Actualment, a les consultes dels psiquiatres i els psicòlegs, hi ha un augment del nombre de nois i noies amb patologia compatible amb l’addicció blanca. Què és? Es tracta d’un ús excessiu, sense control i patològic de la connexió a Internet. És a dir, l’addicció a Internet. Avui en dia és més freqüent degut a la gran facilitat que es té per connectar-se a la xarxa. És a dir, Internet les 24 hores a tocar de la mà gràcies als smartphones.\nPer fer-se una idea de què significa l’addicció blanca volem recordar les paraules, que foren publicades fa pocs dies en un mitjà de comunicació, del director d’una clínica de desintoxicació de València. Aquest psiquiatra associava la consulta abusiva de xarxes socials com Facebook, Twitter o WhatsApp amb la mateixa reacció cerebral davant del consum de drogues com, per exemple, l’alcohol, la cocaïna o el cànnabis.\nI quins símptomes manifesten les persones amb aquesta addicció? Nerviosisme, por, ansietat o preocupació que interfereixen en les seves activitats quotidianes. Quan parlem de dependència d’Internet fem referència al fet que aquella persona té una vida social virtual més rica que en la realitat. És a dir, és la suma de passar moltes hores connectat a Internet i tenir poques interaccions socials amb familiars i amics. A més, el primer que fa al llevar-se i el darrer que fa abans d’anar a dormir és estar connectat a la xarxa.\nEn aquest sentit, els següents punts ens seran útils a l’hora de detectar aquesta conducta:\nAparca la seva vida social, sobretot la familiar.\nEs mostra molt irritable quan se li interromp o se li nega l’accés a Internet.\nS’angoixa o està inquiet quan no es connecta a Internet.\nPensa en connectar-se a Internet mentre fa altres activitats.\nMenteix sobre quant temps que està connectat.\nDorm menys, és a dir, segueix connectat a Internet fins a altes hores de la nit.\nAbandona les seves obligacions i deixa de banda les seves aficions.\nBaixa el seu rendiment acadèmic o laboral.\nNo té cura de la seva salut. Si menja, molts cops ho fa davant l’ordinador.\nEn ocasions hi ha alteracions físiques degut a l’excés d’hores connectat: ulls secs, mal de cap i d’esquena, dolor articular als canells o cames fluixes.\nCom es pot tractar aquesta addicció? Tenint uns hàbits d’higiene d’ús. I això què vol dir? Seguir una sèrie de pautes: desconnectar Internet durant la nit; quan estem amb més gent, ja siguin amics, familiars o companys de feina, prescindir del mòbil; potenciar un contacte familiar i social adient. En definitiva, aprendre a fer un bon ús d’Internet. El problema no rau en la tecnologia sinó l’ús que en fem d’ella.\nConviure amb la síndrome d'Asperger


Whatsapp permetrà accelerar el ritme a què la teva mare escriu els teus missatges | ServeisTIC.net\nWhatsapp permetrà accelerar el ritme a què la teva mare escriu els teus missatges\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Humor > Whatsapp permetrà accelerar el ritme a què la teva mare escriu els teus missatges\nDesprés de molts anys, Whatsapp ha afegit a la fi l’opció que permet escurçar el temps que triga la teva mare en escriure els seus missatges. Aquesta nova funció redueix a la meitat l’espera durant la qual apareix el missatge “escrivint …” per després mostrar una breu frase o un simple “pollastre o lluç digues-me q prefiers”.\nA partir d’ara, doncs, es podrà mantenir una conversa normal amb la teva mare sense haver d’esperar durant hores a que ella respongui. L’aplicació de missatgeria ofereix tres velocitats diferents: 10x, 150X i 2000X. L’actualització arribarà als usuaris poc a poc, de manera que pot ser que alguns usuaris triguin uns dies a accedir a la nova funció.\nEs calcula que, amb aquesta nova prestació, cada fill guanyarà entre cinc i deu anys de vida. Molts d’ells han perdut la seva joventut parlant pel mòbil amb les seves mares esperant missatges que mai arriben. “Fa anys li vaig preguntar com estava i des de llavors està preparant la resposta”, explica l’usuari Nast Marrero. “No he tornat a saber d’ella”, lamenta.\nAra, Whatsapp ja treballa en una següent actualització que consistirà en reduir a la meitat els mems fatxes que t’envia el teu pare. “Encara cal perfeccionar molt aquesta funció però confiem que, per 2023, pugui començar a utilitzar-se”, declaren els responsables de l’aplicació de missatgeria instantània.\nStaff 27 de maig de 2021 Humor\nInforme 2021 sobre l’entorn espacial de l’ESA →\nGuia per aprendre a utilitzar Twitch\nDemana un crèdit per construir una màquina de el temps i es compromet a retornar-lo abans de 1989


