap a un vertader parc tecnològic i científic. Mostra d'això és que si des de 2002 fins a 2006 s'instal·laren 46 empreses des de juliol de 2007 ja son 114 les empreses instal·lades, passant de 1500 a 2.400 treballadors, en general amb alt grau de qualificació. S'ha creat un Centre Tecnològic de Microsoft especialitzat en turisme. Així mateix son diverses les empreses líders mundials que estan expressant el seu interès per crear centres tecnològics el ParcBIT.\nEl Govern Balear i el ParcBIT signaren el mes d'agost de 2009 un conveni amb el Consell Insular de Menorca, l'Ajuntament de Alaior i el Polígon Industrial de Alaior per tal de crear un Centre BIT Menorca que serà una extensió del ParcBIT en aquesta illa amb una inversió inicial de 5 milions d'euros.\nLa Fundació IBIT així mateix esta sotmesa a una reestructuració per tal de adaptar-la a les funcions que te encomanades, evitant actuacions que poguessin resultar en competència deslleial amb les empreses privades del sector TIC. Una de les actuacions mes significatives en aquest context es el conveni signat amb el clúster Turistec mitjançant el qual el seu departament de turisme, s'ha constituït un embrió de centre tecnològic pel turisme anomenat TurisLAB que ocuparà un espai molt necessari en el sistema balear de innovació en turisme que planteja el PCTI 2009-2012.\nTurisLAB és un laboratori de R+D+i que té per objectiu el desenvolupament de projectes TIC aplicats al sector turístic, per posar en valor en el àmbit de les empreses de tecnologia aplicada a l'àmbit turístic l'experiència i coneixements adquirits pel departament de Turisme de la Fundació IBIT al llarg de 10 anys d'existència. TirisLAB també pretén estimular la col·laboració amb grups de recerca de la UIB per traspassar els resultats de l'àmbit acadèmic al sector de les empreses.\nLa Política de Clusters de la DGRDI (programa Clusters del PCTI 2009-2012) pretén estimular la creació de Agrupacions de Empreses Innovadores (AEI) orientades a promoure l'R+D i la innovació tecnològica en diferents sectors productius.\nUn clúster d'empreses de base tecnològica, es una concentració d'empreses, institucions i altres agents, relacionats entre sí per un mercat o un producte, en una zona geogràfica definida i que te per fi conformar un pol de coneixement especialitzat capaç de dinamitzar la innovació a les empreses i generar avantatges competitives.\nEl clúster te mes raó de ser quan apunta a sectors clau de fort contingut tecnològic que mantenen un volum de negoci important de bens i serveis i en conseqüència poden actuar com fortament innovadors i tractors de la resta de l'activitat econòmica. A les Illes Balears es obvi dir que aquest sector clau es el del turisme, si be també cal afegir que es en els continguts tecnològics a on radica la vertadera potencialitat innovadora del sector i por això el gran clúster vertical del turisme Balears.t ha de cercar en el sectors tecnològics mes actius de la regió el seus complements horitzontals vertebradors.\nEn la practica, a les Illes Balears, se esta impulsant i finançant la constitució de associacions sense ànim de lucre de empreses de base tecnològica i la participació d'aquestes en convocatòries del MITyC per la elaboració de Plans Estratègics. En els clústers, a mes de les empreses, hi participen la administració i els organismes de recerca i tecnològics i la UIB. Aquestes associacions que tenen entitat jurídica pròpia, lògicament aproven uns estatuts a on s'especifica entre d'altres el regim de quotes dels associats o els indicadors que mesuraran l'activitat i l'assoliment d'objectius. En els casos en que aquests Plans son aprovats se signen convenis entre aquestes associacions/clústers i la DG RDi per ajudar al inici de la seva activitat i entre d'altres per la contractació d'un gerent, la constitució de grups de treball i l'articulació de projectes d'R+D+i. Fins ara s'han signat sis convenis de entre 50.000 i 100.000 euros per un any en el període 2009-2010 a mes de la facilitació d'un local al ParcBIT. Els convenis de 100.000 euros s'han signat amb Turistec (cluster del sector TIC Turisme) i el Clab (cluster del sector audiovisual), de 150.000 euros amb Balears.t (clúster de Innovació Tecnològica en Turisme) i de 50.000 euros amb els clústers IdiMar de Tecnologies Marines, Bioibal (biotecnologia) i amb Ibiza Music (sector de la musica a Eivissa). Si se compleixen els indicadors d'activitat establerts se pensa en renovar els convenis al llarg de 2010. Aquesta subvenció no ha de superar el 50% del pressupost anual de la associació i la resta ha de ser cobert per les quotes dels associats i altres ingressos que se puguin aconseguir. En tot cas l'objectiu a mig termini es que la subvenció pública no superi 1/3 del pressupost. La DGRDi serà membre de la associació en representació del Govern i segons un conveni de col·laboració que se signa amb la pròpia associació diferent al de finançament abans citat. En relació als indicadors que ha d'incorporar el Pla Estratègic, cal assenyalar que hauran d'incloure, entre d'altres, el volum de negoci de les empreses i el percentatge del PIB autonòmic que representa, la generació de llocs de feina i sobre tot llocs de feina qualificada com son tècnics, graduats, enginyers i doctors universitaris i la capacitat de captació de finançament competitiu per projectes d'R+D+i. Així mateix, cada indicador ha d'anar associat a un objectiu determinat i al període de temps que se planteja per assolir-lo.\nEl Clúster Turistec va ser reconegut com AEI l'any 2007 i es el mes antic de tots i, en gran mesura, el que marca el camí a seguir. El Clúster de Innovació Tecnològica en Turisme al igual que l'Ibiza Music Box foren reconeguts pel MITyC com AEIs a mitjans de 2009 i el seu Pla estratègic va ser qualificat d'excel·lent. Recentment s'ha constituït el Comitè de Direcció del Clúster de Innovació Tecnològica en Turisme i han estat anomenats el president i vicepresident que assumeixen les empreses Sol Melià y Barceló respectivament. També esta en fase preliminar de constitució un clúster de empreses agroalimentàries i mediambientals a Menorca.\nFins ara en torn a aquests 6 Clústers s'han mobilitzat quasi 250 empreses de base tecnològica de la nostre Comunitat Autònoma i se espera que encara siguin moltes mes les empreses que se puguin anar incorporant.\nLa DG R+D+i fa anualment una encomana de gestió al ParcBIT del voltant d'1 milió d'euros. L'any 2009 va ser de 1.350.000 i per 2010 serà de 878.000 euros. L'encomana es per desenvolupar a traves de la seva Unitat d'Innovació , creada l'any 2008, els programes del PCTI 2009-2012 Brokers del coneixement i Emprenedoria que inclou:\n Servies avançats per empreses de base tecnològica (BT)\n Els Projectes tractors i els Projectes palanca del ParcBIT\n Incubadora de empreses de base tecnològica\n Altres actuacions com son la Xarxa d'antenes o Acció BIT\nLes Convocatòries de projectes de R+D+i per empreses convocats el 2005, 2007 i 2008 oferiren incentius a empreses i entitats privades de les Illes Balears per dur a terme projectes i estimular la recerca a les PIMES en col·laboració amb centres d'R+D i tecnològics. Els projectes presentats, principalment se situen en àrees temàtiques com son el turisme, el medi ambient i les ciències de la salut.\nEls Serveis avançats i els projectes tractors i palanca han substituït les convocatòries de projectes de R+D+i per empreses. En realitat aquestes convocatòries consistien mes en una subvenció competitiva de un màxim de 100.000 euros per cada empresa que de vertaders projectes de I+D per empreses, lògicament amb significades excepcions.\nA la primera convocatòria de projectes de R+D+i per empreses 2005-2007 per un màxim d'1 milió d'euros se presentaren 26 projectes, 19 d'ells foren avaluats positivament i finalment foren 18 els finançats amb un total de 0.78 milions. A la segona 2007-2008 amb un import màxim de 1.45 milions se presentaren 24 projectes, 21 foren avaluats positivament i finalment 20 finançats amb un total de 1.3 milions. La tercera, convocada l'any 2008, se va convocar per una ajuda màxima de 2.7 milions i se presentaren 50 projectes dels que 25 foren avaluats positivament amb un finançament sol·licitat de 1,5 milions, 3 projectes han renunciat i la convocatòria esta pendent de tancament. Independentment de la demanda de recursos humans que son necessaris per la gestió des de la DGRDi d'aquests tipus de convocatòries, els resultats mostren que un percentatge significatiu de la seva dotació econòmica, o no es sol·licitada o es retornada per raons diverses, perdent-se per altres actuacions. A mes, l'índex de repetició d'empreses en aquestes convocatòries es del 33% a dues d'elles i del 13% a les tres, lo qual apunta també a que algunes empreses entengueren aquesta iniciativa mes com una subvenció que com una contribució a la seva I+D+i. A la fi, en alguns casos aquestes ajudes, en lloc de estimular, poden resultar dissuasòries per acudir a convocatòries competitives estatals o europees.\nEn qualsevol cas, cal indicar que en el 2010 esta prevista una convocatòria de projectes de R+D+i per empreses i grups de recerca dirigida a empreses biotecnològiques del area de la salut. La raó de voler mantenir aquesta convocatòria es el particular i complex model de creixement d'aquest tipus d'empreses que fa necessari un esquema d'ajuts molt particulars.\nServies avançats de consultoria en R+D+i per empreses de base tecnològica (BT) apunta al mateix objectiu que l'anterior convocatòria de projectes d'R+D+i per empreses i grups de recerca i utilitza part dels recursos destinats en anys anteriors a aquesta convocatòria per la contractació dels serveis avançats. Lo que se pretén es aconseguir que les empreses, juntament amb els grups de recerca, puguin acudir a les convocatòries del Estat com es el Pla Nacional de I+D+i o el Plan Avanza i a convocatòries internacionals del Programa Marc europeu o altres convocatòries europees com CIP o ENPI amb majors garanties de competitivitat i èxit i a la fi amb un retorn, en termes de captació de recursos econòmics, molt positiu. La primera licitació de serveis avançats 2008-2009 amb una dotació de 200.000 euros va ser adjudicada a la consultora Atos Origin. S'han presentat un total de 26 propostes de projecte, amb la participació de 40 empreses. D'elles, 7 varen ser liderades per empreses de les Illes Balears, amb un import total sol·licitat de 79.163.311 euros, 15.011.587 d'ells per empreses de la nostra comunitat autònoma.\nLa segona convocatòria 2009-2010 s'ha convocat en dos trams, un amb una dotació econòmica de 175.000 euros que ja fou adjudicada a CARSA consultoria, per projectes europeus i una segona de 175.000 euros per projectes d'àmbit estatal (Pla Nacional, Avanza,...). Com a resultats preliminars, ja s'han presentat 7 propostes de projectes amb un pressupost sol·licitat per a les empreses balears participants de més de 3 milions d'euros. (3.023.128 €).\nEls Projectes tractors i els Projectes palanca del ParcBIT apunten a la incorporació de les estratègies anomenades pull , centrades en impulsar projectes seleccionats que apunten opcions d'èxit, mes adaptades a la dimensió relativament reduïda del nostre sistema, en front de estratègies push dirigides al conjunt del sistema productiu i mes pròpies de sistemes consolidats i de major dimensió. Es tracte de iniciatives de R+D+i empresarial seleccionades per articular projectes d'Innovació finançats per les pròpies empreses amb la col·laboració de l'administració i de les entitats financeres. Projectes que preferentment se situïn en la cadena de valor del turisme i que puguin estimular l'R+D+i en el sector productiu de la nostra comunitat pel seu efecte exemplaritzant. En el cas dels Projectes tractors son projectes de 3 anys de duració i d'un cost màxim de 500.000 euros en el que l'administració contribueix amb 1/3 del seu cost, mentre que els projecte palanca del ParcBIT son projectes en els que hi participin empreses incubades o radicades en el Parc, son projectes d'un any de duració amb un cost màxim de 50.000 euros en els que l'administració també hi participa. En aquest cas els resultats del projecte s'han de visualitzar en el propi Parc. Actualment existeixen tres Projectes tractors i dos projectes palanca del Parc i la intenció es la de anar millorant el mecanisme de selecció utilitzat en aquests primers projectes.\nEl primer projecte tractor de la empresa Tecnologia Solar Concentradora (TSC) amb un grup de recerca de la UIB ha de desenvolupar un prototip de concentrador solar amb una experiència pilot d'utilització en un hotel de la Platja de Palma. El segon orientat al mercat turístic i liderat per la Fundació Ferrocaib te com objectiu la recuperació del patrimoni històric i tecnològic i la incorporació de elements tecnològics innovadors. Un tercer projecte que esta liderat per la empresa Sampol se situa en el àmbit del vehicles elèctrics. En quant en els projectes palanca, un es liderat per la empresa GPS Mediterraneo per dissenyar un sistema georeferenciat de distribució de serveis i productes, en aquest cas concret, de comanes de restauració en el Parc. El segon, de la empresa Llacunats dinàmics construeix i gestiona bases en el Parc per generar un banc de genètic de especies potencialment utilitzables en aqüicultura. El nou projecta palanca podria estar orientat a d'utilització de la TDT en el àmbit del turisme.\nEn aquest context, aquest any s'ha signat un conveni amb el CDTI per tal de impulsar i finançar projectes de R+D i de Innovació per empreses i grups de recerca i s'està treballant en el Pla de Treball annexa al conveni. En breu se signarà un nou conveni, també amb el CDTI, relatiu als fons Euroingenio per l'estímul de la participació en convocatòries europees. Juntament amb la FUEIB també se esta treballant en el programa del PCTI 2009-2012 mecanismes de finançament per tal de crear una societat de capital risc que, sempre en funció de les disponibilitats pressupostaries, se podria concretar al llarg de 2010.\nEn realitat, el recolzament a les empreses per la articulació de projectes de R+D+i no son proveïts solsamènt per la DGRDi a traves de la Unitat de Innovació del ParcBIT sinó que la Fundació IBIT, fins fa no molt a traves del seu departament de networking i actualment a traves de TurisLab, també ha presentat projectes a convocatòries. Així ho farà també el recentment creat CIDTUR. La Fueib també dedica esforços a la articulació de projectes i també ho fa alguna empresa de manera independent. La voluntat de la DGRDI seria poder assolir una coordinació efectiva de totes aquestes iniciatives i fins i tot poder dur a terme un seguiment i una mesura dels percentatges d'èxit. En aquest sentit la Fundació IBIT esta treballant en la creació d'una oficina que se dedicaria a aquestes tasques.\nLa incubadora de empreses de BT a passat de 6 empreses l'any 2006 a 52 empreses a l'actualitat, totes elles amb projecte empresarial valorat positivament pel comitè de acceptaci. D'aquestes empreses, a Mallorca 8 apunten a la biotecnologia i la energia, 5 a la consultoria, 15 a les TIC i 3 al sector audiovisual. Aquestes empreses han anat completant el seu pla de empresa. La Incubadora del ParcBIT els hi ofereix, a mes de bonificació per l'allotjament del projecte, una carta de serveis d'assessorament per la creació i consolidació de empreses i gestió empresarial i financera, seguiment i control dels projectes, assessorament per la finançament de la R+D+i de la empresa i ajuda per la tramitació de ajudes i sol·licituds de patents a mes de fomentar la difusió de la seva activitat i afavorir les sinergies entre les empreses i el seu entorn. Aquests serveis son oferts de forma directa o conveniant amb altres institucions, com es el cas del de finestreta única de CamerBIT amb la Cambra de Comerç.\nAquestes empreses ocupen actualment quasi 100 treballadors, el 2008 eren 42, i d'ells 10 son doctors i 34 llicenciats universitaris. Les estimacions de inversió i facturació indican que el 2008 va ser de 170.531 i 697.608 euros (1.164 a 2007) respectivament i en el primer semestre de 2009 son 122.534 1.592.023 euros respectivament. Aquestes empreses han presentat 21 projectes de R+D+i a convocatòries publiques. Així mateix ja hi ha 6 empreses que han superat el seu període d'incubació, 3 d'elles durant 2009 i s'han establer independentment en el Parc: se tracta de Europainnova, una consultora per empreses de base tecnològica, Mokuto Koncept, un laboratori de marketing per a empreses tecnològiques, Ibitec per a solucions d'e-lerning, Portbooker, que comercialitza un sistema de lloguer d'amarres online, Zairja, una consultora de serveis de formació online, i Nearshore, per a la programació de gadgets securitzats connectats a SAP.\nEls agents implicats en la innovació tant pel que fa als serveis d'assessorament per la creació de empreses de BT, l'articulació de projectes, la captació de finançament, la formació tecnològica i d'altres iniciatives relacionades constitueixen la Xarxa d'Antenes Tecnològiques de Balears (XAT). Actualment 19 agents participen en la Xarxa (CETEBAL, CBE, IFOC, INESCOP, CITTIB, IBIT, FUEIB, IDI, OSR, CAEB, PIMEB, ITEB, Cambres de Comerç, ParcBIT, Fueib, Joves Empresaris I LabPIME MENORCA) amb l'Unitat d'Innovació del ParcBIT actuant com nodo coordinador. La XAT pretén coordinar les iniciatives impulsades pels seus agents en temes d'innovació i evitar el solapament d'actuacions i l'impuls de actuacions necessàries i no cobertes per cap d'ells. En els seus inicis el 2006 la XAT va contar amb un finançament de constitució però que fins ara no s'havia renovat. El 2009 la DGRDi a convocat, a traves de la Unitat d'Innovació del ParcBIT, un concurs per l'elaboració d'un Pla Estratègic de la XAT amb una dotació de 30.000 euros que inclou diagnòstic, coordinació amb els objectius del PCTI 2009-2012 i un full de ruta. Aquest Pla que fou adjudicat a la assessora CARSA serà lliurat abans de l'estiu de 2010.\nLa Unitat d'innovació també te a cura la plana web AccioBIT que incorpora tota la informació referida a la R+D+i a la nostra Comunitat Autònoma.\nPar altre banda la DGRDi a mes d'una subvenció directe sense contrapartida que el 2009 ha estat de 350.000 euros i el 2010 serà de 240.000 euros, fa una transferència a la Fundació IBIT per du a terme actuacions concretes que en el 2009 ha estat de 700.000 euros i el 2010 serà de 600.000.\nEmmarcades en el projecte europeu Saitur (Suport Avançat a la Innovació Turística ) i en concret de la estratègia destins Intel·ligents de la DGRDi, s'ha procurat reforçar la imatge referent mundial del turisme de les Illes Balears i amb l'objectiu de donar respostes innovadores al fet que, cada dia més, els nostres clients contracten les seves vacances per Internet. La Fundació realitza diversos projectes centrats en el concepte de destí turístic capaç de gestionar tota la seva oferta i promoció de manera integrada i intel·ligent, oferint la personalització del producte turístic als clients finals en torn al conjunt de tot el cicle de viatge del turista. Son els projectes portal d'artistes turart.net que incorpora galeries d'art i centres culturals o el projecte PalmaCityBreak.\nEn el marc de Saitur també se desenvoluparen les aplicacions informàtiques Avanthotel i portalnautic, que una vegada completada la seva fase de desenvolupament i seguint la política marcada a l'actual legislatura, s'han transferit al sector privat, en concret a les Federacions hoteleres i a la Associació d'Empreses Nàutiques de Balears.\nTambé en el àmbit del turisme i a càrrec de Turislab cal citar el projecte Caval que es un Bus de interconnexió de aplicacions TIC de les solucions desenvolupades per turistec. La Fundació també col·labora molt activament en la realització del Seminari INTO de innovació en turisme i altres actuacions de la DGRDi relacionades.\nEn el àmbit de la salut, la Fundació amb col·laboració amb IBSalut du a terme el projecte MedFit de aplicació de les TIC a la rehabilitació cognitiva, a la rehabilitació física i a la comunicació mitjançant les TIC de professionals sanitaris.\nAixí mateix, la Fundació impulsa l'entrada de les noves tecnologies al sector primari de la nostra economia, mitjançant acords amb diverses Conselleries. L'objectiu és facilitar el control d'inventaris de les empreses agràries i pesqueres, i la possibilitat de venda directa al consumidor mitjançant Internet, contant amb una complicitat absoluta dels sectors empresarials implicats. Es tracta dels projectes, que conten amb finançament del Pla Avanza, Secovid de traçabilitat del vi i gestió de bodegues, Gestoli, traçabilitat de l'oli i lotjadigital de venda de peix per Internet.\nPer altre banda , la DG R +D+i fa anualment un contracte a la UIB , de 500.000 euros el 2009 i de 925.000 el 2010-2011, per desenvolupar el programa del PCTI 2009-2012 suport a la innovació empresarial que es gestionat per la Fundació Universitat Empresa (FUEIB) sota l'acrònim INNOILLES que inclou:\nEl Programa Promotors Tecnològics , forma i situa postgraduats a empreses de BT per tal de elaborar diagnòstics tecnològics i plans d'innovació. L'èxit d'aquest programa amb presencia a les quatre illes s'inicià el 2006 i apunta bàsicament a la Transferència de tecnologia i Emprenedoria universitària. L'any 2009 se va posar en marxa la quarta edició del projecte que dona continuïtat a aquesta iniciativa gestada l'any 2006. El programa, en el període 2009-2010, ofereix una formació teòrica i pràctica a 15 titulats universitaris, en gestió de la innovació empresarial, i la possibilitat de treballar en casos reals d'empreses de les illes preparant projectes de Recerca, Desenvolupament Tecnològic i Innovació tutoritzats per experts en aquest àmbit per a que posteriorment puguin ser finançats en convocatòries públiques d'R+D+I. La formació especialitzada en gestió de la innovació empresarial, la promoció de la tecnologia innovadora i nous coneixements en les empreses, la incorporació a les empreses de personal qualificat en R+D+I, la detecció i inici de projectes d'R+D+I empresarials per a la introducció o millora de productes, processos o serveis i l'assessorament en les vies de finançament més adequades per als projectes empresarials d'R+D+I son els objectius dels promotors.\nEl Programa de promotors tecnològics se estructura, bàsicament, en dues etapes. Una primera etapa formativa en la qual l'alumne rep els continguts teòrics, i una segona etapa en la qual els alumnes s'incorporen en les empreses per a posar en pràctica aquests continguts.\nEl programa a anat modificant-se any rera any sercant els millors resultats. En el període 2006-2007 foren 10 promotors tecnològics d'empresa situats a 10 empreses durant 4 mesos i se generaren projectes d'R+D+i amb un pressupost total de mes de 700.000 euros i 6 contractes de gestió de la R +D+i. El 2007-2008 foren 30 promotors tecnològics d'empresa a 25 empreses durant 5 mesos i 5 promotors de transferència de tecnologia a grups de recerca durant 7 mesos. Se generaren 22 diagnòstics tecnològics i 102 propostes d'innovació. Els projectes d'R+D+i finançats varen ser 25 i el pressupost total de mes de 3,3 milions d'euros i se generaren 8 contractes de gestió de la R +D+i. El 2008-2009 hi va haver 23 promotors, 14 tecnològics a empreses, 6 promotors de transferència a grups de recerca i 3 gestors durant 5 mesos. Se generaren 14 diagnòstics tecnològics i 36 propostes d'innovació i projectes d'R+D+i amb 6,9 milions d'euros de pressupost en projectes i 13 contractes gestió de la R +D+i.\nEl 2009 el IV programa ha reduït el nombre de promotors amb la finalitat de donar una major consistència a la duració de l'estada dels promotors en les empreses, aquest canvi cerca donar un millor seguiment als projectes d'R+D+I de les empreses per tal d'assolir l'objectiu final que és el finançament de les idees innovadores sorgides al si del teixit empresarial balear.\nEl programa RESET ofereix premis a les empreses de base tecnològica, serveis als grups de recerca per la creació de spinoffs universitàries o articular projectes de R+D+i. Aquestes son les actuacions mes destacades del programa que també inclou altres actuacions com son la transferència des de la UIB de tecnologia i la creació de empreses de base tecnològica (BT), La mobilització de projectes d'R+D+i entre grups de recerca de la UIB i les empreses, la vigilància tecnològica i el foment de la gestió de la innovació\nFora del contracte, la Fueib també ha treballat activament per la constitució d'una societat de capital risc a las Illes Balears coordinant un grup de treball que ha estudiat diferentes opcions d'actuació.\nEix 5 del PCTI 2009-2012: Governança i capital social\nAquest eix inclou la Fira de la Ciència amb un pressupost d'uns 650.000 euros anuals amb un èxit molt rellevant en quant a assistència de públic i participació de expositors i la Setmana de la Ciència amb un pressupost de 150.000 euros anuals. A mes, l'any 2009 , se va convocar una convocatòria especial amb motiu de l'any Darwin de 50,000 euros. Aquestes actuacions conten amb un finançament del 50% per part de l'Estat a traves de la FECyT. Fins a 2008 la Fira se celebrava a Mallorca i alternativament a una illa menor cada any. A partir de 2009, per l'augment de dimensió de la Fira i per les limitacions pressupostaries, tan sols se celebrarà a Mallorca cada dos anys i alternativament cada dos anys a una illa menor.\nLes Fires de 2005, 2006 i 2007 tengueren un cost aproximat de 750.000 euros/any, ocupant una superfície de 6.000 m2 d'exposició i 17.000 visitants a Mallorca, 8.000 a Eivissa i 12.000 a Menorca. El cost de la Fira l'any 2008 va ser de 538.300 euros amb una edició a Mallorca de 9.000 m2 i que va rebre a 20.000 visitants i una edició a Eivissa de 6.500 m2 que va rebre a 8.000 visitants. L'any 2009 la Fira s'ha celebrat a Menorca amb un cost de 328.075 euros 5.000 m2 d'exposició i 15.000 visitants\nCal citar també el Forum Internacional d'Investigació en Cuina i Nutrició a la Mediterrània celebrat entre el 5 i el 7 de octubre de 2009 amb un cost de 150.000 euros. El mes de novembre de 2009 també se va celebrar al ParcBIT la primera Fira d'Innovadors de Balears Forotec que se repetirà a finals de 2010 amb un cost semblant.\nEl Seminari de Innovació turística (INTO) amb un cost de 150.000 euros se celebra cada any i se esta consolidant amb una participació internacional que se esta apropant als 200 assistents.\nUna tasca plantejada per el PCTI 2009-2012 es la revisió de la llei de la ciència , necessària desprès de la formulació molt simple que fou aprovada l'any 1997 i la seva importància pel foment i gestió del R+D+i a la Comunitat Autònoma.\nEl projecte Museu de la ciència es un dels emblemàtics del PCTI 2009-2012 i se esta treballant en un grup de treball que ha de elaborar el Plans museístic i museològic que dirigeix la FECyT a mes d'un grup coordinat pel Consell de Mallorca que estudia la possibilitat d'utilitzar l'antiga central de GESA a Alcúdia. Però aquest projecte difícilment podrà culminar en aquesta legislatura degut a les dificultats pressupostaries.\nAixi mateix s'ha constituït un Comite Editorial per la col·lecció la Ciència a les Illes Balears que des de 2007 ha publicat cuatre números dedicats al Geòleg Bartomeu Darder i Pericas, al metge a l'historiador Enric Fajarnes i Tur, a la cientifica i pedagoga Margalida Comes i a l'astronom Vicenç Mut amb un cost total de 34.000 euros. Així mateix, L'any 2008 se va publicar el tercer tom de l'Historia de la Ciència a les Illes Balears dedicat a la il·lustració i el 2010 se publicarà el quart que cobreix el període fins a la restauració monàrquica de 1874. El cost del tercer tom va ser de 31.500 euros.


