Sonoritats experimentals. La creativitat a la porta de casa | Diari de Tarragona\nSonoritats experimentals. La creativitat a la porta de casa\nBen a prop. Els cd’s de Xavier Pié i Miguel Alberto Cruz son la constatació d’una cosa que massa sovint necessitem que se’ns recordi, que a la vora de casa podem trobar allò que, sovint, ens entestem a cercar ben lluny\n17 de Mayo de 2018 - 18:48 hs\nImatge d’arxiu d’una actuació en directe de Xavier Pié i Macc. FOTO: Miguel Ángel Salor / MAFS / ATF (2015)\nViure lluny de casa, encara que sigui a un centenar de quilòmetres, fa que tot i la voluntat de mantenir-te al dia, perdis aquell pols quotidià, allò de trepitjar els carrers, de trobar-te amb l’un, de xerrar amb l’altre, de compartir xafarderies amb el de més enllà, que no tinguis l’opció habitual de riure, de mirar i, sobretot, de posar en pràctica el meravellós verb badar.\nPer això rebre materials físics provinents «de casa» produeix sempre una sensació de plaer íntim difícilment explicable i, qui sap, potser aquesta mateixa distància, més anímica que física, ajudi a posar en valor tot allò que la proximitat i el contacte sovintejat difuminen i dilueixen.\nAl llarg dels últims anys he rebut Rutes i Connexions, els dos treballs discogràfics de dos grans, grans músics del Camp de Tarragona, el guitarrista Miguel Alberto Cruz Carmona, MACC i el saxofonista Xavier Pié. Veterans i sòlids, amb un passat carregat de bandes de pop i de jazz i de tota mena d’iniciatives d’alta volada, la seva decisió de treballar de manera conjunta hauria de ser una celebració, una fita destacable per la cultura de casa nostra i un d’aquells elements exportables que s’haurien de reivindicar.\nCruz i Pié són dos músics madurs en experiència però molt joves en explorar vies força verges\nLa gràcia d’aquests treballs, que van molt més enllà de la col·laboració per convertir-se en simbiosi, és precisament aquesta necessitat creativa que atresoren tots dos per separat i que, en conjunt, s’acaba convertint en una interessant màquina de fabricar opcions interessants i camins nous.\nCruz i Pié són dos músics madurs en experiència però molt joves en aquesta capacitat d’explorar vies força verges. El grau de creativitat i d’experimentació que mostren en aquests dos treballs demana una major atenció per part dels mitjans i de la societat en general. Vivim en un món complicat, probablement amb un excés d’informació i, per desgràcia, molt marcat per la dictadura de la televisió que ens porta a una realitat on les coses no existeixen si no treuen el cap per la petita pantalla, això vol dir que iniciatives com aquesta no reben el ressò que mereixen i s’acaben convertint en patrimoni de minories selectes i tocades pel delit de la curiositat.\nSi sentiu la més mínima punció musical a la sang, hauríeu d’escoltar els treballs discogràfics ‘Rutes’ i ‘Connexions’\nPer això crec que no s’ha de deixar passar aquesta oportunitat de valorar com es mereixen les grans coses fetes a casa i per això, si sentiu la més mínima punció musical a la sang, hauríeu de localitzar Rutes i Connexions i preparar-vos per entrar en un univers concebut com una gran creació amb capacitat per transformar-se i per adaptar-se a qualsevol necessitat. Podria ser la banda sonora d’una pel·lícula delicada i subtil, l’explicació sonora d’una vida, el batec dels sentiments o la remor d’una passió que creix. És, de fet, una sòlida invitació a abandonar-se, a deixar-se segrestar per les converses de la música, pels girs, per les notes, per la concepció d’un univers viu que es transforma a cada moment.\nEls dos CD’s de Pié i de Cruz són la constatació d’una cosa que ja no ens caldria, però que, per desgràcia, massa sovint necessitem que se’ns recordi, que a la vora de casa podem trobar allò que, de vegades, ens entestem a cercar ben lluny, que la gent amb qui ens creuem cada dia també són capaços de regalar-nos sorpreses infinites.\n*Jordi Cervera és periodista i ha publicat més de 50 llibres de poesia, assaig i narrativa, i ha guanyat diversos premis entre els quals destaca l’Edebé de literatura juvenil. Li agrada el Trinaranjus i llegir a l’ombra fresca d’una morera.


El PP demana els expedients de contractació en 28 empreses després de "l'endoll de Romeu"\nSegons el portaveu adjunt, Vicente Betoret, "el cas Romeu és només la punta de l'iceberg i la demostració d'una forma de fer política".\n"S'han pres al peu de la lletra l'assumpte de l'era digital ja, que contracten a dit en funció d'amistats i parentals, com s'està fent en FGV", ha assenyalat.\n"La creació d'agències i organismes i la contractació d'amics i familiars li costa a cada valencià 80 euros", assegura.\nEl PP demana els expedients de contractació en 28 empreses després de "l'endoll de Romeu" PPCVC\nEl Grup Parlamentari Popular ha sol·licitat al Consell la relació detallada de les persones contractades en 28 organismes i empreses públiques per part del Consell des de l'1 de setembre de 2016 fins a hui i una còpia de tots els documents relatius a les actuacions portades a terme per a efectuar les referides contractacions.\nAixí ho ha anunciat este divendres el portaveu adjunt del Grup Parlamentari Popular a Les Corts, Vicente Betoret, qui ha explicat que van "a exigir els expedients de contractació de totes les empreses i organismes públics de la Generalitat perquè el cas Romeu -el nomenament del vicesecretari general del PSPV, Francesc Romeu, com directiu de FGV- és només la punta de l'iceberg i la demostració d'una forma de fer política".\nBetoret ha assenyalat que "el Consell s'ha convertit en una empresa de contractació per als seus". "S'han pres al peu de la lletra l'assumpte de l'era digital ja que contracten a dit en funció d'amistats i parentals, com s'està fent en FGV", ha assenyalat.\nTot i això, ha apuntat que "este enxufisme" és "una cosa que es contagia com la grip dins del Titànic, ja que estos dies hem tingut coneixement que fins i tot dins de Podem s'ha convertit en habitual la contractació irregular d'amics i familiars. Això era la nova política".\nSobre esta qüestió, ha apuntat que "esta forma d'actuar del pacte del Titànic ens costa a cada valencià 80 euros a l'any". "La creació d'agències i organismes i la contractació d'amics i familiars li costa a cada valencià 80 euros basant-nos en els 384 milions d'euros pressupostats en 2017 per a crear nous organismes o millores i increments de plantilles", ha apuntat.\nPer esta raó, ha explicat que s'ha sol·licitat les contractacions de 28 organismes i empreses pública després de tindre "coneixement que s'estan produint contractacions com a mínim curioses, i fent el treball que no fa la Conselleria de Transparència que es dedica a fiscalitzar etapes anteriors però no el que passa actualment en la Generalitat".\n"Anem a veure si realment estes contractacions s'han fet amb transparència i publicitat com ha dit la senyora Salvador de la contractació de Romeu o és una altra de les mentides a les quals ens té acostumats la senyora Salvador cada vegada que dóna una explicació sobre algun tema particular", ha postil·lat.


«L'objectiu és acabar sent un dels equips capdavanters de l'Eurolliga» - Empordà\n«L'objectiu és acabar sent un dels equips capdavanters de l'Eurolliga»\nEl club està treballant per donar d'alta Coulibaly, però no arribarà a temps amb la polonesa, que ja és a Girona\nGIRONA | MARC VERDAGUER 20.10.2015 | 06:30\nLa plantilla de l´Spar Citylift Girona celebrant la victòria a la Supercopa d´Espanya. aniol resclosa\nEl president de l´Uni, Llorenç Biargé.\nEl passat 15 de febrer, l'endemà que l'equip caigués eliminat a les semifinals de la Copa contra el Conquero, Llorenç Biargé tornava de Torrejón de Ardoz explicant a tothom que, a final de temporada, l'equip guanyaria la Lliga i faria el salt a l'Eurolliga. Poca gent el va creure, però Biargé la va encertar i demà al vespre l'actual campió de Lliga, l'Spar Citylift Girona, juga contra el Wisla Cracòvia a Fontaja en un partit de la màxima competició europea. «Sempre hem de mirar endavant. Tocant de peus a terra, però amb ambició. Això és una màxima que jo sempre he tingut tant pel que fa a l'Uni com en la meva vida professional», explica Llorenç Biargé, que demana «la implicació de la societat gironina, el teixit empresarial i les institucions perquè Girona es pugui consolidar a l'Eurolliga i acabar-se convertint en un clàssic de la competició».\nLlorenç Biargé avisa que els espectadors que vagin demà a Fontajau a veure el partit contra el Wisla, «encara que sigui entre setmana i una mica tard (20.45)», veuran recompensats el seu esforç «amb un bon bàsquet, en un partit de la principal competició i en el qual crec que podrem aspirar a la victòria perquè l'equip està fent passes endavant». Biargé destaca l'alt nivell defensiu mostrat per l'equip diumenge contra Ferrol i, per altra banda, «com ens hem mogut ràpid i bé prenent decisions amb el canvi de Paris; amb el mateix sou tenim dues jugadores que són més del gust de l'entrenador». Amb l'equip millorant dia a dia, i ara amb una rotació més llarga, Llorenç Biargé veu al grup de Miguel Àngel Ortega «lluitant per guanyar a la lliga espanyola i aconseguint també alguna victòria a l'Eurolliga, que és el que ens hem proposat en aquest nostre primer any a la competició».\nLa continuïtat de l'Uni com un dels dominadors del bàsquet femení espanyol hauria de permetre que l'equip de Fontajau acabés sent un «dels equips amb antiguitat a l'Eurolliga amb el pas de les temporades». A l'estiu, a banda de les complicacions esportives per guanyar partits, des de dins i fora del club es valorava les dificultats que podia suposar per a l'Uni, com a club, seguir l'alt ritme de professionalització que requereix jugar una competició on hi ha molts viatges i en la qual la FIBA marca unes exigències molt estrictes amb els clubs. «No ho veig complicat. Es tracta d'adaptar-nos, quan vam pujar a Lliga Femenina-1 semblava que tot seria molt complicat i, encara que era ben diferent de Lliga 2 o de Copa Catalunya, ho hem fet molt bé».\nI és que per a Llorenç Biargé el creixement de l'Uni sempre s'ha fet amb «ambició per anar millorant pas a pas». «Està clar que hem de tocar de peus a terra, però si la societat gironina s'implica en el nostre projecte a Europa, ens hi podem consolidar i anar creixent; el nostre objectiu ha d'acabar sent un dels equips capdavanters de l'Eurolliga». Per arribar a ser un dels protagonistes de l'Eurolliga, l'Spar Citylift Girona hauria de poder competir amb clubs amb molt potencial econòmic com Ekaterinburg, Praga, Orenburg o Kursk. «El nostre model no és aquest. Nosaltres no pensem a fer fitxatges o a viatjar en jets privats. Aquí es tracta que tots hi posem el nostre granet de sorra, que no tinguem un sol patrocinador i que la gent que estem al club seguim disposat a passar la baieta a fer el que faci falta», argumenta un Llorenç Biargé que recorda com, tot i haver fitxat a tort i a dret, l'Ekaterinburg no ha estat campió de l'Eurolliga en els últims anys i aquesta temporada ja ha perdut la Supercopa d'Europa, contra el Praga.


Martí Gironell - periodista i escriptor\nVaig conèixer la història d’en Jean Leon en un dinar del diari El Mundo a Catalunya, en el qual estàvem convidats cinc escriptors: en Victor del Árbol, l’Albert Espinosa, la Cristina Fernández Cubas, la Carme Riera i un servidor. A tots ens havien adaptat una novel·la en algun format: teatre, còmic, cinema, televisió... Abans de començar ens van posar una ampolla de vi Jean Leon sobre la taula i ens van explicar que darrera d’aquell nom hi havia una història que també es podia adaptar a qualsevol format. La vida d’un home, Ceferino Carrión, que havia fugit de Santander i havia arribat a Los Angeles passant per Barcelona, França i Nova York, i que allà havia conegut Frank Sinatra, James Dean, Marilyn Monroe, J.F. Kennedy, Ronald Reagan, etc. Una bona colla de secundaris de luxe. Vaig preguntar si algú altre estava interessat amb aquell personatge i davant la negativa, l’endemà mateix, vaig començar a capbussar-me en la vida de Jean Leon.\n"Rebre el Premi Ramon Llull és un reconeixement que em fa molt de respecte i il·lusió per a la projecció impagable que suposa per a la novel·la"\n"La força d’un destí explica precisament la voluntat d’un home que creu en ell mateix i que les seves idees, projectes i somnis poden fer-se realitat"


Tic Tapa i Lusitans s’enfronten amb el lideratge en solitari en joc - El Periòdic d'Andorra\nTic Tapa i Lusitans s’enfronten amb el lideratge en solitari en joc\nEl Don Denis no pot fallar davant el Jenali si no vol quedar del tot despenjat\nPublicat el Dissabte, 5 de novembre de 2016 | 01:30 h\nEls jugadors del Lusitans celebren un gol contra l’Encamp. | Maricel Blanch\nDemà finalitza la primera volta de la fase regular de la Lliga Grup Sant Eloi. El duel més interessant de la jornada és el que enfronta als colíders de la Primera Divisió, el Restaurant Tic Tapa UE Sant Julià i l’FC Lusitans. Qui guanyi agafarà avantatge al capdavant de la classificació.\nEls dos equips han seguit fins ara una trajectòria idèntica. Sumen quatre victòries i dos empatats, repetint els resultats uns i altres en cada jornada, el que sempre els ha fet anar conjuntament a la taula. Es trobaran al Centre d’Entrenament de la FAF a les 18.00 hores. Qui estarà especialment atent al que passi en aquest duel és la UE Santa Coloma, tercer classificat i que només està dos punts per sota. Haurà jugat al migdia contra l’FC Encamp. Si els colíders acaben empatats, els groc-i-negres els atraparan si guanyen a un conjunt encampadà que necessita reaccionar, acumulant quatre derrotes seguides.\nUn altre equip que vol aprofitar la jornada per retallar distàncies és l’actual campió, el Don Denis FC Santa Coloma, que necessita sumar de tres en tres si no vol allunyar-se encara més a aquestes alçades dels primeres llocs. Es troba amb el CE Jenlai a les 16.00 h. El Restaurant The New 1978 UE Engordany provarà de no despenjar-se de la zona alta. S’enfronta a un Assegurances Generals FC Ordino que ve de sumar la primera victòria de la temporada. Juguen a les 14.00 h.