Espot acusa el comú d’Escaldes de fer de “Govern bis” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl màxim responsable de l’executiu alerta que algunes de les darreres prestacions aprovades per la corporació liderada per Rosa Gili poden envair competències\n16/10/2020 (16:04 CET)\nEl cap de Govern, Xavier Espot, referint-se a la qüestió de l'ordinació d'Escaldes. Toni Solanelles\nEl cap de Govern, Xavier Espot, considera que a partir de l’ordinació aprovada aquest darrer dijous i que estableix un ampli catàleg de prestacions, el comú d’Escaldes “fa de Govern bis”. El màxim responsable governamental ha alertat que alguns dels ajuts inclosos en l’ordinació poden envair competències executives i, per tant, caldrà analitzar detalladament el text aprovat per l’ens liderat per la socialdemòcrata Rosa Gili. “No podem permetre que es construeixin set Andorra diferents”.\nEspot, que d’entrada ha celebrat la voluntat comunal escaldenca d’ajudar aquells que passen per dificultats, ha deixat clar que amb l’ampli marge de maniobra que tenen les corporacions parroquials i la capacitat econòmica que tenen, és clar que poden promoure la creació d’ajuts. Però no en tots els àmbits. En aquest sentit, el mandatari governamental, que ha vingut a dir que no li sembla correcte que per viure en una banda o l’altra del carrer de la Unió es puguin tenir condicions diferents tot i estar en la mateixa situació, ha recordat que ja hi ha una llei sociosanitària d’àmbit nacional que estableix una àmplia cartera d'ajuts i prestacions i ha explicat que els comuns tenen marge d’actuació en aspectes relatius a escoles bressol, esplais juvenils o gent gran. Però no per exemple en atenció primària o atenció domiciliària, que es va acordar que ho assumiria l’administració central.\nEl mandatari governamenta anunciat “una anàlisi detallada” en relació a possibles invasions competencials perquè “no es poden repartir xecs amunt i avall” i generar greuges comparatius i diferències entre ciutadans\nEn el marc de la compareixença per actualitzar les dades sanitàries, Espot s’ha referit a l’ordinació escaldenca i ha lamentat l’inexistent diàleg i comunicació amb el Govern. Almenys en aquest aspecte. “Podrien haver consultat com a mínim el contingut de l’ordinació”, ha afirmat el mandatari governamental tot assegurant que els serveis jurídics de l’executiu analitzaran fil per randa el text esperant no haver d’instar un conflicte de competències davant el Tribunal Constitucional. “No estem en aquest punt”, ha insistit un Espot que ha assegurat que és “partidari que es puguin donar” ajuts, però sempre en el marc de les atribucions de cada institució, on s’hauria situat, a parer seu, els comuns d’Andorra la Vella o la Massana, que també ofereixen algunes prestacions o subvencions molt lligades a l’impacte de la Covid.\nEspot ha assegurat que vol optar per “la via el màxim de pacífica” i que hi ha “mà estesa per parlar” de la qüestió, que potser no caldrà ni reconsiderar. Però, en tot cas, cal fer “una anàlisi detallada” perquè “no es poden repartir xecs amunt i avall” i generar greuges comparatius i diferències entre ciutadans. “No es tracta de si l’avinguda Fiter i Rossell es fa de marbre o de quitrà, que aquí el Govern no hi té res a dir. Hi ha qüestions que s’encavalquen i que necessiten coordinació; no es pot tirar pel recte” per treure “rèdit” polític amb el perill, ha dit, de generar per exemple amb el complement a l’ERTO que estableix l’ordinació escaldenca possibles enriquiments injustos de ciutadans.\n“No estem en contra que es puguin establir prestacions”; una altra cosa és agafar-se “competències que no es poden assumir”. Així, “hi ha molts conceptes d’ajuts que em semblen apropiats” com poden ser les relatives a la gent gran o els de guarda d’infants. Però les prestacions per al lloguer d’habitatges, els complements d’ERTO o la prestació relativa a la baixa laboral relacionada amb el coronavirus sí que d’entrada li semblen fora de lloc. “Entenc que la senyora Rosa Gili fa poc temps que ha assumit tasques executives” però “les coses s’han de fer de manera meditada, coordinada i dialogada”, ha deixat anar Xavier Espot.