González Pons defensa el pacte amb Vox i demana la dimissió del vice-president de la Comissió Europea\nEl dirigent del PP al Parlament Europeu retreu a Timmermans que critiqui el pacte amb Vox i Cs a Andalusia\nEl cap de files del PP al Parlament Europeu, Esteban González Pons, ha demanat la dimissió del vice-president primer de la Comissió Europea i candidat dels socialistes a presidir aquesta institució, Frans Timmermans, després que hagi criticat que populars i Ciutadans pretenguin governar amb el suport de l’extrema dreta a Andalusia. ‘Aquest és el projecte del Partit Popular Europeu per a Europa, una coalició amb l’extrema dreta?’, s’ha preguntat en una piulada, afirmant que aquesta mena de formacions rebutgen els valors europeus més bàsics.\nGonzález Pons li ha contestat que l’acord de PP i Cs permetrà ‘posar final a quaranta anys de règim socialista’ durant els quals hi ha hagut ‘casos ben coneguts’ de corrupció i s’ha mantingut la regió com ‘una de les més pobres’ d’Europa. Ha retret a Timmermans les crítiques i l’ha convidat a preguntar als seus col·legues socialistes espanyols on s’han invertit els més de 100.000 milions d’euros europeus que, segons els seus càlculs, s’han destinat a Andalusia en els quaranta anys de govern del PSOE.\nTambé li ha retret que critiqui un govern que encara no ha començat a caminar, i en canvi sembli ‘cec’ a l’entorn dels aliats ‘radicals’ de Pedro Sánchez al congrés espanyol, ‘des de l’extrema esquerra a l’extrema dreta’, apuntant especialment a ‘aquells que fa un any van intentar trencar la integritat territorial d’Espanya i l’imperi de la llei’.\nFinalment, González Pons ha recordat a Timmermans que encara és vice-president de la Comissió Europea. ‘Hauria de mostrar una mica més de respecte per aquesta administració. Si ha d’estar en campanya a partir d’ara, atacant governs regionals només per motius polítics, no pot estar ni un dia més en el càrrec’, ha advertit.