L'alimentació en el lactant | NutricioBlog - Diari de l'AlbertL'alimentació en el lactant | NutricioBlog - Diari de l'Albert\nby Albert · 3 de desembre de 2015 ·\nS’apropen els primers examens del tercer curs del Grau en Nutrició Humana i Dietètica i, com ja va sent costum, és hora de posar-se a fer resums al blog per a memoritzar conceptes. La qual cosa em permet, per un costat, digerir millor els continguts de les assignatures i, per l’altre, compartir amb vosaltres una mica d’informació rigorosa pel que fa a la matèria.\nCrec que el camp de la nutrició aplicada al cicle vital serà d’interès per a qui vulgui conèixer una mica més sobre la nutrició en determinades etapes de la vida, aquelles que poden tenir requeriments excepcionals, com poden ser l’etapa lactant, la preescolar i escolar, l’adolescència, l’embaràs, la menopausa, etc.\nEn aquesta ocasió us vull portar un resum sobre l’alimentació en el lactant, així com alguns recursos que he anat trobant mentre feia la cerca per a l’estudi.\nDurant els primers mesos de vida l’ésser humà és especialment vulnerable des del punt de vista nutricional.\nA la gran velocitat de creixement i l’intens metabolisme que experimenta el lactant cal afegir que el seu organisme és encara immadur a diferents nivells com poden ser:\nEls processos digestius, renals i hepàtics\nEls mecanismes de regulació de la gana\nEl 1982, el Comitè de Nutrició de l’Acadèmia Americana de Pediatria va definir tres períodes d’alimentació del nen:\nComprèn entre els 4-6 primers mesos de vida, durant els quals el seu aliment ha de ser de forma exclusiva la llet materna o les fórmules per a lactants.\nAbasta des del segon semestre de vida fins a l’any. En ell s’inicia la diversificació alimentària (DA) o alimentació complementària, introduint aliments diferents de la llet materna o la fórmula per a lactants.\nPeríode d’adult modificat\nTé lloc des de l’edat preescolar i l’escolar fins als 7-8 anys d’edat. En aquest període el nen va adoptant una alimentació progressivament més semblant a la dels adults.\nLa nutrició en aquesta etapa, a més de cobrir les elevades necessitats d’energia i nutrients, pot influir en el desenvolupament i en la salut de l’individu a curt i llarg termini.\nL’OMS (Organització Mundial de la Salut) recomana l’alimentació exclusiva al pit durant els primers 6 mesos de la vida del nen i continuar l’alletament juntament amb els àpats complementàries adequades fins als 2 anys d’edat o més.\nCaracterístiques fisiològiques del lactant\nAlimentació a través de la placenta\nEl pas de l’alimentació transplacentària (que travessa la placenta) del fetus a l’alimentació del lactant fora de l’úter matern suposa l’activació de nombroses funcions en l’organisme.\nEncara que, en principi, els nadons a terme tenen una funció digestiva prou desenvolupada, durant els primers mesos tindrà lloc un lent procés de maduració de l’aparell digestiu que els permetrà adaptar-se al tipus d’alimentació variada de l’adult.\nCaracterístiques de la funció digestiva del lactant\nReflex de succió des de la setmana 32-34 de gestació.\nAbsència de dents.\nEscassa secreció de saliva fins als 2-3 mesos.\nEsfínter esofàgic inferior immadur: tendència a regurgitació i reflux gastroesofàgic.\nEl pH és menys àcid que en adults.\nLa capacitat de l’estómac augmenta de 10-20 ml a 200 ml al any d’edat.\nBuidament gàstric és més lent en nens prematurs.\nSecreció de pepsina i factor intrínsec (aquest últim en nivells baixos fins als tres mesos d’edat).\nAmilasa pancreàtica: secreció gairebé nul·la al naixement, baixa fins als 46 mesos d’edat, no s’assoleixen nivells de adult fins als dos anys.\nLipasa pancreàtica: nivells baixos fins als 612 mesos.\nPresència de reflex gastrocòlic.\nEl ronyó del lactant presenta una baixa capacitat de concentració, és a dir, necessita més aigua per dissoldre una mínima quantitat de soluts. També està disminuïda la seva capacitat de reabsorció tubular i d’excreció davant d’una sobrecàrrega hídrica.\nVas peix en matèria de fisiologia renal? Pots donar una ullada als apunts d’un dels primers cursos que vaig fer a través de la plataforma Coursera, sobre Introducció a la Fisiologia Humana.\nD’aquesta manera, un augment en la ingesta de proteïnes pot conduir a un augment en els nivells d’aminoàcids sanguinis.\nLa degradació d’aquests aminoàcids dóna lloc a la formació d’urea i àcids no metabolitzats que requereixen aigua per a la seva excreció.\nAixò podria desembocar en deshidratació i acidosi en el lactant.\nEn el lactant el cicle de la urea està molt limitat i una aportació excessiva de proteïnes pot originar quadres de hiper-amonièmia.\nLa síntesi de cisteïna, taurina i carnitina (aprèn més sobre els aminoàcids) està disminuïda, per la qual cosa es recomana la seva incorporació a les fórmules infantils, especialment en les de prematurs (en la llet materna es troben en quantitat suficient). També està disminuïda la síntesi d’omega 3 i omega 6.\nD’altra banda, hi ha una deficiència d’enzims en el catabolisme de determinats aminoàcids que poden originar efectes tòxics a nivell del sistema nerviós central. Aquests aminoàcids són la glicina, fenilalanina, tirosina, metionina, treonina, valina, leucina i isoleucina.\nEl calostre afavoreix la colonització de la mucosa intestinal sent aquests microorganismes protectors enfront d’agents infecciosos.\nLa capacitat d’absorció de macromolècules i antígens alimentaris pot ser més àmplia en els primers mesos quan l’intestí és encara immadur.\nEl procés de maduració del sistema nerviós central també va marcant els diferents períodes de l’alimentació del nen. Fins als 4 mesos la maduració del sistema neuromuscular permet deglutir líquids.\nDels 4 als 6 mesos pot deglutir semisòlids i posteriorment adquireix la masticació. La sedestació (posició del cos estant assegut) a partir dels 6 mesos, i després la bipedestació, li permet distingir objectes, olors, agafar i manipular les coses i triar fins i tot aliments.\nRequeriments nutricionals en el lactant\nEls requeriments nutricionals dels primers mesos de vida s’han calculat en funció de la composició de la llet materna de dones que alleten els nens sans, és a dir, que mostren un nivell adequat de creixement i desenvolupament.\nL’encèfal pesa uns 350 g en néixer i augmenta fins a 1.150 g en complir el primer any de vida.\nS’admet que la llet materna és capaç de cobrir per si sola les necessitats energètiques fins als 6 mesos però a partir de llavors podrien establir-se carències en alguns nutrients. La Societat Europea de Gastroenterologia, Hepatologia i Nutrició (ESPGHAN) estableix que l’alimentació complementària no s’introdueixi abans dels 4 mesos ni després dels 6 mesos.\nNo solament és important cobrir les necessitats d’energia i nutrients evitant carències i excessos, sinó que cal parar atenció al paper de la nutrició infantil en la prevenció de certes malalties cròniques en l’edat adulta.\nIngestes Dietètiques de Referència (IDR) per al nen entre 0-1 anys\n0-6 mesos 6-12 mesos\nCalci (mg) 250-500 300-600\nFerro (mg) 7 7-10\nIode (mcg) 35-40 45-50\nZinc (mg) 3-5 5\nMagnesi (mg) 30-60 60-85\nTiamina (mg) 0,3 0,4\nRiboflavina (mg) 0,4 0,6\nEquivalents de niacina (mg) 4 6\nVitamina B6 (mg) 0,2-0,3 0,4-0,5\nÀcid fòlic (mcg) 40-70 60-90\nVitamina B12 (mcg) 0,3-0,5 0,3-0,8\nVitamina C (mg) 50 50\nVitamina A (mcg) 375-450 375-450\nVitamina D (mcg) 5-10 5-10\nVitamina E (mg) 4-6 5-6\nCuervo, M., Baladia, E., Goñi, L., Corbalán, M., Manera, M., Basulto, J., et al. Propuesta de Ingestas Dietéticas de Referencia (IDR) para la población española. A FESNAD. Ingestas Dietéticas de Referencia (IDR) para la población española. Pamplona: EUNSA; 2010.\nRevisa els apunts de l’assignatura de bioquímica per a aprendre més sobre les vitamines i els minerals i què comporta la seva deficiència (o excés!).\nPel que fa a l’aigua, l’energia i cadascun dels macronutrients…\nLa necessitat d’aigua en el lactant depèn de la quantitat que es perd per la pell, pulmons, excrements i orina, a la qual s’afegeix una petita quantitat necessària per al creixement. La capacitat renal dels lactants és menor ja que no tenen desenvolupada la capacitat de produir orina concentrada.\nLes necessitats d’aigua en el lactant són aproximadament 150 ml/kg de pes. El National Research Council (NRC) recomana 1,5 ml d’aigua/kcal d’energia en ser aquesta la relació aigua/energia de la llet humana.\nEn la proposta de Ingestes Dietètiques de Referència (IDR) per a la població espanyola de la FESNAD de l’any 2010 es recull el següent:\nLactants 0 a 6 mesos: 100 a 190 ml/kg/dia.\nLactants 6 a 12 mesos: 800 a 1.000 ml/dia.\nÉs important tenir en compte que tret que estigui exposat a una elevada calor ambiental o que pateixi pèrdues excessives de líquids per causes com febre o diarrea, el nen que pren lactància materna o fórmules artificials no ha de prendre aigua ni altres líquids de forma suplementària.\nEl 80% del cos del lactant està format per aigua i per tant les necessitats d’aigua són proporcionalment majors que les de l’adult.\nEls requeriments d’energia en el lactant són majors en l’etapa immediatament posterior al naixement i van disminuint progressivament durant el primer any.\nSegons les equacions del FNB–IOM, el GET (despesa energètica total) en nens de 0 a 12 mesos (inclou la despesa energètica per formació de nous teixits) es calcula de la manera següent:\n0 a 3 mesos GET = (89 x pes [kg] 100) + 175 kcal\n4 a 6 mesos GET = (89 x pes [kg] – 100) + 56 kcal\n7 a 12 mesos GET = (89 x pes [kg] – 100) + 22 kcal\nEl 60% dels requeriments energètics del lactant durant el primer any de vida són utilitzats per l’encèfal per a la formació de membranes cel·lulars i la mielinització dels nervis.\nLes ingestes recomanades de proteïnes són majors en lactants alimentats amb fórmules adaptades que en lactants alimentats amb llet materna ja que les proteïnes de la llet materna tenen major valor biològic.\nA partir dels sis mesos la quantitat de proteïna de la llet materna és inadequada i s’ha de complementar amb fonts addicionals de proteïnes d’alt valor biològic com, per exemple, carn o cereals.\nEl càlcul de la ingesta proteica en el lactant es basa en el dels alimentats a pit, és a dir: 2,2 g/kg/dia en els primers 3 mesos, que disminueix fins a 1,6 g/kg/dia als 6 a 12 mesos, no havent-hi avantatges si les aportacions són més elevats (Gil, 2010).\nDurant els quatre primers mesos de vida del greix ha de representar el 40 a 55% de l’aportació energètica i a partir d’aquesta edat, el 30 a 35%. L’àcid linoleic ha representar el 4,5 a 10,8% del valor calòric total i el linolènic entorn de l’1%, sent la proporció no inferior a 1:10 pel que fa al linoleic (Gil, 2010).\nSón necessaris com aportació energètica i no es poden reemplaçar per un altre tipus de nutrients.\nLa lactosa és el disacàrid predominant sintetitzat per la glàndula mamària dels mamífers i proporciona doble quantitat d’energia sense elevar l’osmolaritat. És font de galactosa per a la formació de galactocerebròsids.\nLa sacarosa i la fructosa s’han de restringir en la mesura el possible per evitar que el nen mostri preferència pel sabor dolç.\nDurant els quatre primers mesos els hidrats de carboni han de representar el 32 a 48% de l’aportació calòrica total i en arribar l’any augmentaran els requeriments fins el 55 a 60% (Gil, 2010).\nCal parar especial atenció al ferro ja que pot donar lloc a deficiències. Tot i que la llet materna és pobre en ferro, la seva biodisponibilitat és molt elevada i pot cobrir les necessitats fins als 46 mesos. Les fórmules, però, han de ser suplementades. Les IDR són de 7 mg/dia en lactants de 0 a 6 mesos i 7 a 10 mg/dia en lactants de 7 a 12 mesos (FESNAD, 2010).\nEls nens que reben lactància materna exclusiva sense una adequada suplementació de vitamina D o una adequada exposició solar corren el risc de desenvolupar raquitisme o dèficit de vitamina D.\nÉs complicat establir quina és l’exposició solar adequada per a assegurar les necessitats diàries de vitamina D. S’estima que per a nens de raça blanca seria de 30 minuts a la setmana vestit únicament amb bolquer o de 2 hores setmanals totalment vestit i amb el cap descobert.\nEl problema és que aquestes recomanacions entren en conflicte amb les actuals guies clíniques per a la prevenció del càncer de pell, que recomanen no exposar a la llum solar directa\nals menors de 6 mesos així com l’ús de cremes protectores, que redueixen la síntesi cutània de vitamina D. Per tot això, es recomana la suplementació amb vitamina D en dosi de 400 UI/dia (FESNAD, 2010).\nN. del T. Personalment sóc una mica escèptic d’aquesta última recomanació, però ho deixarem aquí.\nLa llet materna es considera l’aliment ideal per al lactant sa, nascut a terme, tal com es recull en l’Estratègia Mundial per a l’Alimentació del lactant i de l’infant petit (WHA55 A55 / 15, paràgraf 10):\nLa lactància natural o materna és una forma sense parangó de proporcionar un aliment ideal per al creixement i el desenvolupament sa dels lactants; també és part integrant del procés reproductiu, amb repercussions importants en la salut de les mares.\nCom a recomanació de salut pública mundial, durant els sis primers mesos de vida dels lactants haurien de ser alimentats exclusivament amb llet materna per aconseguir un creixement, un desenvolupament i una salut òptims.\nCom a estadístiques:\nA Espanya les xifres de lactància materna estan al voltant del 80%. A les 6 setmanes el 60,5% de les mares segueixen donant de mamar als seus fills. Als 3 mesos ho fan el 42,4%, i als 6 mesos tan sols el 23,6%.\nInfografia de El Comercio Perú i Unicef, adaptada per prolactancia. Clic per veure en gran!\nTipus de llet materna\nLa llet humana és un líquid dinàmic que evoluciona cronològicament, diferenciant la seva composició amb l’edat del nadó:\nÉs la llet que es produeix des del naixement fins al 4t o 6è dia de vida. És pobre en greix sent-hi predominant el colesterol. Per contra, és rica en proteïnes (2,3%), amb IgA secretora, lactoferrina, oligosacàrids, factor de creixement intestinal i minerals.\nLlet de transició\nEs produeix des del 6è al 15è dia de vida del lactant i té una composició intermèdia entre el calostre i la llet madura. En ella disminueixen les immunoglobulines i augmenta la lactosa, els lípids, les vitamines liposolubles i hidrosolubles.\nA partir de les tres setmanes. El seu contingut energètic és major (700 kcal/l). El 80% de la seva composició és aigua amb un contingut proteic de 0,9-1,2 g / dl (més baix que la llet de vaca, la concentració és 3,5 g/dl).\nArticle original del diari El Mundo\nEl contingut de proteïnes és baix per a evitar la sobrecàrrega renal. El 60 a 65% del total proteic el componen les proteïnes del sèrum entre les que destaquen la lactoalbúmina i la lactoferrina. Fins al 40% de les proteïnes pot correspondre a la caseïna en forma de micel·les formades per caseïnat càlcic, fosfat, magnesi i citrat.\nDues mostres de llet, una d’un pit ple i l’altra d’un al qual ja quasi ja no li queda llet. Viquipèdia, original de Breast milk: Colostrum, Foremilk and Hindmilk.\nA la llet humana també hi ha altres proteïnes amb funció protectora com la IgA secretora, lactoferrina i lisozima. Els nucleòtids són presents fins a una concentració de 70 mg/l.\nLa llet materna presenta també gran quantitat d’enzims que ajuden al lactant a digerir i absorbir millor i més eficientment els nutrients. A més, aquests enzims ajuden a suplir les mancances enzimàtiques típiques d’aquest període de la vida. Alguns exemples són l’amilasa làctia, la lipasa làctia, la lisozima, lactoperoxidasa, amilasa, etc.\nPel que fa als carbohidrats, la lactosa és el principal sucre (90%) que hidrolitza perfectament a glucosa i galactosa. La lactosa afavoreix l’absorció del calci i el desenvolupament del Lactobacillus bífidus i de la resta de la flora bacteriana intestinal. El 10% restant el componen oligosacàrids amb un important paper tant metabòlic com immunològic (fucosa, glucosamina, inositol, factor de creixement del Lactobacillus bífidus, etc.).\nEls lípids o greixos aporten una gran quantitat d’energia (aproximadament el 50%) i s’absorbeixen bé, gràcies a l’acció de l’enzim lipasa. Són els components principals de les estructures de les membranes cel·lulars i participen en els fenomens oxidatius i de transport de colesterol.\nLa majoria són triglicèrids, encara que també estan presents fosfolípids, àcids grassos lliures, monoglicèrids, diglicèrids i colesterol. Els àcids grassos de la llet humana cobreixen les necessitats d’àcids grassos essencials.\nEls predominants són els àcids grassos poliinsaturats de cadena llarga (àcid oleic, palmític, linoleic i alfa-linolènic) i molt llarga (araquidònic i docosahexanoic), que són imprescindibles per al desenvolupament de la funció neural i “retiniana” (de la retina) i per a la síntesi d’eicosanoides.\nEls minerals no es troben en quantitats elevades per evitar la sobrecàrrega renal. Les vitamines liposolubles i hidrosolubles estan en quantitat suficient per a la nutrició del nadó, exceptuant, com s’ha comentat anteriorment, la vitamina D.\nFactors bioactius de la llet materna\nA més dels macro i micronutrients en la llet materna, amb funció fonamentalment nutritiva, hi ha uns components anomenats bioactius que actuen com a mediadors del creixement i de la diferenciació dels teixits i també com a factors de defensa com antígens i agents infecciosos.\nAlguns dels principals factors bioactius són:\nEls principals agents microbians en la llet materna són:\nEs tracta d’una proteïna quelant del ferro molt abundant a la llet materna. Una part d’aquesta proteïna no es digereix i arriba intacta al tracte gastrointestinal. Allí la lactoferrina inhibeix el creixement de patògens com E. coli gràcies a la seva capacitat de competir amb l’esmentat bacteri pel ferro.\nPresenta un efecte antibacterià per la seva capacitat per destruir els peptidoglicanos de la paret bacteriana. A la llet materna es troba en una concentració 5.000 vegades superior que en la llet de vaca.\nEls oligosacàrids de la llet materna tenen un efecte positiu sobre el sistema immune mitjançant dos mecanismes:\nActuen com a anàlegs dels receptors intestinals i els bacteris enteropatògenes els utilitzen com a diana per a la seva adhesió.\nD’una banda redueixen el pH intestinal que ajuda a inhibir el creixement d’alguns patògens intestinals i de l’altra serveixen com a substrat alimentari dels components de la flora intestinal. Algunes bifidobacteris gram positives, com Bifidobacterium bifidum, frenen la multiplicació de patògens com E. coli i Shigella.\nLa més abundant és la IgA secretora que produeixen els limfòcits en la llet materna. Exerceix com anticòs eficaç enfront d’un nombre de patògens entèrics i respiratoris.\nEs tracta de compostos antioxidants, lactoferrina, factors de creixement epitelial, poliamines, inhibidors de proteases, citoquines i prostaglandines.\nNucleòtids i citoquines (principalment TNF-alfa, interleukina IL-1beta, IL-6, IL-10, interferó gamma).\nEstan presents en la següent proporció: neutròfils (40-65%), macròfags (35-55%) i limfòcits (5-10%). Els limfòcits són principalment cèl·lules T que presenten memòria immunològica. Els neutròfils i macròfags tenen activitat fagocítica.\nEs tracta d’aquells micronutrients que desenvolupen un paper fonamental en les principals vies metabòliques i en les cèl·lules de la funció immune com el zinc, el ferro i la vitamina A.\nDiferències entre la composició de la llet materna i la de vaca\nHi ha importants diferències en la composició d’ambdós tipus de llet, motiu pel qual la llet de vaca s’ha de sotmetre a diversos processos tecnològics per poder elaborar a partir d’aquesta les fórmules infantils.\nAquestes són algunes de les principals:\nEl contingut en proteïnes i sals minerals és més gran en la llet de vaca que a la humana.\nLa fracció d’oligosacàrids és més elevada en la llet humana.\nA la llet de vaca és inferior el contingut d’àcids grassos essencials i àcids grassos poliinsaturats de cadena molt llarga, com l’àcid araquidònic i l’àcid docosaexahenoic.\nA la llet materna l’àcid palmític es troba preferentment esterificat en la posició 2 de l’triglicèrid, la qual cosa permet una major disponibilitat del greix i del calci i al mateix temps evita el restrenyiment.\nEn funció del tipus de vitamines, la concentració és més elevada en un tipus o un altre de llet. És ressenyable que les vitamines antioxidants com la C i E són significativament més elevades en la llet de la dona.\nEls factors bioactius són més abundants en la llet de dona.\nRecomanacions en la composició de les fórmules per a lactants\nNutrient Llet materna madura per 100 ml Fórmula d’inici per 100 ml (per 100 kcal) Fórmula de continuació per 100 ml (per 100 kcal)\nEnergia (kcal) 75 60-70 60-80\nHidrats de carboni (g) 7 4,8-9,5 (7-14) 5-10 (7-14)\nLactosa (g) 6-6,5 > 2,38 (> 3,5) > 1,26 (> 1,8)\nProteïnes (g) 0,9-1 1,2-2,04 (1,8-3) 1.6-3,24 (2,25-4,5)\nSeroproteína / caseïna 60/40 60/40 20/80\nGreixos (g) 4-4,5 2,72-4,42 (4-6,5) 2,37-4,68 (3,3-6,5)\nÀcid linoleic (g) 0,7-1,3 0,2-,82 (0,3-1,2) > 0,21 (> 0,3)\nSodi (mg) 32 13,6-41 (20-60) 16,1-57,5 (23-85) *\nPotassi (mg) 60 41-98,6 (60-145) 54,6-132 (80-208) *\nCalci (mg) 34 > 34 (> 50) > 63 (> 90) *\nFòsfor (mg) 14 17-61,2 (25-90) > 40 (> 60) *\nFerro (mg) 0,5 Suplement. ,34-1 (0,5-1,5) 0,72-1,44 (1-2)\nRecomanacions de la Directiva de la Comissió Europea (per 100 ml a concentració habitual i 100 kcal) * Recomanacions de la ESPGHAN quan no s’especifiquen per la Comissió Europea\nSuárez V. et al. Actualitzación. Energía (kcal), vol. 75, pp. 60-70.\nAvantatges per al nen:\nÉs nutricionalment superior a qualsevol altra alternativa aportant l’energia i nutrients necessaris en les quantitats apropiades.\nÉs el menys al·lergogen dels aliments infantils.\nAfavoreix un bon desenvolupament mandibular i dental.\nProtegeix enfront de malalties de tipus agut com diarrea, infeccions de l’aparell respiratori, otitis mitjana, meningitis bacteriana, botulisme o infeccions del tracte urinari.\nS’associa a efectes beneficiosos a llarg termini enfront de malalties de l’etapa adulta com la diabetis dependent d’insulina, malaltia de Crohn, colitis ulcerosa, limfoma, al·lèrgies i altres malalties de l’aparell digestiu.\nLa llet materna s’associa també a un major desenvolupament cognitiu i mental.\nReforça els llaços afectius mare-fill i disminueix la depressió postpart.\nAugment dels nivells d’oxitocina, el que afavoreix la recuperació postpart.\nD’una banda facilita la retracció dels músculs de l’úter que havien estat excessivament distesos durant l’embaràs.\nD’altra contreu les cèl·lules musculars de l’úter ajudant a tallar l’hemorràgia.\nMés rapidesa en la recuperació de pes causa de la despesa calòrica que suposa alletar.\nMillora la remineralització òssia després del part.\nMenor risc de càncer ovàric i de pit.\nEstalvi econòmic familiar en evitar la compra de fórmules artificials i altres accessoris derivats (biberons, esterilitzadors, termos, etc.).\nDisminució de la despesa sanitària a protegir al lactant enfront d’infeccions.\nDisminució de la despesa per absentisme laboral en ser menor el nombre de vegades que malalta el nen.\nEl web e-lactància és una eina molt útil per comprovar quins medicaments són o no compatibles amb la lactància.\nContraindicacions de la lactància materna\nTot i ser la forma d’alimentació d’elecció en el lactant, hi ha situacions de gravetat molt concretes en les que pot no ser l’opció més adequada.\nAlguns casos són:\nGalactosèmia del lactant.\nConsum de drogues (heroïna, cocaïna) per part de la mare.\nMalaltia materna greu de tipus orgànic o psicològic (cal valorar individualment la conveniència en determinats casos de psicosi o depressió greu en funció de la malaltia i els fàrmacs prescrits a la mare).\nConsum matern de medicaments contraindicats. Alguns exemples significatius són els isòtops radioactius, els antimetabòlits i els anticancerosos.\nLes fórmules artificials estan reglamentades a nivell europeu per la Directiva 2006/141/CE.\nLes alternatives a la llet materna per a les fonts proteiques són:\nAïllats de proteïnes de soja.\nHidrolitzats de proteïnes.\nProteïnes de la llet de cabra.\nLa llet de cabra es va incloure com a alternativa al març de 2014 mitjançant el Reial Decretn 165/2014). Pot presentar reacció al·lèrgica creuada amb les proteïnes de la llet de vaca però, tot i així, podria resultar ser una bona alternativa per a intolerants a la lactosa.\nPel que fa als tipus de fórmula:\nLes fórmules d’inici tenen l’objectiu de satisfer per si soles tots els requeriments nutricionals del lactant durant els 6 primers mesos de vida.\nLes fórmules de continuació s’empren a partir dels 6 mesos d’edat juntament amb l’alimentació complementària.\nLes fórmules especials estan elaborades especialment per a lactants i nens petits amb problemes o limitacions en els processos d’absorció, digestió o metabolisme.\nVeiem cadascuna amb més detall.\nS’utilitzen des del naixement fins als 6 mesos de vida i han de complir per si soles les necessitats nutritives del lactant.\nLa llet de vaca passa per una sèrie de modificacions que inclouen la disminució de la concentració de proteïnes, la substitució de part del greix lacti per greix vegetal i l’addició de lactosa i vitamines.\nOpcionalment, depenent del fabricant, s’enriqueixen amb ingredients funcionals que poden resultar beneficiosos sobre el desenvolupament del lactant.\nEls prebiòtics més utilitzats en alimentació infantil són els fructooligosacàrids (FOS), galactooligosacàrids (GOS) i inulina. La utilització de prebiòtics resulta interessant ja que la pròpia llet materna presenta gran quantitat d’oligosacàrids prebiòtics.\nAixò ofereix avantatges de diferents tipus:\nImmunològic: estimulació del creixement i proliferació de bifidobacteris.\nDigestiu: regulen el trànsit intestinal.\nNutritiu: milloren l’assimilació de minerals com el calci i el magnesi.\nSón microorganismes vius que milloren l’equilibri de la flora intestinal. Alguns dels més utilitzats són Lactobacillus acidophilus, Lactococcus lactis o Bifidobacterium infantis. Encara que és necessari seguir investigant sobre ells, els principals beneficis que s’atribueixen als probiòtics són:\nPrevenció i tractament de diarrees infeccioses.\nModulació del sistema immunològic.\nMillora de la intolerància a la lactosa.\nAcció protectora intestinal.\nAgafada de CruzBlanca | Seguros\nSón importants en el desenvolupament del sistema nerviós central i de l’agudesa visual.\nL’àcid araquidònic (AA) és l’àcid gras poliinsaturat de cadena llarga majoritari de la sèrie omega-6 en la llet materna i l’àcid docosahexaenoic (DHA), l’àcid gras poliinsaturat de cadena llarga majoritari de la sèrie omega-3.\nAgafada de Medicine Newbie\nEl 70% de l’àcid palmític de la llet humana està esterificat en la posició 2 o beta de la molècula, la qual cosa influeix positivament sobre l’absorció i digestibilitat tant de la fracció lipídica com del calci i del magnesi.\nActualment a algunes llets infantils se’ls afegeixen olis vegetals amb àcid palmític en posició beta per incrementar la biodisponibilitat del greix i el calci.\nAltres ingredients funcionals inclosos en les fórmules artificials són: nucleòtids, alfalactoalbúmina, carnitina o taurina.\nFórmules de continuació\nLes fórmules de continuació són aquelles que formen part d’un règim d’alimentació mixt, destinades a ser utilitzades a partir dels 6 mesos d’edat.\nIgual que les fórmules d’inici poden estar enriquides amb ingredients funcionals. Hi ha un altre tipus de fórmules anomenades fórmules de creixement per a nens a partir de l’any d’edat.\nExisteixen diferents fórmules adaptades a necessitats especials del lactant.\nEn elles se substitueix la lactosa per altres hidrats de carboni com dextrinomaltosa, polímers de glucosa, sacarosa o glucosa. S’utilitzen quan hi ha intolerància primària o secundària a la lactosa.\nHidrolitzats de proteïnes i proteïnes vegetals\nSolen ser fórmules elaborades amb proteïnes de llet de vaca predigerides (hidrolitzades) mitjançant enzims que tallen les cadenes peptídiques sent els productes resultants aminoàcids i oligopèptids amb poca al·lergenicitat.\nS’empren aïllats de proteïna de soja enriquida amb metionina, ja que la proteïna de soja és deficitària en aquest aminoàcid. El nombre d’individus al·lèrgics ha augmentat considerablement durant l’últim segle, sent en l’actualitat la malaltia crònica més comuna.\nL’estudi GINI (2011), finançat pel Govern alemany i independent d’interessos comercials, assenyala que les fórmules amb proteïnes hidrolitzades s’han mostrat eficaços en la prevenció, en poblacions de risc atòpic, sobretot de la dermatitis atòpica, que és la manifestació més comuna.\nSobre la dermatitis atòpica i les fórmules parcialment hidrolitzades, de la mà de Beatriz Espin Jaime et. al, 2013, en castellà \nNo es recomana utilitzar les fórmules de soja com preventives de les malalties al·lèrgiques.\nHi ha estudis que associen l’addició de prebiòtics a la disminució del risc de dermatitis atòpica (per ex. Foolad & Armstrong, 2014) i fins i tot a altres manifestacions com l’asma o la urticària (alguns estudis, no tots, veure Osborn & Sinn, 2013).\nTambé s’ha trobat un paper moderat dels probiòtics en la prevenció de dermatitis atòpica i dermatitis atòpica associada a IgE en els lactants (Michail, 2009).\nTot i que no són gaire coneguts, una alternativa amb bastant millor sabor als hidrolitzats de proteïnes de la llet de vaca són els hidrolitzats de proteïnes d’arròs.\nFórmules per a prematurs i nounats de baix pes\nEls nounats amb pes en néixer igual o inferior a 1.500 g (especialment els de menys de 1.000 g) presenten complicacions en la seva alimentació ja que tenen una reserva escassa de nutrients,\ndeficiències per immaduresa i malalties greus i, però, uns requeriments elevats d’energia, aigua i altres elements nutricionals.\nLes fórmules per prematurs han de presentar les següents característiques:\nAssegurar una aportació adequada de nutrients semblant a l’últim trimestre de gestació.\nOferir macronutrients fàcilment absorbibles i utilitzables donada la seva immaduresa gastrointestinal.\nProcurar un correcte desenvolupament del sistema nerviós central.\nAportar els elements necessaris per a continuar el desenvolupament de la funció digestiva i l’adaptació metabòlica i endocrina.\nIntentar millorar els dipòsits de nutrients.\nEvitar els efectes a curt, mitjà i llarg termini.\nEl reflux gastroesofàgic (MRGE) es defineix com el pas involuntari del contingut gàstric a l’interior de l’esòfag. En cas de regurgitació, una de les mesures més esteses és l’espessiment de la\nllet, ja que s’ha demostrat clínicament que una major viscositat i densitat dels aliments redueix el nombre de refluxos.\nCom a espessidors s’empren la farina de llavor de garrofer i midó precuinat.\nNormes de preparació de les fórmules artificials\nSe seguiran les normes de reconstitució de les fórmules donades pel fabricant. En general es reconstrueixen afegint una mesura rasa per cada 30 ml d’aigua per obtenir la concentració recomanada.\nÉs important recordar la importància del rentat de mans previ a la preparació. Els estris, biberons, tetines, etc., s’han de rentar a consciència i esterilitzar per al lactant de menys de 4 mesos.\nEl biberó ha de ser utilitzat a una temperatura de 37ºC i l’ideal és preparar-ho en cada presa, encara que pot ser conservat a la nevera unes hores, temperant-lo al bany maria fins a 37ºC abans de la seva administració.\nEtapes en l’alimentació del lactant\nA la introducció ja hem anomenat les tres etapes diferenciades en l’alimentació del nem. Anem a veure-les amb una mica més de detall.\nAmb aquest article de Wilson Daza i Silvana Dadán (2009) “Alimentación complementària en el primer año de vida” que pots descarregar en PDF.\nComprèn des del naixement fins als 4-6 mesos (segons la ESPGHAN) o 6 mesos (segons l’OMS) en els que la llet materna o, si no les fórmules artificials han de constituir l’únic aliment del nen.\nEn la primera setmana el nombre de preses diàries oscil·la entre 6-7 augmentant des de 10 ml per presa el primer dia de vida, cap als 60-90 ml al final de la primera setmana.\nDel 4t al 6è mes el nombre de preses diàries és de 4 a 6 entre 150-210 ml. El pediatre determinarà el moment de la introducció dels cereals sense gluten i de les farinetes de fruita.\nS’entén per diversificació alimentària (DA), alimentació complementària o aliments de deslletament la introducció en la dieta del lactant d’aliments diferents a la llet materna o de fórmula.\nEls nens haurien d’iniciar l’alimentació complementària als 6 mesos o poc després. Entre els 6-8 mesos aquests aliments s’han d’administrar 2-3 vegades al dia, arribant a 3-4 vegades al dia als 9 mesos, afegint aperitius nutritius 1-2 vegades per dia després dels 12 mesos.\nLa diversificació alimentària s’introdueix per motius nutricionals (la lactància exclusiva no és suficient per satisfer tots els requeriments nutricionals dels lactants i nens petits més enllà dels 6 mesos) però també adaptatius al seu desenvolupament neuromuscular i l’entorn familiar, social i educacional.\nEs recomanen les següents pautes a l’hora d’introduir l’alimentació complementària:\nTota nova introducció d’aliments s’ha de realitzar per separat i en quantitat progressiva per comprovar la tolerància i perquè el nen s’acostumi als nous sabors.\nÉs important no forçar el nen a menjar però sí que és aconsellable introduir a un horari regular de menjars que afavorirà la producció d’enzims digestius millorant el seu benestar després de les ingestes.\nEvitar durant tota la infància l’excés de sal i endolcir els aliments (sucre, mel, sacarina, etc.). Tampoc s’han d’afegir picants, espècies i condiments forts i és convenient evitar els aliments molt salats com ara els vegetals en conserva, carns curades, pastilles de brou i sopes en pols.\nOrdre aconsellat d’introducció dels aliments\nEn l’actualitat no existeix evidència científica que indiqui quin ha de ser l’ordre dels aliments a l’hora de introduir-los en la dieta del lactant. Tradicionalment, els factors que han influenciat l’ordre d’introducció dels aliments han estat el cost del mateix, l’acceptació per part del nen, la qualitat nutricional i l’al·lergenicitat.\nPel que fa a la al·lergenicitat, tot i que l’American Academy of Pediatrics recomanà en el seu moment retardar la introducció d’alguns aliments com els ous, el peix o la fruita seca; estudis posteriors no permeten concloure evidència entre la introducció d’aquests aliments complementaris i l’atòpia.\nA continuació es recullen algunes consideracions respecte a diferents grups d’aliments:\nL’edat d’introducció del gluten segueix sent objecte d’investigació i no està exempta de controvèrsia. Sembla que l’alletament és un factor protector per a la celiaquia i que el gluten no s’hauria d’introduir aviat (als 4-6 mesos), especialment si la lactància materna ja ha acabat.\nSi l’alletament contínua, el risc de malaltia celíaca associada amb la introducció de gluten pot ser menor si aquesta té lloc després dels 7-8 mesos.\nEl contingut proteic dels cereals ha de ser baix, d’1-3 g/100 kcal (excepte els enriquits amb proteïna o derivats lactis). L’aportació de ferro ha de ser d’uns 12,5 mg/100 kcal.\nA nivell nutricional, els sucs de fruita contenen tots els nutrients presents en les fruites excepte la fibra dietètica. Són una bona font de vitamina C i si formen part d’un menjar poden incrementar la biodisponibilitat del ferro no hemo contingut en altres aliments vegetals.\nNo obstant això, el consum excessiu de sucs de fruites (siguin reals o suposats) disminueix la gana de els nens per altres aliments i pot ocasionar femtes soltes. Per això es recomana el consum de no més de 120-180 ml diaris de suc. També s’ha relacionat el consum excessiu de sucs amb problemes de creixement, alçada curta i obesitat.\nNo s’ha d’afegir sucre, sacarina o mel a les farinetes ni tampoc sal al coure les verdures.\nLes verdures com espinacs, col, borratja i remolatxa poden ser causa de metahemoglobinèmia (síndrome del nadó blau) pel seu alt contingut en nitrats i és aconsellable retardar la seva introducció fins els dotze mesos.\nEl peix és una font important de proteïnes d’alta qualitat i de aminoàcids essencials. Sent una bona font de proteïnes, el peix blanc i el marisc són molt pobres en greixos, i el greix d’altres peixos (salmó, tonyina, sardines, arengada i verat) té una alta proporció d’àcids grassos polinsaturats de cadena llarga omega-3 que són importants per al neurodesenvolupament.\nEl peix blau «gran» (com el tauró, tonyina vermella, peix espasa i lluç de riu) s’introduirà a partir de l’any per tal d’evitar la toxicitat a causa del seu contingut en metalls pesats.\nEls ous són recomanables a partir dels 6 mesos.\nLa seva introducció ha retardar-se fins als 12 mesos en nens amb antecedents familiars d’al·lèrgia al ou, introduint primer el rovell i més tard l’ou complet.\nEs recomana la continuació de l’alletament fins als 2 anys o més. Si el volum de la llet humana és encara alt, no hi ha raons per introduir altres llets.\nPer als nens no alletats es recomanen, a partir dels 6 mesos, 280-500 ml/dia de fórmula fortificada amb ferro si la seva dieta inclou altres aliments d’origen animal, i 400-550 ml/dia si no és així.\nPer a nens no alletats, per sobre de l’any es pot utilitzar llet sencera no diluïda de vaca, 200-400 ml/dia si hi ha altres fonts d’aliments d’origen animal i 300-500 ml/dia si no n’hi ha.\nLa llet de vaca no s’ha d’administrar fins, almenys, el primer any de vida a causa alta càrrega renal de soluts i al seu perfil lipídic no desitjable.\nEls dos productes de llet fermentada més comuns són el iogurt i el formatge. Poden introduir-se en l’alimentació complementària en petites quantitats a partir dels 6-9 mesos d’edat.\nNoves tendències en alimentació complementària: Baby led weaning\nEn un parell de dies a casa teva a través d’Amazon. Més detalls.\nUn dels corrents actuals dins de l’alimentació complementària consisteix a oferir al nadó directament menjar en forma sòlida (sense passar per la transició del puré) combinant-ho amb la lactància.\nSe li ofereixen trossos de menjar que el lactant pugui desfer a la boca o mastegar amb la geniva. El nadó usarà en primer lloc les mans i més endavant els coberts per portar els aliments a la boca, sent ell el qui decideixi la quantitat de menjar que desitja.\nL’objectiu és que el nen s’integri a la taula familiar i, en la mesura del possible, que la seva alimentació coincideixi amb la de la resta de comensals.\nEls principals avantatges d’aquest mètode són que estimula la curiositat del nen pel menjar, fomenta la seva independència i afavoreix la coordinació boca-mà.\nNo obstant això, també presenta algunes limitacions:\nRisc de carències nutricionals.\nEncara que es combini amb la lactància, a partir dels 6 mesos la llet materna o de fórmula resulta insuficient. Ens hem d’assegurar d’oferir al nadó els aliments adequats i en la quantitat suficient per cobrir els requeriments.\nRisc d’ennuegament si no s’ofereixen els trossos adequats.\nExigeix una gran dedicació per part dels pares difícil de conciliar en molts casos amb els horaris laborals. El mètode resulta incompatible amb la forma habitual d’alimentació en la majoria de guarderies i escoles infantils a Espanya.\nS’aconsellen les següents pautes per a una correcta alimentació del nen entre 1 i 3 anys:\nLa dieta ha de ser equilibrada i variada en plats, sabors, textures, consistència i colors per aconseguir una aportació nutritiu òptim i al seu torn acostumar el nen a noves característiques organolèptiques.\nL’alimentació s’ha de distribuir en 4 o 5 àpats al dia (esmorzar, mig matí, dinar, berenar i sopar). És important que en la mesura del possible els nens mengin integrats a la taula amb els adults.\nEn cas que el nen mengi a l’escola bressol s’ha de conèixer el menú per tal d’equilibrar la dieta amb els menjars realitzades a casa.\nL’alimentació s’ha d’adaptar a les característiques familiars i econòmiques del seu entorn.\nÉs important intentar evitar les conductes capritxoses i monòtones per no afavorir les preferències/aversions.\nS’ha d’educar el nen en l’ús dels estris de la taula així com en la correcta masticació.\nS’han d’evitar sempre els aliments processats (especialment els precuinats, snacks, pastisseria industrial, refrescs, etc.) i potenciar el consum d’aliments frescos.\nPel que fa a la distribució de l’energia d’1 a 3 anys de vida hauria de ser la següent:\nHidrats de carboni 50-60%\nGreixos menys del 30%\nAl llarg del seu primer any de vida el lactant pateix canvis significatius tant a nivell físic com morfològic. La nutrició durant aquest període no només està encaminada a cobrir els requeriments energètics i nutricionals en aquesta etapa, sinó que a més és de gran importància ja que pot repercutir en la salut de l’individu en l’etapa adulta.\nEs diferencien dues fases: la lactància, durant la qual el nadó rep com a únic aliment la llet materna, i l’etapa de l’alimentació complementària, que comença amb la introducció dels primers aliments no lactis. Més endavant (entre 1 i 3 anys) té lloc el període d’adult modificat.\nEn aquesta unitat es descriuen les característiques de l’alimentació durant aquestes etapes i les seves particularitats pel que fa a la composició nutricional. Es detallen especialment les diferències entre la lactància materna i l’artificial, així com els diferents tipus de fórmules artificials (inici, continuació i fórmules especials: sense lactosa, hidrolitzades, per prematurs o antiregurgitació, entre d’altres).\nPel que fa a l’alimentació complementària, s’indica l’ordre aconsellat d’introducció d’aliments tot i que en l’actualitat no existeix evidència científica que indiqui quin ha de ser el primer aliment complementari que s’introdueixi en la dieta del lactant.\nTags: ApuntsDeficiències nutricionalsFórmules d'iniciLactànciaLlet maternaNHYDNutricióRequeriments nutricionalsSalut i benestar\nNHYD universitat Debat Fisiopatologia Epigenètica Bioquímica Personal Malalties degeneratives Calories Coursera Metabolisme fisiologia humana Exercici Anatomia Obesitat Proteïnes Apunts Nutrició Restricció calòrica CAFD Suplements Rendiment atlètic Genètica Vitamines Síndrome metabòlica dieta Inflamació Paleo Dieta Notícies Biologia ATP Salut i benestar Perles Recerca Sabies que? sistema auto-immune rendiment Qüestionaris Entrenament Low-carb\nBioquímica NHYD Malalties cardiovasculars Perles Inflamació Controversia Culturisme Anatomia Metabolisme Restricció calòrica Nutrició Perdre pes Genètica Oxidació Vitamines Quantified self Fisiopatologia Síndrome metabòlica Química Alimentària Aminoàcids Ritmes circadiaris Calories Sabies que? Estrès Oxidatiu Personal Connexió intestí-cervell sistema auto-immune Diabetis fisiologia humana Suplements rendiment Estudis científics Fitness Proteïnes Obesitat Exercici Leptina Biologia Sistema nerviós Qüestionaris Entrenament Paleo Dieta Epigenètica Recerca Notícies Cetosis Salut i benestar Debat CAFD ATP universitat Low-carb Coursera Hormones Apunts Malalties degeneratives dieta musculació Rendiment atlètic Vegetarianisme