El compromís social d’una empresa familiar - Càritas Catalunya\nEl compromís social d’una empresa familiar\nInserció de 245 litres de productes per a la higiene personal, amb l’objectiu d’ajudar a les persones més vulnerables.\nEn el marc de les celebracions dels 5 anys d’APASOMI, Ana Ribes, presidenta de la Fundació VMV Cosmetic Groupha fet entrega a Francesc Llonch, director general de Càritas Diocesana de Terrassa i a Joan Saborido, responsable de l’Empresa d’Inserció, de 245 litres de productes per a la higiene personal, amb l’objectiu d’ajudar a les persones més vulnerables.\nSalerm Cosmetics, marca comercial del grup VMV Cosmetic Grouppresent en més de 15 països, fa més de dos anys que col·labora amb Càritas. El 2018 van signar un conveni a partir del qual s’iniciava una relació laboral que vincula a l’empresa cosmètica amb l’Empresa d’Inserció APASOMI.\nAquell moment va ser l’inici d’una etapa per l’Empresa d’Inserció amb una nova línia de producció que permet a APASOMI donar feina a diverses persones en procés d’inserció amb l’objectiu de normalitzar la seva situació econòmica i social.\nCol·laboracions com la de Salerm Cosmetics fan possible que APASOMI acompanyi les persones més vulnerables de la societat oferint-los una segona oportunitat per aconseguir la seva reinserció en el món laboral. La línia de producció de Salerm Cosmetics en la qual els participants es formen i realitzen treballs de manipulació, retractilat i paletització de productes els permet realitzar una formació i un aprenentatge realista als requeriments dels llocs de treball, mentre desenvolupen noves habilitats i aptituds personals.


CTESC | Dictamen 10/2017\nInici > Documents > Dictàmens > 2017 > Dictamen 10/2017\nEl CTESC considera que l’Avantprojecte de llei hauria de recollir els mateixos criteris de respecte als drets laborals que recull el Codi de bones pràctiques en la contractació pública dels serveis d’atenció a les persones.\nEl CTESC considera que, atès que aquest Avantprojecte de llei no s’ha discutit ni acordat en el si del Consell de Direcció del Servei Públic d’Ocupació, els serveis d’ocupació no han d’estar-hi inclosos sinó que han de disposar de la seva pròpia regulació. D’altra banda, considera que s’haurien d’afegir els serveis de prevenció, vigilància, salvament i socorrisme en espais naturals; els serveis de bany i d’acompanyament a l’aigua a persones amb mobilitat reduïda en espais; i els serveis i activitats de lleure educatiu.\nAtès que hi ha entitats que, en determinades activitats, no poden deduir-se l’IVA, el CTESC considera que l’Administració hauria d’estudiar alguna formula que eviti aquest greuge comparatiu.\nTambé es recomana suprimir l’expressió “conveni col·lectiu majoritari”, ja que és una expressió legalment inexistent i que genera confusió i deixar l’expressió “conveni col·lectiu de referència d’aplicació al sector que correspongui”.\nEl CTESC considera que la valoració de la responsabilitat social dels licitadors, en cas de selecció prèvia, no hauria de ser un requisit de solvència, per la qual cosa considera que s’hauria de regular en un article independent.\nLa norma estableix que, per definir els criteris de valoració, s’ha de tenir en compte que el preu no pot ser superior a un 50% del total de la puntuació. El CTESC recomana reduir-ho al 40%, d’acord amb el que estableix el Codi de bones pràctiques en la contractació pública dels serveis d’atenció a les persones. També es recomana que, per valorar la satisfacció de les necessitats públiques, es faci sempre d’acord amb el principi de qualitat.\nEl CTESC considera que, per garantir la continuïtat i la qualitat del servei, s’ha d’exigir al contractista la subrogació del personal adscrit al contracte en el moment de la licitació o l’establiment de protocols d’actuació o sistemes de garantia per a situacions que puguin posar en perill la continuïtat del servei.