Presó i retirada de carnet per a un conductor que gairebé atropella un ciclista | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL'home, que ha admès els fets, va fregar la mà del ciclista amb el seu vehicle, en avançar-ho de forma temerària\nUn cotxe avança a un ciclista a Lleida.\nBarcelona 21 JUL 2018 - 13:41\tCEST\nEl jutjat d'Instrucció número 1 de Balaguer va condemnar aquest divendres a una pena de sis mesos de presó i dos anys i dos mesos de retirada de carnet un conductor de 85 anys de Bellcaire d'Urgell (Lleida) que el passat mes de de maig va protagonitzar un avançament temerari i va posar en risc la vida d'un ciclista en el desviament de la C-53 cap a la capital de la Noguera. L'imputat va admetre els fets davant el jutge i es va conformar amb la pena que sol·licitava el Ministeri Fiscal.\nEls fets es remunten al passat 16 de maig, tal com va publicar el diari Segre, quan el ciclista professional Albert Masana es trobava circulant per la citada via amb la seva bicicleta. Masana té instal·lada una càmera esportiva GoPro en el manillar de la bicicleta i va gravar com un turisme que circulava a gran velocitat se li apropava i arribava a fregar la seva mà.\nMalgrat l'espectacularitat de les imatges, el ciclista només va patir una petita ferida a la mà, encara que va estr a punt de caure. El conductor no va aturar el vehicle i va continuar la marxa.\nUn amic del ciclista va penjar la imatge a les xarxes socials i es van convertir en virals. A més, van presentar una denúncia davant dels Mossos d'Esquadra i van aportar les imatges on s'apreciava la matrícula de l'infractor. Gràcies a aquestes imatges els agents van identificar al conductor.\nEl condemnat no ingressarà a la presó, ja que no té antecedents ni penes pendents, i tampoc indemnitzarà el ciclista, ja que Masana no va reclamar cap tipus de dany.