Les escoles obriran amb normalitat tot i l’acceleració de la sisena onada\nEl govern espanyol i les autonomies acorden el retorn presencial a les aules el 10 de gener\nLes escoles catalanes obriran amb normalitat el pròxim 10 de gener tot i l’explosió de casos provocada per les festes de Nadal. El govern espanyol i les autonomies han acordat que el retorn a les aules es faci segons el calendari previst i es mantindrà la presencialitat de les classes tant a les escoles com a les universitats.\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias; la ministra d’Educació, Pilar Alegria; i el nou ministre d’Universitats, Joan Subirats, ho han anunciat després de la reunió telemàtica del Consell Interterritorial de Sanitat, la Conferència Sectorial d’Educació i la Conferència General de Política Universitària que ha tingut lloc aquest matí.\nLa majoria d’autonomies eren partidàries de reprendre les classes de manera presencial i opten per impulsar la vacunació entre els menors de 12 anys i millorar les mesures de prevenció per evitar brots a les aules. “Les aules són espais segurs”, ha assegurat la portaveu del Govern de la Generalitat, Patrícia Plaja, després que s’hagi conegut l’acord.\nDe moment tampoc hi hauria canvis en les quarantenes dels alumnes en el cas d’un positiu a l’aula. El govern espanyol i les autonomies han deixat per més endavant una possible modificació per donar-se més temps per estudiar la petició d’alguns governs de limitar les quarantenes als alumnes d’infantil i primària que donin positiu i no a la tota l’aula com es fa ara.\nPlaja ha assegurat que de moment Catalunya no té previst cap canvi i que qualsevol modificació es prendrà en funció de com evolucioni la pandèmia. “Els protocols vigents estan funcionant i la voluntat és mantenir-los”, ha insistit. Andalusia i Madrid, en canvi, han avançat que són partidaris d’eliminar les quarantenes de classes sencers, mentre que Navarra aposta per fer una PCR a les aules on es notifiqui un positiu i confinar només els alumnes contagiats.\nPere LLimonera i Citronell Gener 04, 2022 | 13:27\ndel Gobierno de la Nación... o sea, "Senyoritos" Cat que se levantan de 120.000 a 195.000 € Presidente al año por hacer bien poquito (Govern + GenCat + Chiringuitos Cat + ONGs PijoProgresCat + el Chollo de la "Industria-Catalanista")... los Patriarcas y "Senyoritos" de parte de la Presidente Burguesía -que no toda- corrupta y opresora e Inventa-Patrias, a los que los 'Ximplets' -muchos de Izquierdas- han seguido y creído el cuento de la Historia Inventada, la cultura impostada y el supremacismo durante décadas... Programa electoral de Partidos del Nacional-Catalanismo = no hacer NaDa útil Presidente y ARRuiNaR Catalunya... y así mantener el 3% a toda costa y los mas de 500 grandes puestos con SuELDaZos mucho mas altos que el Sueldo del Perico Sánchez, Presidente de parte de la Burguesía -que no toda- corrupta y opresora e Inventa-\n2022 Gener 04, 2022 | 16:13\nQuè els espanyolistes estan desfermats i els hi surt escuma per la boca queda evident només de veure els comentaris que fan, sigui quin sigui el tema de la notícia, com fa en Pedro Limonero. Pel que fa a la tornada a l'escola, com a docent ho trobo correcte perquè la semipresencialitat, per tal que surti bé, s'hauria de fer molt bé, començant perquè hi hauria d'haver un adult a casa tenint cura que els nanos es connectin, facin les tasques encomanades i no es passin el dia a xats inútils. Això entre d'altres coses. Però n'estic tip de mentides. No és cert que els infants ho tinguin molt "interioritzat", de fet, els docents tenim discussions contínues perquè es treuen la mascareta, o la porten penjant. Comparteixen begudes i les classes són molt més carregoses que mai, atès la poca autoritat que tenim els docents. Qualsevol alumne t'ho qüestiona i feines tens a reconduir la situació. No han reduït les ràtios. Grups molt nombrosos amb problemes afegits. Per aprovar un pressupost que hi dedica una fortuna a exèrcit, no hi ha hagut problema. Per a sanitat bi educació, mai no hi ha diners. No han solucionat què han de fer els pares amb fills confinats. Ni poden tenir la baixa ni poden reclamar cap ajut. Els docents no ens queixem per vici. Som el boc expiatori de tot el que surt malament i ja n'hi ha prou. Què els nens vinguin el dia 10...i que tots col.laborem perquè surti bé! Començant per l'administració.