\nEn el vot particular, la Confederació de Cooperatives de Catalunya i la Taula del Tercer Sector Social de Catalunya posen de manifest que la recomanació 114 de la Directiva 24/2014/UE preveu que per a l’elecció del proveïdors es puguin aplicar criteris de qualitat específics com els establerts en el Marc europeu voluntari de qualitat per als serveis socials. Aquest Marc europeu reconeix les entitats no lucratives i el voluntariat com a protagonistes d'un important paper en la provisió de serveis socials, contribuint a la inclusió social, la cohesió de les comunitats locals i la solidaritat intergeneracional.\nAssenyalen que, en termes de responsabilitat social i segons la seva solvència, experiència i expertesa, les entitats no lucratives aporten un model de col·laboració basat en la coresponsabilitat, la vocació de servei públic i la reinversió de beneficis, que representa una aliança estratègica per garantir que les activitats tinguin un efecte positiu en la vida de les persones, assegurant l’eficiència dels recursos públics i potenciant el màxim retorn econòmic i social de la inversió.\nPer tot això, demanen que s’incorpori a l’article que regula els criteris de valoració de la responsabilitat social dels licitadors, en cas de selecció prèvia, que, a més del compliment d’algun dels aspectes proposats en la norma, sigui d’obligat compliment el següent:\nL’objectiu missional de prestació de serveis públics relacionats amb l’objecte de licitació.\nLes mesures que possibiliten que els treballadors, els usuaris o els associats formin part de les estructures de direcció o de la propietat i tinguin capacitat d’influència.\nLes mesures sobre la reinversió total dels excedents a la finalitat de l’activitat econòmica, als propis serveis, als col·lectius atesos o a la comunitat.


C/ Bosc, 1 08185 Lliçà de Vall Barcelona Espanya\nTel: 93 844 53 80\nSandra Navarrete i Fernández és la persona responsable / dinamitzadora.\n6 ordinadors disponibles.\n"Treu-li suc al teu smartphone" és el títol de la formació que ha programat el Punt TIC Lliçà de Vall per a aquesta tardor. Es tracta d'un curs de cinc sessions i cadascuna d'elles tractarà un tema concret. Les sessions començaran a les 16.30 hores i es...


Tallers de bricolatge fàcil | Servei Estació\nPUBLIC AREAInici TallersTallers de bricolatge fàcil Tallers de bricolatge fàcil Servei Estació prepara contínuament convocatòries dels tallers de bricolatge fàcil. Els propers tindran lloc a partir del mes de maig.\nAquest formulari no implica cap reserva ni inscripció als tallers de bricolatge fàcil.\nSi vostè desitja rebre més informació sobre la propera convocatòria, continguts dels tallers, condicions i preu, ompli aquest formulari i ens posarem en contacte amb vostè un cop s’obri el període d’inscripcions.\nAdreça: Tallers que el poden interessar (pot escollir tots els que vulgui): *\nLi agradaria que hi haguessin altres tallers de bricolatge? Quins?: Li agradaria que hi haguessin tallers als matins?: Sí\n¿Ha participat en algun taller de bricolatge de Servei Estació?: Sí


Búsqueda de Símbol Editors - La Llar Del Llibre.\nBúsqueda de Editorial : SÍMBOL EDITORS\nSECRET DE LA CLANDESTINA, EL\nL'àvia tota la vida que ha fet mitja. És el que més li agrada del món. I decideix que donarà la primera bufanda que va fer, quan era molt petita, a la seva neta però les coses no sempre surten com una s'espera. Però al final, com una metàfora de la vida, tot torna a començar.... ...\nAquest conte ens fa veure que a vegades encara que tinguem moltes ganes de fer una cosa, val la pena esperar. L'os, l'ant i el castor es moren de ganes d'anar al llac a jugar a hoquei sobre gel. Però abans hauran d'esperar que el llac es geli... ...\nCASA, LA (CATALÀ)\nINNOCENTI, ROBERTO / LEWIS, J.PATRICK\n"A la llinda que hi ha sobre la meva porta hi diu 1656, any de la pesta, l'any en qué em van construir. Em van fer de pedra i de fusta, per. amb el pas del temps les meves finestres hi van començar a veure, els meus ráfecs hi van començar a sentir. Vaig veure famílies que creixien i abres que queien"" ...