La vida és a partir d’avui més cara: Entra en vigor l’augment de l’IVA aprovat per Rajoy – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > La vida és a partir d’avui més cara: Entra en vigor l’augment de l’IVA aprovat per Rajoy\nLa vida és a partir d’avui més cara: Entra en vigor l’augment de l’IVA aprovat per Rajoy\nDissabte, 1 setembre, 2012\nComença un setembre dels més difícils dels darrers temps. A la crisi i l'atur, s'hi afegeix una altra mala notícia: a partir d'avui la gran majoria dels béns que adquirim i dels serveis que consumim són més cars per la pujada de l'IVA que va aprovar Rajoy fa poc més d'un mes. El tipus general augmenta tres punts, del 18% al 21%, i el reduït, del 8% al 10%, mentre que el superreduït es queda en el 4%. En aquest article us explicàvem com ens afectarà aquest augment. Segons el catedràtic de la Universitat Pompeu Fabra Oriol Amat (entrevista) s'ha demostrat que aquesta mesura sola condueix a l'estancament del consum i, per tant, la sortida de la crisi queda encara més lluny.\nMolts comerços i serveis han repetit una vegada i una altra que no aplicaran l'augment de l'impost sobre el valor afegit (IVA), però és cert que d'una manera o una altra repercutirà en totes les estructures empresarials. Algunes associacions de consumidors denuncien que algunes grans empreses han incrementat els preus de molts productes a l'agost i demanen que s'investigui l'evolució dels preus de les empreses de distribució.\nLes factures de la llum, gas, adsl, telèfon i aigua són alguns dels augments que més maldecaps causaran. Així com també el transport, tant públic com privat. Els preus dels carburants ja han arribat aquests dies a màxims històrics amb la gasolina a 1,52 euros i el gasoil a 1,42. Amb l'augment de l'IVA, encara s'enfilaran més.\nEls més previsors han procurat comprar algunes coses abans d'avui. N'hi ha que ja tenen tot el material per anar a l'escola (del 4% al 21%) a punt, que van demanar hora a la perruqueria abans de divendres (del 8% al 21%), que van aprofitar per apuntar-se al gimnàs (del 8% al 21%), que van dur a revisar el cotxe (18% al 21%) durant l'agost.\nEls cartells amb el lema 'La cultura no és un luxe' s'escampen arreu de les sales de teatre i cinema del país. I és que el sector artístic també està molt amoïnat per la pujada del 4% que haurà d'assumir.\nSegons els càlculs que ha fet l'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU), l'augment suposarà una mitjana de despesa extraordinària de 415 euros anuals a cada família. Aquesta estimació, l'ha feta amb les dades de l'última enquesta de pressuposts familiars elaborada per l'institut d'estadística espanyol (INE). Podeu veure en el quadre de la dreta les estimacions que fa l'OCU desglossades per tipus de productes.\nAbans d'ahir Rajoy va prometre que l'any que ve no apujarà ni l'IRPF ni l'IVA, com va fer abans de guanyar les eleccions. També va admetre que en aquests primers mesos de govern ha incomplert les promeses de que havia fet.


A Palamós, en el 125è aniversari de la claveriana Societat Coral El Progrés - Tornaveu\nPere Baltà recorda la figura i transcendència de Josep Anselm Clavé\nDilluns, 9 de maig de 2022 10:30h\nLa Coral El Progrés en l'acte inaugural de commemoració dels seus 125 anys | Ajuntament de Palamós\nFa uns quants dies vaig ser a Palamós convidat a participar en la inauguració del 125 aniversari de la societat coral El Progrés. L’acte se celebrà al Teatre La Gorca, on vam sentir el tradicional i amistós caliu que genera la gent del cant coral. L’edifici inaugurat el 1899 havia estat la seu d’una entitat anomenada Centro Econòmico, on molt aviat hi arribà El Progrés, després d’independitzar-se del Centre Republicà Federal.\n“La història d’El Progrés no és única, és semblant o paral·lela a la d’altres moltíssimes corals catalanes formades pels mateixos temps, algunes de les quals segueixen cantant –explica la professora Rosa M. Medir i Huerta, en el llibre que publicà l’Ajuntament de Palamós, en ocasió del centenari de l’entitat–. El Progrés va ésser una típica societat coral nascuda a partir de l’obra i l’empremta de Josep Anselm Clavé. Quan a Palamós aquestes idees –el republicanisme federal– van organitzar-se en una entitat concreta –el Centre Republicà Federal–, al cap de poc, va aparèixer El Progrés...”.\nAquell 1896, Clavé feia quasi un quart de segle que era mort i a Barcelona les tendències corals es movien sota la influència dels mestres Lluís Millet i Amadeu Vives, principals impulsors de l’Orfeó Català fundat cinc anys abans. Però “a l’Empordà, com a la resta de Catalunya, les societats corals van aparèixer lligades a l’incipient moviment obrer”. Explica Rosa M. Medir que “a Palamós, Palafrugell, a Sant Feliu de Guíxols, la indústria surera facilitava el principal modus de vida als treballadors. Fonamentalment, aquest tipus d’homes van ser els fundadors d’El Progrés, La Taponera i La Gesòria, mentre comerciants i empresaris es convertien en socis protectors i presidents honorífics en agraïment al seu suport”. Segurament les classes dirigents intuïen el canvi social que arribava amb aquelles societats que, superant el plaer de cantar, anunciaven llibertats i posaven en marxa idees de progrés, com denota el mateix nom de la coral.\nComplementant les intervencions dels presidents històrics i la presidenta actual Maria Rubiralta, així com l’alcalde Lluís Puig i Martorell, la meva participació a l’acte va ser situar el fet local palamosí en el context del moviment social que liderà Josep Anselm Clavé, sobre qui tantes vegades m’ha tocat parlar arreu de Catalunya. He comprovat que, d’una manera quasi generalitzada, el desconeixement que el país té dels objectius que movien aquell gran líder, que va fer del cant coral instrument d’una revolució que consistia a dotar les classes populars d’instrucció cultural, seguint el pensament de la Il·lustració que s’escampava per Europa.\nEl segle i mig transcorregut des de la mort de Clavé el 1874, l’absolutisme ha procurat conservar només el seu llegat suposadament “folklorista”, fent oblidar la seva vinculació a la Il·lustració. A la mateixa ciutat on visc, a un centenar de metres de casa, les plaques de l’avinguda que porta el seu nom només diuen “Josep Anselm Clavé, músic”, oblidant la seva projecció en el camp de la política (governador civil, diputat a corts, president de la Diputació de Barcelona, pres i desterrat...), així com el periodista i extraordinari promotor sociocultural que va ser. Fins i tot s’amaga sota la simplicitat de la paraula “músic” l’enorme dimensió i transcendència de les seves composicions musicals, recordades i cantades encara.\nVa ser una figura important de la primera república i havia passat més d’un segle quan va esdevenir la segona, sonant com un himne patriòtic la seva popularíssima versió de “La Marsellesa”. Reconegut encara, la dictadura franquista l’agafà lluny, però el seu arrelament popular va fer que el nom no fos esborrat dels nomenclàtors de places i carrers; entre els monuments que ja se li havien erigit i els que van sorgir de nombrosos homenatges, cap altra figura de la nostra història té una presència pública tan destacada.\nTampoc cap altre moviment social ha generat una tan considerable munió d’equipaments culturals. Aquesta realitat es produí en ser superades les possibilitats dels cafès i les tavernes on naixien les primeres societats corals, per construir amb l’esforç de la gent una insòlita xarxa de casinos i ateneus populars instructius. El fenomen potser només és equiparable als equipaments de l’esport que es produí posteriorment; fet que calia esmentar quan ho explicàvem des d’una tribuna de la vila que va veure néixer el club de futbol més antic de Catalunya. Amb una mica més de temps per a l’exposició, haguéssim establert la relació cultura-esport, recordant l’impuls de la Il·lustració i de la Revolució Industrial, que arribà a Palamós amb les factories sureres, que van donar ocupació a aquells cantaires, que van ser capaços d’aconseguir suports com els del mecenes Norbert Espinet o de la família d’industrials Vincke.\nNo hi ha dubte que la magnífica badia de Palamós, on s’ubica el tercer port de Catalunya, amb un interessant Museu de la Pesca, també va ser porta d’entrada de la modernitat. Apuntant cap a la mar, el canó que immortalitzà el gran Ortega Monasterio, músic i militar demòcrata que va patir les represàlies de la dictadura, em recordà que Clavé també era músic amb majúscules, com Josep Casanovas, el Paixero, primer director del Progrés, i –tot celebrant l’aportació de la sensibilitat femenina al cant coral, difícil en temps de Clavé– com l’actual directora Claudia Soler, que ens va obsequiar amb una sardana que és expressió musical de la Costa Brava del mestre Amadeu Cuadrado, i una havanera dedicada als pescadors, que complementà la del canó de Palamós que Ortega Monasterio va convertir en un símbol de pau. Clavé, músic polifacètic, gran pacifista, hi estaria plenament d’acord.