Zidane va demanar un jugador del Barça a Al-Khelaïfi i alternar el PSG amb França per rellevar Pochettino\nBarcelona. Dimecres, 27 d'octubre de 2021. 13:42\nEs mouen els jugadors per buscar nous clubs i més milions, però també es mouen els entrenadors. I un dels que comença a sonar amb força és Zinédine Zidane, sense feina des que fa uns mesos va deixar el Reial Madrid. Té diverses opcions sobre la taula, però un interès principal que ningú descarta.\nLa petició de Zidane al PSG\nEl tècnic francès encara té cartell per entrenar a un gran club d'Europa, però ell té algunes condicions. El que més s'ha interessat per ell ha estat el Paris Saint-Germain, que ja fixa la mirada en Zidane tot i encara tenir Mauricio Pochettino a la banqueta. Però Nasser Al-Khelaïfi, president del PSG, comença a mirar al futur per si la trajectòria del míster argentí es torça.\nI és que fa temps que la premsa francesa ha posat el focus en Zidane perquè també sona amb força la seva opció de dirigir la selecció francesa. Zidane, ja havent-ho guanyat tot a nivell de clubs amb el Reial Madrid, té la idea de dirigir França en el seu proper gran repte. Però l'opció del PSG el tempta.\nZidane, però, ja ha demanat al PSG que si el volen fitxar, haurien d'estar disposats a acceptar que alterni el club amb la selecció francesa si arriba la oportunitat. A més, Zidane té la prioritat de ser seleccionador francès per sobre de qualsevol altre projecte, i l'idea seria arribar abans que es disputi el Mundial del Qatar 2022.\nZinédine Zidane durant una roda de premsa del Reial Madrid / EuropaPress\nZidane demana Dembélé\nPerò més enllà de l'atractiu projecte del PSG, per entrenar estrelles com Leo Messi, Neymar Jr o Kylian Mbappé, també tindria una petició extra. I seria el fitxatge d'Ousmane Dembélé, futbolista del Barça que acaba contracte al final d'aquesta temporada. Una petició que ha passat a ser recomanació de cara al proper estiu acabi Zidane sent o no l'entrenador del PSG.\nDembélé té dubtes de seguir al Barça i sobre la taula té diverses possibilitats a escollir per canviar d'equip. El Manchester United, la Juventus, el Borussia Dortmund... i ara el PSG. Totes elles són opcions de primer nivell per al futbolista de 24 anys, que no ha acabat d'explotar al Barça per culpa de les lesions.\nAra mateix es troba en plena recta final de recuperació de l'última lesió i podria reaparèixer aquest proper cap de setmana en el partit de dissabte entre el Barça i l'Alabès que es disputarà al Camp Nou. I properament també s'espera que hi hagin novetats sobre el seu futur. El Barça el vol renovar com sigui per poder decidir l'estiu vinent si se'l queda o el deixa marxar generant uns ingressos d'uns quants milions d'euros.\nImatge principal: Zinédine Zidane en una imatge d'arxiu / EFE