\nEn Jim està content. Anirà a dormir a casa dels pares amb els seus germans i el seu amic Norman. En Jim no pot estar més nerviós per totes les activitats que la família ha preparat: aniran a caçar tèrmits, explicaran històries de por, faran una festa a mitja nit i no dormiran en tota la nit...Però què passa quan arriba el seu germanet petit?Amb els mateixos protagonistes de No ...\nCOLLET, GERALDINE / CHEBRET, SEBASTIEN\nQuan l'esquirol veu que el llop arriba al bosc, no avisa ningú perquè ell no està pas en perill.Quan els altres estan en perill, val més ajudar-los que no pas quedar-se sense fer res. ...\n... Al llarg del trajecte em ve a la memòria un fragment d'aquell poema d'Ernest Henley, Invictus. Vaig llegir que en Mandela el recitava com un mantra per mantenir-se dempeus en els moments més durs de la seva captivitat: "Sóc l'amo del meu destí. Sóc el capità de la meva ànima".1 dia d'octubre i 2 poemes és un llibre profundament humà i serè escrit en unes condicions de gran ...\nEl llop és la història d’un pastor que viu sol al que ell considera les seves muntanyes i com s’enfronta a un llop en una lluita noble i sense concessions. No es tracta aquí d’arbitrar una lluita contra la mort, sinó de reflectir una forma de vida basada en l’harmonia natural. Amb un postfaci del filòsof Baptiste Morizot que s’endinsa en el debat de la convivència entre els ho...\nEstimar. Una manera de ser, un cop de sort, un sorpresa, un sentiment, una sensació, una emoció.L'amor es viu, l'amor es diu, l'amor s'explica, l'amor es comparteix, l'amor comença, l'amor s'acaba...a vegades.Però no sempre. Hi ha tantes maneres de dir "t'estimo" com gent que estima. ...\nAquest museu està obert totes les hores del dia i tots els dies de l'any. Conté una col·lecció impressionant on s'explica com funciona el nostre cos: des de com creix a partir d'una simple cèl·lula, els músculs que necessitem per expressar emocions o el treball delicat i precís que fa el cervell. ...\nMARAGALL, JOAN / CASALS MARQUILLES, MARTA\nElogi del viure de Joan Maragall és pura poesia però no és un poema. Presentat com si fos un poema, el text s'ha popularitzat tant que ha adquirit una vida pròpia i autònoma. És un cant a la passió per la vida, la vocació pel quefas i per l'esforç que tots podem fer per millorar el nostre món. ...\n1 JUDICI POLÍTIC I 100 PREGUNTES\nALONSO CUEVILLAS, JAUME\nDret i procés penal per a no juristes.Aquests darrers mesos hem sentit, llegit i, fins i tot, parlat de termes jurídics amb una familiaritat sorprenent: fase d'instrucció, presó preventiva, investigats, fiscals, advocats de l'Estat, euroordres, magistrats, sentències, condemnes, absolucions, indults, amnisties... ...\nNO ESTIC DE MAL HUMOR!!\nUn conte que ajuda als més petits a explicar els seus sentiments a través d'uns personatges divertits i expressius. Un àlbum que ens recorda com tots podem tenir un mal dia sense saber ben bé el perquè i com l'amistat ens ajuda a superar-ho. ...\nAquest llibre et portarà a fer un viatge intergalàctic, més enllà dels límits de la Terra, del sistema solar, de la Via Làctia i de les galàxies més llunyanes. Visitaràs llocs on cap humà ha posat mai els peus. Com és de gran, l’univers? Com va originar-se? Quins misteris amaga encara? ...\n34 dies de tardor i 1 de primavera és el relat, ple de coratge i sensibilitat, del temps que Meritxell Borràs estigué a la presó d'Alcalà-Meco la tardor de 2017. Una crònica personal i directa d'uns dies en què, com diu Antoni Bassas, la set de revenja de l'Estat port+a e Govern de Catalunya a la presó i a l'exili. ...\nON ÉS L'ELEFANT?\nOn aniran l'elefant, el lloro i la serp si els boscos desapareixen? Busca'ls entre lespàgines d'aquest llibre i veuràs com s'espavilen!Un llibre que entreté i ajuda els nens i nenes -i també els més grans- a aprendre la importància de respectar la natura i el nostre entorn. ...