de casa al club: anatomia del dolor\nJames Agee. Una muerte en la familia. Alianza, 2008.\nJames Agee és conegut sobretot per la seva relació amb el cinema. Era un conegut i prestigiós crític cinematogràfic (Escritos sobre cine, Paidos, 2001) i va escriure dues grans pel·lícules: la noche del cazador i la Reina de África. També va escriure una novel·la, una gran novel·la sobre el dolor que provoca la mort d’un familiar. Agee va morir dos anys abans de publicar la seva novel·la així doncs es podria considerar inacabada. El cert és que tal com ens ha arribat és com la van preparar els editors, incloent-hi uns textos que remarquen el tò autobiogràfic que no deixa de ser present durant tota la lectura.\nEl tema són les consequències emocionals que comporta la mort d’un membre de la familia. Els personatges transiten incrèduls per un espai de temps crucial en les seves vides, immersos en un estat de schock que els conduirà lentament a l’acceptació i al dol.\nDe veritat que és una novel·la dura i trista, talment com a vegades se’ns presenta la vida. Observant i escoltant els personatges ens fem una idea de què està fet el dolor i de com s’administra la poca esperança que resta en moments com aquests. Com a la noche del cazador la història és narrada des de el punt de vista de dos nens.\nAqui i aquí trobareu un parell d’excel·lents crítiques sobre obres de Agee.\nEtiquetes: James Agee\nveí de les Corts 29/7/09 16:37\nSembla que t'hagi planxat aquesta lectura, Robert! Així i tot, també me l'apunto. No sabia res d'aquest home, però si era guionista de la Noche del cazador, ve deu valdre la pena fer-hi una ullada!\nRobert 29/7/09 17:35\n...l'has clavat company, em va deixar planxat. És una lectura dura i no és que la recomani, de fet, no la recomano, però si que volia que quedés constància...\nt'agrada la noche del cazador?, a mi, molt. La vaig veure per primera vegada al cinema Verdi l'any....ya salio el abuello cebolleta.\nmatilde urbach 29/7/09 17:48\nJo passo, Mitchum. De dolor i dol vaig ben servida. Tinc prou feina amb els meus morts.\nmatilde urbach 30/7/09 15:28\nEp, hi han hagut alguns canvis a la sala d'exposicions. Resulta que del blog Un chat botté he anat cap a Librosfera, de l'sfer, i d'aquí a ca una tal Lali. Mon dieu! No us podeu imaginar la quantitat de quadres amb gent llegint...De poc que no em ve un cobriment. He robat tant com he pogut.\nEspai de llibres 30/7/09 16:07\n"La noche del cazador" és una de les meves pel·lícules preferides de tots els temps, Robert, així que m'apunto aquesta (no)recomanació.\nPer cert, Matilde, la vostra sala d'exposicions és una meravella. M'estan venint unes ganes de robar-vos la idea...\nVeí de les Corts 30/7/09 17:34\nHate/Love... En una època vaig estar temptat de fer-me els tatuatges. Havia pensat en els dits dels peus, però com sóc molt aprensiu i deu fer un mal en aquella zona, vaig guardar el projecte en el cuarto dels malendreços.\nDeu ser la única pel·lícula que el Mitchum m'ha fet el pes... No t'ho prenguis malament Robert! És que sempre feia el mateix posat de home desmenjat.\nmatilde urbach 30/7/09 18:37\nRoba, Espai, roba, que qui roba a un lladre...\nCom diu l'Sfer (Librosfera): tot està ja fet abans i millor!!\nEl lloc on he robat més avui: http://lali.toutsimplement.be/index.php?s=lectures+de+vacances\nFins i tot el love|hate és robat:\nHosti, tu, una llatinada de tant en tant se'm posa quasi tan bé com un gintònic. Dispenseu.\nAnònim 30/7/09 19:40\nveig que heu anat a la piscina, amb un llibre, això sí!\nM´encanten aquests vquadres virtuals.\nParlant de La nit del caçador he de mencionar l`Àlex Gorina, el qual pel programes de cinema a la ràdio sempre parlava meravelles de La nit del caçador, i realment és una meravella.\nMe´n vaig a llegir poemes de la premi Nobel de Literatura\nRobert 31/7/09 16:16\nDoncs si, veí, m'ho prenc molt malament, això no acabarà així....


Forcadell: «La consulta s’ha de fer abans del 31 de maig de 2014» | ANC Badalona per la Independència\n← [TRÀILER] “Fer realitat un somni és a les teves mans” PART 1 – Via Catalana\nArtur Mas ja té el full de ruta →\nForcadell: «La consulta s’ha de fer abans del 31 de maig de 2014»\nL’ANC i Òmnium insten el Parlament a convocar-la l’endemà mateix de l’aprovació de la llei de consultes\nPreguen a la cambra que s’afanyi a donar la veu al poble, “que la hi demana des de fa molt temps”\nConcreció i immediatesa. Així és com l’Assemblea Nacional Catalana i Òmnium volen vehicular el procés cap a la independència. Tant Carme Forcadell com Muriel Casals han estat aquest dimarts protagonistes en la Comissió d’Afers Institucionals del Parlament, en l’inici de la tramitació (per via d’urgència) de la llei de consultes populars no referendàries. Totes dues han instat el Parlament a convocar la consulta sobre l’estat propi l’endemà mateix de l’aprovació de la llei. L’objectiu és que la llei estigui enllestida a l’octubre i s’aprovi per Ple al desembre.\nForcadell ha explicat que el full de ruta de l’ANC contempla que la consulta “ha de fer-se abans del 31 de maig de 2014, i ens toca activar el consens polític i el diàleg per fer-ho possible” i ha pregat en nom de l’ANC que el Parlament “s’afanyi i doni la veu del poble, que fa molt de temps que la hi està demanant”.\nLa presidenta de l’ANC ha vinculat sobirania i democràcia i s’ha felicitat pel fet que la cambra catalana “vulgui aprovar una llei que doni veu al poble per tal que s’expressi lliure i democràticament”. Aquesta llei serà un instrument “cabdal perquè el poble català decideixi sobre la voluntat d’independència”, tenint en compte que “és força probable que el govern espanyol no autoritzi el referèndum”.\nSegons Forcadell, la llei arriba tard perquè el poble “s’ha avançat i ja fa quatre anys de les primeres consultes”. Per aquest motiu, insta a convocar la consulta el dia després d’aprovar-la i a fixar el temps que cal haver estat empadronat abans de poder exercir el dret a vot, “per garantir el coneixement suficient i necessari per votar en llibertat perquè sense coneixement no hi ha llibertat”. En aquest sentit, veu correcte usar el padró “o qualsevol altra base de dades fiable” en comptes del cens electoral.\nDemocràcia abans que la llei\nD’altra banda, la presidenta de l’ANC ha recordat que, si bé “no som experts jurídics, la democràcia determina la llei, no al revés”. Forcadell valora positivament la introducció del vot electrònic i ha avançat que l’Assemblea està treballant en altres vies d’ampliació de la participació democràtica com l’exercici col·lecti del dret de petició.\nLa presidenta d’Òmnium, Muriel Casals, considera “innegociable” convocar la consulta sobre l’estat propi i adverteix que no es poden fer intercanvis. “Rebria de bon grat una consulta sobre un acord fiscal menys injust, però mai a canvi d’aturar el procés sobiranista”.\nEls municipis demanen concreció\nEls altres protagonistes de la Comissió han estat les entitats municipalistes. Veuen bé que el text reguli les consultes locals però demanen més concreció sobre qui podrà votar, què es podrà preguntar, o qui n’assumirà els costos. “No ens agradaria que fos una carta als reis”, ha avisat Carme Garcia, que pensa que cal evitar que posteriorment les consultes “no es puguin fer per motius legals o econòmics”.\nJosep Maria Vila d’Abadal, de l’Associació de Municipis per la Independència, ha sol·licitat “poder fer consultes més enllà de les seves competències” i ha posat com a exemple qüestions “més senzilles” que afectin els municipis, com “les infraestructures, o les polítiques culturals i d’ensenyament”.\nfont origen: NacióDigital\nAquesta entrada s'ha publicat en ANC i etiquetada amb ANC, Assemblea.cat, Consulta Sobiranista, FORCADELL, independència, llibertat, referèndum. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