Rondalla febrer 2014 by Un Bosc de Llibres - issuu\nL’ENDEVINALLA Hi havia una vegada un rei que tenia una filla molt preciosa. Els pretendents li sortien a milers i el rei estava aclaparat, puix que no sabia a qui donar-la. Decidí casar-la amb el qui presentés una endevinalla que ningú no sabés desxifrar. Posà, però, com a condició que els qui presentessin enigmes als quals fos trobada solució foren penjats. La nova arribà a orelles d’un rústic pastor, que decidí provar fortuna. Explicà el cas a la seva mare i li digué que li preparés minestra per al viatge, puix que se n’anava cap a la cort i esperava que pel camí trobaria tema per a dictar el seu enigma. La mare cregué que l’empresa era una temeritat, i abans que el seu fill morís penjat preferí que morís d’altra manera, i li donà per al viatge una grossa coca emmetzinada. El minyó emprengué el viatge a cavall d’una somera que anomenava Sila. En passar vora una figuera sentí gana i s’enfilà a l’arbre per fer-se un tip de figues. Mentrestant la somera se li menjà la coca que duia al sarró. Pocs moments després la somera morí emmetzinada. Vingueren uns ocellets, que es posaren damunt de la bèstia i menjaren de la seva carn, i al moment en moriren set. Uns captaires que passaven, en trobar els moixonets, els cogueren i se’ls menjaren, i com que estaven emmetzinats, també moriren. El pastor trobà en la facècia l’argument per a començar l’enigma. La coca mata la Sila, la Sila en mata set i set en maten tres. Seguí el seu camí i veié saltar un conill, al qual engegà un tret, i no el tocà; però matà una llebre que passava. En espellar-la trobà dintre seu una llebreta. Prop d’allí hi havia un vell missal, amb el qual féu una foguera per coure la llebreta i se la menjà. Tenia set i, no sabent com fer-se-la passar es begué l’aigua d’una llàntia que hi havia penjada. Amb aquestes facècies allargà l’enigma. He apuntat el que he vist, i he mort el que no he vist,\nhe menjat carn no nada cuita amb paraula sagrada i he begut aigua que ni al cel ni a la terra no estava. Seguint el seu viatge hagué de travessar un riu servint-se d’una barca que era menada per un barquer. D’aquest simple episodi tragué més argument per a completar l’enigma. He passat un riu damunt d’un mort que en portava dos de vius. Arribat a palau, es presentà al rei i exposà el seu enigma. La coca ha mort la Sila, la Sila n’ha mort set, set n’han mort tres. he apuntat el que he vist i he mort el que no he vist, he menjat carn no nada cuita amb paraula sagrada, he begut aigua que ni al cel ni en la terra no estava, i he passat un riu damunt d’un mort que en portava dos de vius. Ni la princesa ni cap del servei de la cort no entengueren una paraula del sentit de l’enigma ni en pogueren traspuntar res. Temeren que la princesa hauria de casar-se amb aquell rústic pastor. La cort es prenia tres dies de temps per resoldre l’enigma o donar-lo per insoluble. Mentrestant fou tancat a la presó. El temps passava i ningú no trobava el desllorigador de l’endevinalla. Quan ja no mancaven sinó hores, la princesa es presentà a veure el pastor i li demanà\nque, per l’amor de Déu, li revelés la clau de l’enigma. La princesa es mostrà molt afectuosa amb el minyó i aquest li n’explicà fil per randa el significat. La princesa se n’anà molt satisfeta, però no advertí que el pastor li havia tallat un bocí del pany de la camisa. La donzella es presentà a la cort i explicà l’enigma dient que ella l’havia resolt. El pastor fou portat a la forca, com tants d’altres pretendents les endevinalles dels quals havien estat desxifrades. Quan ja l’anaven a penjar, demanà que el deixessin parlar. Li fou concedit, i dirigint-se al poble congregat al voltant de la forca, parlà així: Aquesta nit he anat a caçar, el colom se m’ha escapat, però una aleta se li ha trencat que a les meves mans ha quedat. I ensenyà al poble el retall de la camisa que havia tallat de la princesa. Aquesta es veié obligada a confessar que, en efecte, si havia resolt l’endevinalla era perquè el pastor li havia revelat la solució. Descoberta la facècia, la cort resolgué casar-los. Vet aquí un gat, vet aquí un gos, vet aquí el conte fos; vet aquí un gos, vet aquí un gat, vet aquí el conte acabat.\nRondalla febrer 2014