2010 January | Notes de Brussel·les\nArxiu per January, 2010\nAquest és un debat que a vegades tendeix a realitzar-se sobre la base d’una asimetria en els plantejaments, quan el tractament lògic que es fa dels termes “liberalisme” i “socialisme“ no és el mateix. Tant el terme “socialisme” com el terme “liberalisme” son polisèmics: cada un d’ells pot expressar distints significats. Passa, aleshores, que aquells [...]\nLa situació a Haití: com informar-se, com ajudar\n* El bloc Haiti Quake Updates dóna informacions (en anglès) subministrades per periodistes, cooperants i treballadors humanitaris presents a Haití. * Un Google Map de la situació a Haití és actualitzat en temps real en funció de les informacions oficials i de dades subministrades per internautes. * A Collecta trobareu informació permanent de twitters i [...]\nAquest text és l’adaptació de la conferència que Tony Judt va pronunciar a la New York University el 19 d’octubre de 2009. La transcripció ha estat publicada fa poc per The New York Review of Books (” What is Living and what is Dead in Social Democracy ?“). A la Xarxa, aquesta conferència ha estat [...]


Pintar la motocicleta\nNens pintar joc en línia. Jocs per nens per pintar\nEn aquesta categoria, recollida jocs originals per a nens pintar per a tots els gustos i edats. Jocs de nens per pintar en línia permet mostrar la imaginació, la creativitat i desenvolupar la creativitat en els nens. Els nens podran pintar un personatge favorit de dibuixos animats o pel · lícules, o les històries de còmic. Pintar jocs en línia són una gran avantatge, ja que està disponible les 24 hores del dia. Amb el seu fill, vostè pot divertir mentre desenvolupen la seva imaginació i la coordinació. Utilitzeu una àmplia gamma de raspalls i altres eines per dibuixar, barrejar tot possible gamma de colors. La barra d' eines i la paleta de colors està sempre a la seva disposició. Sigues obres creatives i gaudir del resultat.


Soft Cell i Pet Shop Boys s’ajunten a ‘Purple Zone’ • Ràdio Capital de l'Empordà\nSoft Cell tornen aquest 2022 amb el seu primer treball en 20 anys: “Happiness Not Included“, en el que suposa el retorn d’una de les mítiques bandes dels anys 80, recordada entre altres pel seu gran èxit ‘Tainted Love‘.\nEl nou disc arribarà el 6 de maig, del qual ja se n’han pogut escoltar alguns avançaments, el darrer ‘Purple Zone‘ on col·laboren uns altres històrics com són Pet Shop Boys.\nEl pop de sintetitzadors torna aquest 2022 amb una cançó que ens recorda a ‘Always on my mind’, potser aquest va ser el motiu pel qual Pet Shop Boys es van interessar en col·laborar-hi després d’escoltar-la. En principi només s’havia de convertir en un remix, però ha acabat sent un nou senzill.\nL’entrada Soft Cell i Pet Shop Boys s’ajunten a ‘Purple Zone’ ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorRàdio Capital viatjarà a la frontera amb Ucraïna acompanyant un comboi de refugiats\nArticle següentAlumnes de l’Institut de Palamós realitzen una actuació de recollida de residus en espais naturals del municipi


Etiqueta cercadaatropellat - El Gerió Digital\nEl Grup de Natura Sterna ha denunciat que han trobat un duc atropellat a la carretera C-31 en el tram que va de Palamós a Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà). Segons denuncien ...\nLa necròpsia confirma que l'animal atropellat a Mont-ras és un llop\nL'animal trobat mort fa una setmana entre els punts quilomètrics 328 i 329 de la carretera C-31 al terme municipal de Mont-ras (Baix Empordà) és un llop mascle adult, segons ha ...\nUn home ferit crític en ser atropellat a l'AP-7 a Figueres\nUn home ha quedat ferit crític aquest dimarts al migdia en ser atropellat a l'AP-7 a Figueres, segons a informat el Servei català de Trànsit. L'accident s'ha produït ...\nUn paracaigudista aterra al mig d'un carrer d'Empuriabrava i l'atropella un cotxe\nUn paracaigudista ha hagut de fer un aterratge d'emergència i ha anat a parar al mig d'un carrer d'Empuriabrava. L'home, un noruec de 33 anys, s'havia enlairat de l'Aeroclub Biblos ...\nMor atropellat el conductor d'un vehicle després de sortir del seu cotxe\nLa víctima mortal és un veí de Girona de 43 anys de nacionalitat magrebina, Saiba T., segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT). Al lloc de l'accident s'han desplaçat quatre patrulles ...


ZER BERGUEDÀ CENTRE: de febrer 2010\nAvui la classe dels grans de Vilada i la dels mitjans de Borredà hem anat al teatre de Berga per assistir a l'espectacle de titelles "Poemes visuals" de la companyia Jordi Bertran.\nPoemes visuals s’inicia amb un actor, que representa el Poeta: porta a escena una maleta plena de lletres d’escuma i comença a jugar amb els seus sons i formes, descobrint que a partir de les lletres pot crear Poesia sense necessitat de fer paraules.\nPodeu veure un vídeo de la simpàtica lletra T que ens vol mostrar el seu salt des del trampolí.\nAprofiteu l'espai de comentaris per dir què us ha semblat l'espectacle!\nJornada de Les tres R\nEl passat divendres 19 de febrer a l'escola es va realitzar una jornada de conscienciació mediambiental, organitzada pel Consell Comarcal del Berguedà. Es va emprar una presentació digital per tal de transmetre tota aquesta informació. Us oferim la que nosaltres hem realitzat.\nAquestes són les imatges de la Jornada sobre Les Tres R\nLa setmana passada a les classes d'educació física vam jugar a diferents jocs del món. Recordeu com es deien? Recordeu quin és el seu origen? Sabeu altres jocs del món?\nAquí teniu una mostra dels jocs que vam jugar!!!\nEls alumnes de sisè de l'escola de la Valldan hem estat treballant el tema de la mitologia clàssica i ens ha interessat molt. Per això us ensenyem una petita mostra del treball que estem fent per mostrar-vos algunes criatures mitològiques.\nQue en coneixeu algunes més?\nUs animem a col.laborar!!!\nEls nens i nenes de la classe dels petits de Vilada hem construït una ciutat . Per fer-ho, hem necessitat tetrabreaks de llet, caixes de diferents tipus, tubs de paper de cuina , tubs de paper higiènic, boles de porexpan, ....\nEl primer que vam fer va ser decidir quins edificis volíem a la nostra ciutat i començar-los a dibuixar i a pintar a les caixes i als tetrabreak, vem barnissar-ho i ho vem guardar a part. Una vegada vem tenir els edificis fets vem començar a fer d'arquitectes. Ara tocava decidir i distribuïr els carrers, els parcs, les illes de cases, les plaçes...\nUn cop dibuixat vem agafar les ceres i ens vem posar a pintar tot allò. Quina feinada vem tenir! Hi vem dedicar moltes estones i estonetes abans no ho vem tenir pintat. Només ens quedava barnissar-ho i enganxar els edificis on havíem decidit! Quin goig que feia la nostra ciutat! Però quan ens la vem mirar ben bé vem pensar que hi faltaven coses, no hi havia ni cotxes, ni persones, ni gronxadors...Així és que entre tots hem anat portant tot allò que hi trobavem a faltar.\nQuan per fi ho vem tenir tot, només ens quedava començar a jugar-hi! Que bé que ens ho passem amb la nostra ciutat, és el joc preferit de totes les nenes i nens de la classe. Però amb els dies també ens hem adonat que a la nostra ciutat hi falten coses essencials com passos de vianants i semàfors, així és que la propera vegada que en fem una segur que no ens n'oblidem de tot això!!\nA la classe dels mitjans de Borredà també ens ha interessat conèixer plats de la cuina romanesa i hem vist aquest vídeo del pograma "Karakia" del canal 33. Hi surten tots aquests plats: Miel la cuptor, Salata de vinete, Ciorba de miel, Lapte de pasare, Mamaliga, Pui cu smantana, Gustare rece, Salata de icre i Drob de miel.\n(Si no veieu el vídeo és que heu d'instal·lar el pluggin de RealPlayer. Ho podeu provar automaticament clicant a la imatge o manualment a http://www.real.com)\nCuina del Berguedà 4\nLa cuinera Amparo Soler, del restaurant La Nau, ens mostra com preparar crema de carbassa.\nCuina del Berguedà 3\nLa cuinera Amparo Soler, del restaurant La Nau, ens mostra com preparar pèsols negres amb botifarra esparracada al programa "Cuines" de TV3.\nCuina del Berguedà 2\nEl dimarts l'Amparo Soler ens explicava com fer un bacallà amb patates emmascarades, bolets i cansalada.\nCuina del Berguedà 1\nAquest curs treballem aspectes de la cuina i l'alimentació. Ara estem mirant de recollir menjars típics del Berguedà i just aquesta setmana, al programa "Cuines" de tv3, la cuinera Amparo Soler del restaurant La Nau, ens mostra tot de receptes amb ingredients berguedans. Dilluns explicava com preparar raviolis de gambes i ceps.\nCurset d'esquí 2010\nAquí teniu un recull de fotografies del curset d'esquí a Masella.\nFem avions de paper\nMentre feien el curset d'esquí a Masella, els nens i nenes de la classe dels mitjans que ens hem quedat a Borredà hem volgut fer avions de paper. Hem triat els models que més ens agradaven, hem preparat el paper de color, hem seguit les instruccions i, al final, els hem anat a provar al pati a veure quin volava més lluny, quin aguantava més estona a l'aire, què passava si doblegàvem més les ales o els alerons cap a una banda...