L’Ajuntament de Castelló de Farfanya retira deu salzes en mal estat de la llera del riu\nL’Ajuntament de Castelló de Farfanya ha decidit retirar deu salzes de la zona de la ribera del riu Farfanya degut al mal estat dels arbres. Els exemplars s’han hagut d’eliminar perquè estaven malalts i suposaven un perill per la seguretat ja que la caiguda de branques o troncs en zones compromeses haguessin suposat danys irremeiables.\nEl consistori va avaluar la situació amb especialistes que els van recomanar la retirada del salzes per substituir-los per altres d’autòctons. Aquesta setmana han començat els treballs que permetran substituir els exemplars en mal estat per plantar-hi lledoners.\nEl consistori preveu que els treballs per retirar-los s’allargaran fins la propera setmana.


L'exfutbolista ha patit un nou problema de salut que l'ha obligat a visitar l'hospital\nper Nadine Salinas 05/05/2021 10:39h\nNou ensurt per a Iker Casillas. Quan tot just fa dos anys que l'exporter del Reial Madrid va patir un infart en ple entrenament amb el Porto, el de Móstoles ha hagut de tornar a passar per l'hospital després d'un nou problema de salut. Segons avança 'Hola', Casillas va ingressar el passat 28 d'abril a l'Hospital Universitari Quironsalud de Madrid en veure que, mentre estava jugant a pàdel amb uns amics, el cor se li tornava a accelerar.\nCasillas, segons el mateix mitjà, va ingressar al centre hospitalari amb un fort dolor al pit. Tot i això, hores després els metges van confirmar que es tractava només d'una falsa alarma i va tornar a casa sa i estalvi.\nSegons la informació que ha compartit en exclusiva la revista 'Hola!', l'exporter va haver de ser ingressat d'urgències el passat 28 d'abril per un nou problema de salut.\nIker Casillas es va començar a trobar malament quan estava jugant a pàdel amb uns amics. Va començar a sentir un fort dolor al pit ia notar com el cor se li accelerava, pel que no ho va dubtar i en companyia de dues de les seves amistats va acudir a l'Hospital Universitari Quirónsalud de Madrid.\nTot i que l'exfutbolista va poder entrar pel seu propi peu a el centre mèdic, va romandre allà fins a la matinada. Els doctors li van fer diverses proves per descartar que fos alguna cosa greu. I afortunadament no ho va ser.\nEls sanitaris van descartar que Iker Casillas hagués patit un altre infart després d'obtenir els resultats. Per tant, la seva vida no corria perill i ell va poder tornar a casa durant la matinada, al voltant de la 1 del matí de l'29 d'abril, per poder descansar molt més tranquil. Per sort, tot va quedar en un petit ensurt.