Adaptar-se al canvi. Com preparar-se per emprendre - EduCaixa\nAdaptar-se al canvi. Com preparar-se per emprendre\nAvui dia, vivim en una societat tan variable que és necessari atendre la important reconversió que s’ha experimentat en les últimes dècades, i que ha portat les empreses a vendre serveis en lloc de productes.\nAl vídeo següent, l’alumnat podrà reflexionar amb Genís Roca (soci director de RocaSalvatella), que exposarà que cal treballar els coneixements tècnics, però també, i sobretot, l’actitud per formar professionals flexibles i disposats a reinventar-se.\n- Adquirir coneixement sobre les transformacions econòmiques i socials de les últimes dècades.\n- Reflexionar sobre la manera de viure i l'adaptació en aquest context variable.\nTranscripció (PDF 42Kb)\n- Després de visionar el vídeo, entaular un diàleg sobre el moment històric actual i les seves transformacions. Comparar amb altres èpoques històriques.\n- Debatre entorn a les afirmacions de Genís Roca sobre l'actitud emprenedora i el concepte de reinventar-se.\neducació conducta ciències aplicades gestió gestió empresarial formació empresarial actitud creació d’empreses emprenedoria model de negoci Roca, Genís\nActituds i aptituds valentes


L’Espluga organitza un concurs per escollir la millor mona de Pasqua | EFMR.cat\nInici Notícies L’Espluga organitza un concurs per escollir la millor mona de Pasqua\nL’Espluga organitza un concurs per escollir la millor mona de Pasqua\nDes d’aquest dimarts l’Espluga de Francolí comença la recerca per trobar la millor mona de Pasqua. L’Ajuntament i el Punt d’Informació Juvenil organitzen per primera vegada aquesta activitat, per donar visibilitat a un acte tan tradicional com la mona que un any més, es veu fortament afectada per la crisi de la Covid-19.\nAixí doncs, es proposa el primer concurs de mones que comença avui, dilluns 23 de març i finalitza el 5 d’abril de 2021. Per participar només cal fer la millor mona de Pasqua de l’Espluga de Francolí, fer-li una foto i enviar-la amb el nom de l’autor o autora al 606 303 917. Opcionalment, es pot penjar la foto a Instagram amb el coixinet #lamillormonaesplugina2021 i etiquetar el @pij_francoli.\nEl premi a la millor mona de l’Espluga de Francolí serà una cistella de productes dolços. A més, des del PIJ Francolí es farà un muntatge amb totes les fotos rebudes i es publicarà a les xarxes socials.\nArticle anteriorL’incendi de la serra de Vilobí, controlat\nArticle següentComencen les tasques per desenrunar l’antic Celler Rendé Masdéu


Aplicca Identity Solutions - Inforber Serveis TIC\nCol·laborem amb tu per a donar-te una solució a cada necessitat.\nVols ser un dels nostres?\nInici » Casos d'èxit » Casos d’èxit d’Inforber Sistemes » Aplicca Identity Solutions\nNou servidor, renovació dels equips informàtics, còpia de seguretat i manteniment Full Service per part d'Inforber.\nAplicca (www.aplicca.es)és una empresa dedicada a la fabricació i instal·lació de sistemes de retolació i senyalització tant convencional com dinàmica. Entre els seus clients es troben organitzacions que posseeixen xarxes de centenars d’oficines o botigues, com bancs o empreses de telefonia d’àmbit espanyol. Quan alguna d’aquestes empreses decideix canviar el seu logotip o actualitzar la seva imatge, necessiten una empresa amb la capacitat de realitzar projectes de gran envergadura en l’àmbit de la retolació i senyalització a mida en tot el territori nacional.\nLa seu central de Aplicca es troba a Cerdanyola del Vallès. L’empresa disposava d’un servidor on s’allotjava el seu ERP i la resta d’aplicacions i dades de l’empresa. La instal·lació inclou més de 40 llocs de treball entre ordinadors fixos i portàtils. L’activitat de l’empresa genera gran quantitat d’arxius gràfics i de disseny i per això un dels principals requeriments era augmentar la capacitat d’emmagatzematge de dades tant en el servidor com en la còpia de seguretat.\nLa solució aportada per Inforber consisteix en la substitució del servidor actual per un nou servidor, dimensionat per a allotjar l’ERP i amb més capacitat d’emmagatzematge per a dades. El nou sistema de còpia de seguretat també proporciona una major capacitat i una major seguretat. El nou servidor és superior en prestacions, i per tant es millora el rendiment global, el que beneficia a tots els usuaris.\nPer al correcte manteniment del servidor i dels ordinadors, Aplicca ha seleccionat elmanteniment Full Servicede Inforber. Amb aquest sistema, Aplicca disposa d’un manteniment preventiu i correctiu, i un servei d’assistència tècnica específic, tant remot com presencial. Inforber assigna un responsable tècnic i un responsable de gestió, el que constitueix un outsourcing de l’àrea d’IT\nEl projecte realitzat per Inforber ha inclòs la renovació del servidor, del SAI centralitzat, així com ordinadors, impressores, equips de seguretat i protecció, i tallafocs. En una segona fase, s’ha renovat també la instal·lació de telefonia i comunicacions, per aprofitar les possibilitats d’eficàcia i estalvi de la veu IP.\nDesprés de la instal·lació del nou servidor, la instal·lació ha guanyat en seguretat i fiabilitat. S’ha millorat el rendiment global gràcies a l’increment de les prestacions. El nou servidor permet a Aplicca afrontar amb seguretat futurs projectes de creixement.\nLa còpia de seguretat ha estat complementada amb una còpia al núvol de les dades crítiques de l’empresa. Això significa que l’empresa té garantida la continuïtat del negoci i tot en el cas més extrem.\nL’outsourcing de l’àrea TI permet Applica centrar-se en el seu core business, alhora que proporciona un servei TI professional, amb personal especialitzat i constantment actualitzat.\nExplica’ns què necessites i contactem amb tu\nConsenteixo l’envimament de butlletins i comunicacions comercials i accepto els avisos legals i la política de privacitat\nde 09:00 a 13:30h – de 16:00 a 19:00h


De tard en tard: Viatge a les tenebres del franquisme\nLa transició va cometre l'error de fer un punt i a part molt gran, massa gran, i de deixar en l'oblit les barbaritats dels 40 anys de règim feixista. Al cap d'uns anys i quan hem vist com els hereus del franquisme, des de posicions de poder, minimitzen el que va ser el règim i, fins i tot, es neguen a condemnar-lo, ens hem adonat que el llarg silenci que es va imposar en la transició fou un error i hem hagut d'inventar-nos això de la "recuperació de la memòria històrica". Ara hem de recuperar una memòria d'uns fets que mai havíem d'haver oblidat i molt menys esborrat, voluntàriament, de la memòria col·lectiva.\nDels treballs que es publiquen per "recuperar la memòria històrica", molts tracten l'època de la guerra, de la República o de la cruel repressió dels primers anys del franquisme i potser, del temps que es publica menys, és del tardofranquisme. En el llibre La masmorra. De la plaça del Sol a la via Laietana: viatge a les tenebres del franquisme, Joan Ventura ens recorda com es vulneraven els drets fonamentals a la "famosa" comissaria de Vila Laietana. Ventura, com molts altres catalans, va viure-ho de primera mà, ho sofrí en la seva pròpia pell i, ara, ha volgut recordar-ho en aquest llibre. L'autor de La Masmorra ens narra com el 20 d'agost del 1975, mesos abans que Franco morís, Raimon va actuar a la plaça del Sol. Després que el cantautor de Xàtiva hagués interpretat quatre o cinc cançons, el concert va acabar de mala manera a causa de la intervenció dels "grisos". El resultat final van ser vint-i-set persones detingudes que van fer cap a la comissaria de Via Laietana. Ventura ens detalla les vexacions, els insults, els cops i les tortures que els policies van practicar amb total immunitat. Ha volgut, encertadament, a més de narrar el que va viure i veure personalment, contactar ara, al cap dels anys, amb els altres detinguts, alguns dels quals de Via Laietana van fer cap a la Model.\nJoan Vilaprinyó que va haver de passar tres mesos a la Model ens narra en el llibre les tortures sofertes a Via Laietana:\n"...ens els interrogatoris em van sotmetre a tota mena de turments: em van cremar la pell amb la brasa de cigarretes enceses, que m'apuntaven pels braços; em van pegar amb una tovallola enrotllada i molla, perquè deien que així no deixava marques; em van tenir una bona estona penjant dels tubs de la calefacció emmanillat, fins que vaig perdre la sensibilitat de les mans i em van quedar totalment blanques i arrugades per manca de reg sanguini. També em pegaven al cap amb un volum de la guia telefònica..."\nPublicat per Jordi Ferré a 9:17\nSom-hi ha dit...\nHe llegit el llibre i trobo que és molt amè. És una narració directa, de lectura fàcil. A banda de la vivència pròpia, l'autor hi aporta documentació molt interessant. Jo també hi vaig passar una estona. Per això, crec que és un document excepcional, ja que és una crónica en directe sobre les lúgubres cel•les del soterrània de la no menys tenebrosa Prefectura de Policia de la via Laietana de Barcelona.\n14 de juny de 2007, a les 13:29