¿Comencem a tancar la polèmica? | Oriol Ponsatí-Murlà\nEditor i Professor de Filosofia\nAurora Bertrana: feminista. I tant!\nDescobrir un traductor literari\n“Nosaltres som els purs, ells ens emmerden”\nnou (+un) aforismes\n¿Comencem a tancar la polèmica?\nOriol Ponsatí-Murlà. Girona.\nAvui fa una setmana justa que va esclatar això que, entre tots, hem acabat anomenat el “cas Garolera”. Segurament és un bon moment per començar a tancar la polèmica. M’agradaria fer-ho de manera breu i donant resposta al lúcid aritlce d’Ignasi Moreta “Entre la llengua i la literatura”.\nEstic molt d’acord, en termes generals, amb l’anàlisi que Moreta fa del procés de normativització d’una llengua, que parteix sempre de la parla espontània de la gent i la llengua treballada pels escriptors, per acabar donant lloc, més tard, a la norma ratificada pels gramàtics. Ara bé, tal i com ho planteja Moreta podria acabar donant la sensació que això de la llengua és un tot homogeni, perfectament delimitat, sense fissures internes ni flexibilitat de cap mena. Que hi ha unes coses que són correctes i unes altres que no; i que les que són correctes ho són en tots els casos i les que no ho són, no ho són en cap cas. Crec que això és així només en casos molt extrems. Però no podem perdre de vista que qualsevol llengua viva i normal ho és, precisament, en virtut de la seva capacitat per distingir registres o nivells d’expressió lingüística.\nA partir d’algunes de les respostes que he anat obtenint aquests dies a Núvol, algú podria acabar sospitant que sóc la mena de bàrbar lingüístic que tant li fot per on l’enfila mentre s’entengui què vol dir. Moreta s’atreveix, fins i tot, a recomanar-me que llegeixi Verdaguer. Home, Ignasi, no fotem. Ja sóc conscient que de tant en tant se m’escapa un “no fotem”, perquè em ve de gust que se m’escapi i perquè el neuròleg em té prohibida la repressió literària (no es poden imaginar les migranyes que es poden derivar d’una paraula reprimida…). Però no ens confonguem ni intentem confondre el lector. Un servidor se’n surt millor o pitjor però quan intenta fer literatura defensa un model de prosa culta amb coses tan estranyes com els pretèrits perfets simples, que molts lectors troben del tot passats de moda. Si l’amic Moreta es pren la molèstia de llegir la meva nouvelle “Totes les estacions de França” (Empúries 2014) no crec que en pugui treure com a conclusió que l’autor d’aquesta obra és un bàrbar que no ha obert mai un volum de Verdaguer. El que jo intentava fer avinent amb el meu exemple —que Moreta considera anticlerical no sé ben bé per què— és que resulta del tot improductiu resoldre problemes tan bàsics com la creixent castellanització dels nostres joves mitjançant un argument d’autoritat que queda tan lluny de qualsevol referent seu com un capellà (escriptor) del segle XIX. Es tracta, només, de ser realistes. Una cosa és la discussió filològica al voltant d’un model de llengua culta. Una altra cosa és el debat que puguem tenir sobre quin ha de ser el nostre model de català estàndard (el que utilitzen, en general, els mitjans de comunicació) i, una altra, com ha de ser el català col·loquial que fins i tot Moreta i jo podem parlar relaxadament mentre compartim una cervesa i discutim sobre el sexe dels àngels.\nSi l’article de Garolera ha generat la controvèrsia que ha generat (i m’estranya que no n’hagi generat més: m’agradaria molt sentir veus lúcides i que m’han ajudat molt a entendre coses, com ara la d’Albert Pla Nualart) és perquè parteix d’un model de llengua tancat, on el que és admissible —en qualsevol context de comunicació— i el que no ho és, sembla que hagi d’estar legitimat pel que escrivia Verdaguer. I això no funciona així.\nSi ens equivoquem, rectificarem, és clar que sí. Però no podem perdre de vista que hi ha diverses menes d’errors. I casos com “guixeta”, més que no pas un error, semblen una presa de pèl. La gent diu “taquilla”. Ens inventem un gal·licisme per corregir-los. Aprenen a dir “guixeta”. Un cop ho han après, ens adonem que ens havíem equivocat quan els dèiem que s’equivocaven i els demanem que tornin a dir “taquilla”. L’única resposta sensata per part del parlant és: “senyors filòlegs: se’n vagin a prendre vent i, quan s’hagin posat d’acord, ja ens avisaran”. L’article de Garolera era ple de casos com aquest, que si els parlants s’haguessin pres massa seriosament haurien desembocat en aquest absurd de la correcció malaltissa que, comptat i debatut, només pot ajudar a confondre els parlants.\nAlbert Pla Nualart Ignasi Moreta Narcís Garolera\nIgnasi Moreta el 19 maig 2014 a les 15:16 ha dit:\ncelebro que, en línies generals, estiguem d’acord. Evidentment, el meu text era un article breu, no pas un tractat exhaustiu. No excloc en absolut la variació històrica, geogràfica i social de la llengua. Tampoc els registres lingüístics. Ni l’estil de cada escriptor. Ni l’idiolecte de cada parlant. Fa molts anys que vaig aprendre que, en llengua, l’esquema correcte-incorrecte és absolutament reductor (no podem tenir una concepció policial del que és un filòleg). Les coses són més complexes, i la prova és aquesta mateixa polèmica sobre l’article de Narcís Garolera a “Els Marges”.\nNomés un apunt en el cas de “guixeta”: el que dius és molt gràfic i expressiu. Tanmateix, crec que ja fa temps que vam arribat al punt que anuncies: des de fa dècades, el consens entre filòlegs és que “guixeta” és un disbarat que mai no hauria d’haver circulat, i que n’hem de dir “taquilla” (o “armariet”, quan es tracta de desar-hi roba). Fixa’t que el terme no apareix registrat a cap diccionari. Garolera no ha fet sinó recordar aquest consens, per si quedava algú que no ho tingués clar.\nTinc pendent la lectura de la teva novel·la (¡tinc pendents tantes lectures!). Confio posar-m’hi aviat.\nSenyor Esteve el 26 maig 2014 a les 17:17 ha dit:\nPer cert, algú sap qui s’ho va inventar això de la “guixeta”? I de debò que s’ensenyava a les escoles? No fotem!\nbiblioaprenent el 5 juny 2014 a les 16:33 ha dit:\nPer sort dius: “M’agradaria fer-ho de manera breu”.\nI com ja vaig escriure al senyor Pla Nualart: “Bueno pues en aquest xiringuito fan un carajillo barato i olé”.\nNarcís Garolera el 20 març 2018 a les 14:46 ha dit:\nDóna un cop d’ull al llibre recent d’Enric Gomà, que tracta el mateix tema que jo vaig exposar en l’article a “Els Marges” (objecte de la teva crítica). I hauràs observat que el flamant Premi d’Honor de les Lletres Catalanes -Quim Monzó- s’ha manifestat en el mateix sentit que ho vaig fer jo, i ho ha fet ara Enric Gomà. El “catanyol” s’imposa, a Barcelona, i aviat substituirà el català a tot Catalunya.


Mercat i fira medieval | Barcelona Cultura\nDissabte 6 i diumenge 7 d'abril.\nA.VV.Sant Genís dels Agudells\nc/ Naïm, 5. Local 1\nTel: 93 417 03 67\nMercat i fira medieval\nL'edat mitjana retorna al barri de Sant Genís\nAquest cap de setmana el barri de Sant Genís dels Agudells farà un viatge al passat cap a l'època dels cavallers i dels dracs, dels mags i dels castells. Els carrers s'ompliran de paradetes d'artesans i els cavalls deixaran de banda els mitjans de locomoció més moderns. Per tercer any consecutiu aquesta vila d'origen mil·lenària recorda l'època del vescompte Udalart amb un mercat i una fira plens d'activitats per a tots els públics.\nA part de passejar pel mercat medieval, els més agosarats poden iniciar-se en el món de la cavalleria assistint a l'escola que es munta als Jardins Arnalot. Per als qui prefereixen els moviments més delicats, un taller de dansa ensenyarà els passos de moda d'ara fa 1.000 anys, el dissabte a les 12:00h.\nEl joglar Joan de Bover "Bouí" entretindrà el públic amb les històries de l'època. El podeu veure els dos dies (dissabte tarda i diumenge matí). I per als qui encara vulguin més gresca espectacles d'animació i teatre itinerants aniran circulant pels carrers.\nAgafeu les espases, les varetes màgiques, els vestits de princesa i pugeu cap al barri a peu del Collserola!


Guanyadors dels sortejos del desplaçament al Calderón\nUna entrada per al partit, una visita per a dues persones al Museu de l’Atlètic i una samarreta de l’equip, premis d’aquesta promoció de FCBDesplaçaments\nEl desplaçament de seguidors al darrer partit de Lliga celebrat pel Barça al Vicente Calderón tenia l’interès afegit que tots aquells socis o aficionats, que havien utilitzat els serveis de FCBDesplaçaments per anar a Madrid a presenciar aquest partit, entraven en tres sortejos que tenien com a premis l’entrada gratuïta al partit, una entrada doble al Museu de l’Atlètic de Madrid i una samarreta de l’equip blaugrana signada per un jugador que podia ser escollit pel mateix guanyador.\nEls guanyadors d’aquests sortejos van ser Santiago Martín Fernández, que va aconseguir l’entrada gratuïta al partit; Yasuda Ryohei, que va obtenir l’entrada doble per veure el Museu de l’Atlètic de Madrid, i Narcís Casas Guzmán, que va aconseguir la samarreta signada.\nGuanyador del viatge a Màlaga\nPer la seva part, en el sorteig que s’efectua entre els socis assistents a cadascun dels partits del Camp Nou, el soci Carlos Herrero Martínez va ser premiat entre tots els que van estar presents en el partit contra l’Sporting, amb un viatge a Màlaga amb FCBDesplaçaments per a dues persones, per assistir al partit de Lliga que el FC Barcelona jugarà en aquesta ciutat andalusa el cap de setmana del 8 i 9 d’abril.\nCarlos Herrero i un acompanyant van rebre el premi dissabte passat a peu de gespa del Camp Nou, durant el descans del Barça-Celta\nTots aquests sortejos cal emmarcar-los dins els actes de promoció que està efectuant FCBDesplaçaments per incentivar les seves ofertes i serveis per a socis i aficionats a tots aquells partits que el FC Barcelona juga fora del seu estadi.\nEs poden consultar les ofertes per als propers desplaçaments de l’equip a www.fcbdesplacaments.cat


La Llumenera de Nova York: Local o exprés?\nLocal o exprés?\nRecordo el primer cop que em van explicar una de les claus per entendre el funcionament del metro de Nova York: l'existència de trens locals, que s'aturen a totes les estacions, i de trens exprés, que únicament fan algunes parades de la línia, en les estacions principals. Devia fer cara de perdut, palplantat al bell mig de l'andana, mirant a banda i banda —d'això ja en fa cinc anys— sense saber quin tren agafar. Un cop t'obren els ulls, però, i li agafes la pràctica al sistema, pots arribar a estalviar-te força temps en els trajectes més llargs. És tot un art, que inclou la tria de la combinació més idònia de línies i d'enllaços per unir dos punts de la geografia urbana de Nova York amb el menor lapse de temps. Això sí, en cap de setmana, no hi ha estratègies que valguin.\nCesc Sales 20 d’abril, 2010 01:32\nI guanyar temps al temps és ja per si mateix un art. Realment requereix molt d'entrenament encertar-la!\nmiq 20 d’abril, 2010 08:12\n…entrenament d'anys (o la sort dels principiants!)\nnovesflors 20 d’abril, 2010 12:48\nUn exemple més de com d'important és la informació.\njetuva 20 d’abril, 2010 13:43\nDos 'posts' seguits sobre el subsòl o els soterranis d'una ciutat de línies verticals que, pel que es pot veure i experimentar, també en té d'horizontals; una ciutat que creix cap als núvols i, alhora, cap a les seves entranyes on viu una tènia, llarga de mil tres-cents kilòmetres. Vols dir que aquests dos 'posts' anuncien una sèrie especial sobre la vida del cor, el fetge i els budells de Nova York?\nJoanot 21 d’abril, 2010 13:44\nPer no parlar de la mala senyalització de les estacions, la dificultat dels visitants d'entendre en quina direcció estan Queens i Brooklyn, l'enrenou de les obres els caps de setmana, la falta d'explicacions, els altaveus que no s'entenen, les cintes grogues que tanquen el pas... A molts ens haurien de donar una medalla o almenys un diploma per haver arribat a entendre el sistema\nmiq 21 d’abril, 2010 14:46\nJoanot… completament d'acord! Crec que aquesta és una de les proves de foc per esdevenir un novaiorquès de pro. Un cop entens com funciona el subway… et pots considerar un ciutadà més d'aquesta gran metròpoli.\nI si te'n surts en cap de setmana… l'alcalde Bloomberg et pot condecorar amb una medalla al mèrit ciutadà ;)\nAnònim 22 d’abril, 2010 19:54\nmiq 22 d’abril, 2010 20:25\nMoltes gràcies i igualment! :)


L’Atlètic de Turís empata amb el Llosa del Bisbe a casa (2-2) – tucomarca.com\nHomeSeccióEsportsCanal FutbolL’Atlètic de Turís empata amb el Llosa del Bisbe a casa (2-2)\n24 març, 2019 administrador Canal Futbol, Els Serrans, Esports, Finestra, La Ribera Alta, Losa del Obispo, Secció, Turís 0\nL’Atlètic Turís va començar de la millor manera possible, i és que a penes va necessitar 2 minuts per fer el primer de la tarda, gràcies a Óscar. El partit va prendre un color bastant semblant al que Miguel Ángel probablement voldria plantejar als seus, posant-se per davant d’hora i amb un joc bastant bonic; la primera part portaria aquesta tònica, ara faltava veure la segona part i que passaria quan els posessin en problemes els de Llosa.\nLa segona meitat va començar en la dinàmica de la primera, a més Óscar va tornar a colpejar, seria en el 70 ‘, per a col·locar el 2-0 en el lluminós, la cosa estava venint als locals com anell al dit, però és clar, no sabien el que els esperava.\nConforme anava arribant al final del partit, els de Llosa van ser apropant-se a la porteria local, com a gest agònic de voler com fos intentar almenys retallar distàncies, i no es van quedar res lluny, ja que un gol de Damià al 89 ‘, i després afegir 10 minuts de descompte, al 100 de penal (més que rigorós) repetir, sumat a les ocasions fallades dels locals, per part ara de Soucase i Jacobo, a més del possible (però no va arribar) hat trick d’Óscar. Pel que finalment la cosa va quedar en empat a 2 gols.\nL’Atlètic Turís acaba sumant un punt i bones sensacions, quedant cuer amb 3 punts. Informa, Raúl Miralles Lacalle\n15 gener, 2020 administrador Agenda, Bunyol, Camporrobles, Cofrents, Esports, Godelleta, Iàtova, Jalance, La Foia de Bunyol-Xiva, Poliesportiu, Requena, Secció, Setaigües, Xest, Xiva 0\nPost també disponible en: CastellanoOrganitzat pel Heracles Gym i el Club Yoshitaka de la localitat amb el patrocini de l’Ajuntament Més de cent karatekes han confirmat la seva participació en la segona edició de l’Trofeu […]\nPost també disponible en: CastellanoYassine Kharbouch (9 d’octubre de 1992, Oujda, Marroc), es va formar a les pedreres del Serrans, Esports Xúquer i Esportiu La Rambleta, romanent en aquest últim club durant cinc temporades, de […]\nPost també disponible en: Castellano Les de Marian no van poder fer molt per tenir aspiracions reals aquest darrer cap de setmana de passar a la següent ronda ja que van acabar perdent davant del […]


Galeria de sortides d'"un sol clic" creades per PhotoRobot\nProva-ho tu mateix\ntipus de sortida de fotografia de PhotoRobot de productes\nPhotoRobot ofereix els equips i solucions de càmera fotogràfica més avançats tècnicament i versàtils per a contingut de productes 360 i 3D. Els nostres robots de fotografia serveixen tant a fabricants, minoristes com a distribuïdors, des de petites botigues web fins a estudis fotogràfics totalment automatitzats a escala industrial. Construïts per a la productivitat, aquests sistemes modulars de fotografia de productes satisfan les demandes de qualsevol mida de producte o requisits d'estil.\nMentre que, PhotoRobot programari de flux de treball s'integra perfectament amb el maquinari, proporcionant eines automatitzades de captura d'imatges i gestió integral de l'estudi. No importa si es tracta d'imatges fixes o contingut de productes 3D, des de girs fins a animacions i vídeos de productes, PhotoRobot ho fa tot. Per què no veure per tu mateix? Navegueu pels nostres tipus de sortida per veure la potència i versatilitat que proporcionen els nostres sistemes als vostres fotògrafs de producte.\nCreeu automàticament galeries de fotos de producte senceres d'acord amb les vostres pròpies guies d'estil o extraieu de fotos de gir de 360 °.\nContenidor model 360\nContenidor multimodel 360\nFotografia de gir 360°\nCreeu fotos de gir d'alta qualitat que cridin l'atenció i promocionin productes des de tots els angles. Simplement prepareu el producte i, en qüestió de segons, captureu i munteu uns fils de 360 graus notables.\nContingut del producte del model 3D\nAdquirir conjunts d'imatges complets per a la creació de models 3D mitjançant tècniques d'escaneig de fotogrametria. Tot des d'angles precisos, amb una convenció de nomenclatura d'arxius per a una organització fàcil i exacta i alts nivells de productivitat.\nContenidor model d'animació 360\nAnima els moviments, les funcions, el posicionament i molt més amb animacions de productes. Afegiu tantes parades manuals com necessiteu, organitzeu articles en configuracions noves i feu fotos perquè els consumidors experimentin realment els vostres productes.\nCaptura escenes de vídeo impressionants amb el control de moviment precís de PhotoRobot i solucions per a vídeos de productes de 360 °.


Parentalis | Toxoplasmosi i embaràs\nHome > Toxoplasmosi i embaràs\nLa toxoplasmosi és una infecció habitual en les persones i els animals, causada per un paràsit denominat Toxoplasma gondii. En general, és considerada una malaltia lleu, ja que la infecció en nens i adults acostuma a no generar símptomes, tot i que en alguns casos pot donar algunes molèsties semblants a les d’una grip lleu: malestar, febre, mal de cap, sensació de cansament… Aquesta infecció, però, pot esdevenir perillosa si la contrau una dona embarassada.\nCom es transmet la toxoplasmosi?\nLa toxoplasmosi es transmet principalment pel consum de carn infectada crua o poc cuita. També ens podem contagiar de toxoplasmosi si ingerim vegetals, fruites o aigua contaminats, si manipulem amb les mans nues sorra o aliments infectats i després ens toquem la boca, el nas o els ulls, pel contacte amb excrements d’animals infectats o pel contacte directe amb animals amb toxoplasmosi.\nLa toxoplasmosi en l’embaràs\nSi la dona es contagia de toxoplasmosi durant l’embaràs, existeix el risc de transmetre la infecció al fetus, amb conseqüències que poden anar des de lleus fins a greus. Les conseqüències de la toxoplasmosi depenen principalment del moment en què es produeixi el contagi, esdevenint més greus si la infecció es produeix a l’inici de la gestació.\nPer detectar la malaltia, al principi de l’embaràs se’ns realitzarà una anàlisi de sang per comprovar si hem passat la malaltia i, per tant, hem generat defenses: en cas que hi hagi anticossos, no hi ha risc de desenvolupar la toxoplasmosi. Si no n’hi hagués, ens faran una altra anàlisi trimestralment per descartar el contagi de la toxoplasmosi i haurem de prendre certes precaucions per evitar infectar-nos del paràsit que la causa.\nQuines mesures preventives ens poden ajudar?\nPer evitar el contagi de la toxoplasmosi és recomanable que les dones embarassades segueixin les següent recomanacions:\nNo menjar carn crua ni poc cuinada o bé, abans de consumir-la, congelar-la durant més de 24 hores a una temperatura de 20ºC sota zero.\nNo menjar embotits, exceptuant aquells elaborats amb carn cuita, com el pernil dolç o el gall dindi.\nNo prendre productes làctics si la llet amb què han estat elaborats no ha estat pasteuritzada.\nNo ingerir ous crus.\nNetejar amb aigua les fruites i els vegetals que consumim o pelar-los.\nSi mengem fora de casa i no ens garanteixen que els vegetals s’han rentat adequadament, evitarem menjar amanides o verdures crues.\nÉs important ser curosos en la higiene dels estris de cuina així com de la superfície on preparem els aliments.\nEvitar manipular –o bé fer-ho amb guants– elements que puguin estar contaminats, com ara materials de jardineria o la sorra dels animals domèstics –especialment dels gats–.\nSer escrupolosos amb la neteja de les mans: és important rentar-nos les mans amb aigua i sabó, prestant especial atenció a les ungles, sobretot després d’haver manipulat carn crua, verdures o fruites; després d’estar en contacte amb animals, o després de netejar zones o utensilis que han estat en contacte amb animals.\nLa toxoplasmosi i els gats\nLa reproducció del paràsit causant de la toxoplasmosi es produeix en els gats, els quals es poden infectar quan ingereixen carn crua o aus contaminades, i també quan estem en contacte amb excrements d’animals infectats. Tot i això, el gat no és la font més freqüent d’infecció de la toxoplasmosi en les persones.\nEls gats que viuen a casa i no surten a l’exterior ni mengen carn crua no tenen per què contagiar-se de la toxoplasmosi. En cas que s’infectessin del paràsit que causa la toxoplasmosi, el període en què poden transmetre la infecció és de sis setmanes. Si en aquest període han estat en contacte amb una dona, abans que aquesta es quedi embarassada, és probable que ja l’hagi contagiada i, per tant, hagi desenvolupat els anticossos a la malaltia, esdevenint immunes a aquesta durant l’embaràs.La reproducció del paràsit causant de la toxoplasmosi es produeix en els gats, els quals es poden infectar quan ingereixen carn crua o aus contaminades, i també quan estem en contacte amb excrements d’animals infectats. Tot i això, el gat no és la font més freqüent d’infecció de la toxoplasmosi en les persones.\nQuan descobrim l’embaràs, i per a la nostra tranquil·litat, podem portar el gat al veterinari: a la clínica li realitzaran les anàlisis pertinents per saber si el nostre animal té la infecció activa. En cas que el resultat de les anàlisis fos positiu, i com a mesura de prevenció, podem valorar l’opció de deixar el nostre animal de companyia amb algun amic o familiar durant el període al llarg del qual pot transmetre la infecció.\nSi els resultats són negatius i el nostre animal no està infectat, podem conviure amb ell seguint unes mesures bàsiques d’higiene i extremant les mesures de seguretat per tal que no es pugui contagiar: evitarem que mengi carn crua, que s’apropi als aliments que consumim, netejarem amb guants la sorra dels animals, evitarem el contacte amb els seus excrements, etc.


Entrevistes 2019 - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nTEMA:\tEntrevistes 2019\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63806\nHola a tots/es!!! que tal van les entrevistes d'aquests dies? sensacions...?\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63839\nbones! A algú li van dir quan penjarien els resultats?\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63840\nNo ho has preguntat al acabar l'entrevista? Jajaja! És conya, espero q ha ningú se li hagi passat pel cap preguntar-ho. El 31 es reuneix el tribunal, potser diuen quelcom aviat.\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63936\nA dia d’avui a RRHH no tenen previsió de quan sortiran els resultats.\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63937\nCom ho saps? Jo he escoltat que surten divendres. Pero ni idea eh... Esperem que no triguin gaire\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63939\nJo l'únic que us puc assegurar és q el dijous es reuneix el tribunal. Font fiable!! Si surten divendres ja sortiria el sumatori amb mèrits provisionals i tot, no? 10 dies per alegacions, 15 de febrer mèrits revisats i finals de febrer mèdiques?\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63941\nUfff quines ganes ja d'acabar el procés. Sabeu quan es comença l'escola? Jo he sentit al març.\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63942\nEs deia Abril x no se...\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63948\nMiki NPK va escriure: Jo l'únic que us puc assegurar és q el dijous es reuneix el tribunal. Font fiable!! Si surten divendres ja sortiria el sumatori amb mèrits provisionals i tot, no? 10 dies per alegacions, 15 de febrer mèrits revisats i finals de febrer mèdiques?\n28 gener darrera entrevista\n1 febrer resultats entrevista\n1 març mèrits provisionals\n15 març mèrits definitius\n20 març mèdiques\nEls mèrits no els publiquen amb el resultats de l'entrevista... Sempre triguen bastant.\nAixò d'aquí no és oficial, però no anirà gaire diferent\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: u1063636, xaviqp, bernatganxo\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63949\nIep nois! esteu segurs que primer penjaran mèrits abans que fer les proves mèdiques?? Jo he sentit que primer proves mèdiques i després sumatori de mèrits...però ni idea!\nD'on ho has tret això ungoliath?? Merci;)\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63950\nLa ultima opo va ser com diu ungoliath, a més, no tindria molt de sentit fer les médiques a aspirants q potser es queden fora per mèrits. Pensa q només fan les proves mèdiques a 79 aspirants més algún per si de cas...\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63951\nEl q jo crec que aquest any aniran una mica més a la idea. A veure...\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63954\nxaviqp va escriure: Iep nois! esteu segurs que primer penjaran mèrits abans que fer les proves mèdiques?? Jo he sentit que primer proves mèdiques i després sumatori de mèrits...però ni idea!\nAixò ho posa a les bases i s'ha fet així desde sempre a BCN.\nSuposo que et deus confondre amb Generalitat que fa mèdiques a tothom i després suma mèrits.\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63956\nDe totes formes havent-hi la opo de gene pel mig hauran de tirar llarg amb la gent que criden a revisió medica.\nEntrevistes 2019\tfa 2 anys 8 mesos\t#63958\nLo ideal seria acabar les dues opos a l'hora i així que cadascú es col·loqui on vol...Penso jo...\nHi ha 303 convidats/des i 2 membres en línia


Herbesalú elabora la millor ratafia catalana del 2013, de Paquita Navarro i Núria Martí - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a Herbesalú elabora la millor ratafia catalana del 2013, de Paquita Navarro i Núria Martí\nAl desembre de l’any passat, Besalú va escollir la millor ratafia catalana en la 21 edició de la fira dedicada a aquest licor. Les guanyadores van ser Paquita Navarro i Núria Martí. Aquest cap de setmana, les dues dones han compartit els seus coneixements sobre la ratafia amb tot el poble comtal, en l’elaboració del seu licor a la plaça Llibertat.\nLa ratafia no és només un licor fet per maceració en alcohol de nous verdes, sinó tot un producte artesanal característic de les terres catalanes i amb gran tradició a la Garrotxa. Tant que el poble de Besalú organitza fa 21 anys una fira dedicada a aquest producte. Al desembre tenen lloc els tastets per part de professionals i entesos i l’elecció de la millor ratafia, i al juny, ben a prop de la nit de Sant Joan, quan les herbes remeieres prenen les seves màximes propietats, la ratafia guanyadora s’elabora i s’envasa públicament en una nova edició de l’Herbesalú. Aquest any, ha estat el torn de la ratafia de Núria Martí i Paquita Navarro.\nEs tracta d’una fira dedicada a les plantes tradicionals, també anomenades herbes remeieres, sobretot d’aquelles que s’utilitzen per a l’elaboració de la ratafia. Per això, la fira també proporciona als visitants la possibilitat de participar en l’elaboració d’aquesta i tastar-la havent acabat. El procediment habitual és l’envasament d’unes 700 ampolles del licor que seran servides en la Fira de la Ratafia vinent.\nAmb vistes a les eleccions municipals d’Olot, el PSC ha treballat 10 propostes que creu que poden ajudar a millorar la ciutat, 10 punts que volen reforçar a partir de la participació ciutadana. Els aniran traslladant setmanalment a la ciutadania perquè hi…\nOlot viurà l’arribada de la segona etapa de la Volta Ciclista a Catalunya el 22 de març de 2016\nL’Ajuntament d’Olot i l’organització de la Volta Ciclista a Catalunya s'han compromès en què la 'Volta' torni a la ciutat. L’alcalde Josep Maria Corominas i el president de la 'Volta', Rubèn Peris, han acordat que la cursa arribi a la ciutat el 22…


SOPAR PER A SOCIS I SIMPATITZANTS D’APTUR-BALEARS – Aptur Baleares\nLes reivindicacions també es poden fer amb germanor. Per això, vos convidam al sopar per a socis i simpatitzants d’APTUR-Balears. Serà dia 11 d’agost a les 20.30 hores, al restaurant Menestralia (Sortida 35. Autopista Palma-Sa Pobla. Campanet). Preu: 19.50€ (3€ de donació per APTUR) / 8,50 € infants de 5-15 anys / 0-5 anys Gratuït. Reserva abans del 7 d’agost. A la seu d’APTUR (Av. Alemanya, 2 -2n pis de Palma) de 10 a 14h. O per Internet aquí.