Tapestry crochet - Taller de Ganxet\nTapestry crochet tècnica\nSi saps teixir amb ganxet, segur coneixes els conceptes bàsics de la tècnica Tapestry crochet. Aquesta simplement utilitza les puntades de ganxet tradicionals, però afegeix més d’un color. D’aquesta manera treballes dos o més colors i fas patrons més divertits alhora fàcils de crear. ?\nEl color addicional avança en el teixit mentre fas les puntades, ocult al seu interior, fins que desitgis canviar el color. Aquesta tècnica fa que moltes vegades la gent dubti si està fet o no a ganxet. El Tapestry crochet sempre fa servir el mateix punt a tot el patró. La diferència la marca el canvi de color i que et quedi pulid, sense que es vegi el fil pel cantó del revés.\nHi ha molts dissenys de Tapestry crochet disponibles però també pots fer un de propi. Podeu fer servir paper quadriculat per crear un disseny simple de 2 colors que utilitzi només 1 color per quadrat. El millor és començar amb un disseny que no sigui massa complicat, usant el segon color només de tant en tant. També et poden servir els patrons de punt de creu, si vols fer retòls els abecedaris de punt de creu et serviran.\nTria el fil per al teu projecte. Si bé qualsevol fil serveix per a aquesta tècnica, considera com vols que es vegi el teu projecte acabat triant el fil. Si vols un resultat final ajustat i prim, llavors has de fer servir un fil de cotó més petit que no sigui molt esponjós, per exemple. Si vols un producte més gran el trapillo t’anirà perfecte. L’elecció és tota teva!\nTambé has de triar un ganxet que correspongui a la mida del fil. Pensa que si treballes amb trapillo el gruix del ganxet es considerable. Et recomano que abans de fer la tècnica Tapestry crochet amb trapillo, facis un projecte de un sol color.\nPots veure videos d’aquesta tècnica aquí.\nSi vols aprendre a utilitzar aquesta tècnica a Taller de Ganxet tenim un taller especialitzat en Tapestry crochet. Si t’interesa tens més informació aquí ? TALLER TAPESTRY


CSQP vol que el Parlament reprovi Albiol pel cas de la regidora de Badalona\nBarcelona. Dimarts, 31 de gener de 2017. 12:30\nActualitzat: Dimarts, 31 de gener de 2017. 16:01\nEl portaveu de CSQP, Joan Coscubiela, ha anunciat que han presentat una proposta de resolució perquè el ple reprovi el coordinador general del PP, Xavier García Albiol, “pel seu comportament xenòfob i les declaracions racistes”.\nLa iniciativa sorgeix després de la polèmica amb la regidora musulmana de Badalona, Fàtima Taleb. Coscubiela ha advertit que el Parlament no pot tolerar aquest tipus de declaracions i que “ha de denunciar el comportament del diputat”.\n"És imprescindible que el Parlament denunciï aquests comportaments per intentar posar-hi fi d'una vegada per totes", ha assegurat aquest dimarts en roda de premsa al Parlament. En aquest sentit, per Coscubiela, el discurs del dirigent popular és un "experiment 'lepenista' tremendament perillós" perquè "pot generar conflictes greus, afecta l'essència de la democràcia", ha reblat Coscubiela.\nLa coalició d'esquerres al Parlament ha celebrat que s'hagi "aconseguit avortar" la tasca d'Albiol a Badalona però ha lamentat que l'exalcalde de la ciutat continuï "impulsant, justificant, tolerant, alimentant comportaments xenòfobs". "És hora que Catalunya digui prou a través del Parlament", ha advertit Coscubiela en roda de premsa.\nLa proposta de resolució de CSQP arriba després que la regidora musulmana de la ciutat Fàtima Taleb hagi denunciat públicament haver patit nombrosos "atacs de racisme i islamofòbia" des de fa un any i mig. Segons la regidora, aquests atacs són fruit "de la política del senyor Albiol del Partit Popular, que es va dedicar durant el seu mandat a sembrar l'odi i a dividir la ciutadania, vinculant els problemes com la pobresa, l'atur i la falta de seguretat a l'arribada de persones de procedència estrangera o fins i tot vinculant el terrorisme a l'Islam".\nXENOFOBIA La regidora de Badalona Fátima Taleb denuncia haver patit dos atacs racistes


Teoria1 dj 18:30-20:00\nTeoria2 dv 09:00-10:30\nLectura / comentari de textos 3,00 10,00 13,00\nResolució d'exercicis 6,00 11,00 17,00\nSessió participativa 10,00 9,00 19,00\nTreball: intervenció en un cas de NEA Caldrà que els alumnes escullin un cas real o inventat d'un alumne amb alguna NEA. A partir d'aquí caldrà que facin un treball sobre el cas en el que es detallin les dificultats i les intervencions educatives a desenvolupar davant d'aquest.\nFinalment caldrà que els alumnes presentin oralment el cas i la resposta educativa que han construit per aquest davant dels seus companys. 50\nProva d'avaluació individual final La modalitat d'aquesta prova d'avaluació individual (test, preguntes curtes obertes, casos,...) es negociarà a l'inici de l'assignatura amb els/les alumnes. 50\n- Un 50 % de la nota final correspon a la puntuació obtinguda en una prova d'avaluació final individual de tots els continguts de l'assignatura. És necessari obtenir una puntuació igual o superior a 5 punts en aquesta activitat per poder fer mitja amb les altres activitats d'avaluació.\n- L'altre 50 % de la nota final correspon a la puntuació obtinguda en el treball sobre una intervenció educativa en un cas de NEA.\nLa nota de no presentat en qualsevol de les activitats d'avaluació suposoa no aprovar l'assignatura.\nAquelles persones que no puguin venir a la presentació el primer dia de classe cal que enviin un correu a la professora.


Gea i Figueras declaren davant la batlle\nSegons informa RTVA la compareixença està relacionada amb la documentació obtinguda en el segon escorcoll\n2 min. Andorra la Vella 06/08/2019 17:54\n651x366 La seu de la justícia. / ARXIU ANA La seu de la justícia. / ARXIU ANA\nDesprés que la setmana passada la declaració a la Batllia del secretari general de la Federació Andorrana de Futbol (FAF), Tomàs Gea, i la cap del departament internacional i administrativa i actual secretària general en funcions, Teresa Figueras, fos suspesa per una indisposició del fiscal, aquest dimarts sí que ha estat possible que prestessin declaració davant la batlle, tal com informa RTVA.\nCal recordar que aquesta declaració està relacionada amb la documentació que la policia va obtenir en un segon registre efectuat a la FAF i també amb el fet que Figueras hagués facilitat a Gea documents per a la seva defensa.\nSegons informa RTVA, la declaració de l'actual secretària general en funcions davant la batlle Maria Àngels Moreno ha estat ràpida i hauria estat centrada bàsicament en aquests dos aspectes esmentats. També ha declarat Gea, que ha arribat a la Batllia en un vehicle policial, ja que hi ha estat traslladat des del seu domicili, on es troba en arrest.\nCal recordar que arran del segon escorcoll efectuat per les autoritats judicials a la FAF el mes de juliol es va processar el director tècnic i exseleccionador nacional, David Rodrigo; Figueras; la secretària Sònia Gomes i l’encarregat de material Ángel Gómez. En el marc de l' operació Cautxú també estan encausats Gea, el tresorer de la FAF José García i el president Víctor Santos.\nGea i Figueras es queden sense declarar per una indisposició del fiscal\nQuatre nous imputats en l'operació Cautxú\nEl Govern té mecanismes per intervenir qualsevol federació si es confirmen males gestions


Als meus amics (Mayrhofer, set by (Franz Peter Schubert)) (The LiederNet Archive: Texts and Translations to Lieder, mélodies, canzoni, and other classical vocal music)\nAl bosc, al bosc, enterreu-me allà,\nen complet silenci, sense creu ni làpida;\ncar tot el que amuntegueu, a l’hivern,\nho cobrirà la neu i s’ho emportarà el vent.\nI quan la terra es rejoveneixi\ni surtin flors a la meva tomba,\nalegreu-vos, bona gent, alegreu-vos!\nAixò als morts tant els hi fa.\nPerò no, car el vostre amor estén\nles seves branques vers el reialme dels esperits,\ni el que us mena a la meva tomba,\na mi m’arrossega amb més força cap a baix.


Quiquet de Castàlia a l’UJI | Institut d'Estudis Catalans · Delegació de Castelló de la Plana\nXVI Jornades Culturals a la Plana de l’Arc »\n« L’IEC signa un conveni de col•laboració amb la Universitat Jaume I de Castelló\nQuiquet de Castàlia a l’UJI\nD’octubre a desembre de 2011, a la biblioteca de la Universitat Jaume I de Castelló, podrem visitar l’exposició Quiquet de Castàlia: memòria del Castelló contemporani, organitzada amb la col•laboració de l’IEC i Acció Cultural del País Valencià.\nEns traslladem al Castelló del tardofranquisme a través d’un personatge com Francesc Vicent, conegut popularment com Quiquet de Castàlia. A través del seu programa radiofònic Castelloneries, Quiquet va dedicar més de 18 anys a “exaltar la història, la tradició, els hòmens i les terres de Castelló i les seues comarques” i va ser un dels pioners en la introducció del valencià en aspectes com les festes i la ràdio a la nostra ciutat.\nEls cinc grans panells informatius que conformen l’exposició estan dedicats a la compositora Matilde Salvador, als poetes Miquel Peris i Bernat Artola, al pedagog Enric Soler i Godes, al narrador Josep Pascual i Tirado, i al mateix Quiquet i el seu programa.\nCicle de conferències Conferència Congrés Fira Jornada científica\tActivitats (254)