\nON ÉS L'ESTRELLA DE MAR?\nOn són l'estrella de mar, la medusa i el peix pallasso? On aniran si el mar s'omple de deixalles? Busca'ls entre les pàgines d'aquest llibre i veuràs com s'espavilen!Un llibre que entreté i ajuda als nens i nenes -i també als més grans- a aprendre la importància de respectar la natura i el nostre entorn. ...\nBenvinguts a l'Animàlium.\tAquest museu està obert totes les hores del dia i tots els dies de l'any. Tant si sou grans com petits, hi podreu veure una col·lecció de més e 160 animals, aprendre com han evolucionat, tafanejar dins d'un laboratori de dissecció i descobrir la gran varietat d'hàbitats de la Terra... Entreu-hi per explorar el regne animal en la seva màxima esplendo...\nFRISCH, AARON / INNOCENTI, ROBERTO\nEl cèlebre il.lustrador Robert Innocenti ens ofereix una versió moderna del conte clàssic La Caputxeta Vermella. Les seves magnífiques il·lustracions ens descriuen la ciutat com un indret salvatge, un bosc ple de vida i de colors. El text d'Aaron Frisch segueix les passes de la nena de la caputxeta vermella en un bosc on els camins que semblen solitaris no ho són del tot i on e...


La CUP deixa la comissió municipal de Territori perquè la considera "inoperant" - somGranollers\nLa CUP deixa la comissió municipal de Territori perquè la considera "inoperant"\nEl regidor Eduard Navarro hi deixarà d'assistir i de percebre la indemnització pertinent\nDimecres, 13 de juny de 2018 | 13:35h\nLa Crida-CUP ha anunciat que deixarà de tenir presència a la comissió informativa municipal sobre Territori i Ciutat, "atesa la nul·la funcionalitat i el paper estrictament burocràtic" d’aquest ens. Així, el representant de la CUP, Eduard Navarro, hi deixarà d’assistir i, conseqüentment, deixarà de percebre la indemnització per assistència, ja que entenen que "l’assistència del regidor en una comissió on l’equip de Govern no facilita la informació requerida, i ni tant sols resol les al·legacions presentades, és una despesa innecessària per a la ciutat".\nLa CUP considera que s'hi hauria de produir-se un debat necessari per a la incorporació d’idees i l’aprovació de propostes sobre Urbanisme, Habitatge, Medi Ambient i Mobilitat, però que "la poca transparència ha estat una constant en una comissió que s’ha ventilat aspectes cabdals per a la ciutat com la recollida de residus, els problemes de la contaminació, el soroll o la mobilitat en un pim-pam".\nPel que fa a les al·legacions presentades per la CUP, el grup està a l’espera de rebre resolució a les presentades el juliol de 2017 al projecte d’estadi de futbol de Palou, en què posaven en qüestió que el marge del riu Congost, a l’àmbit de Palou s’hagi de construir un estadi de futbol. La CUP lamenta que tampoc ha rebut resposta a les al·legacions que va presentar el febrer al Pla de Mobilitat.


Reobren l'aeroport de Manchester, que ha estat evacuat per una alerta de seguretat\nUn paquet sospitós ha disparat l'alarma a l'aeroport de Manchester, a Anglaterra. La policia ha ordenat tancar la terminal 2 i part de la terminal 1 com a mesura de precaució després de detenir un individu sospitós, al qual s'ha aplicat la llei antiterrorista. L'home, que caminava entre els avions a la zona d'estacionament dels aparells, portava una maleta negra que la policia ha fet esclatar de forma controlada. Dues hores més tard ja s'ha reobert l'aeroport, encara que continuen els retards.\n23/09/2005 - 00.00 Actualitzat 23/09/2005 - 13.33\nLes terminals 1 i 2 de l'aeroport de Manchester, al nord d'Anglaterra, ja s'han reobert després que la policia britànica ha activat l'alerta de seguretat davant d'una maleta sospitosa. La policia ha provocat una explosió controlada a la zona d'estacionament d'avions entre les terminals 1 i 2, que han estat evacuades ràpidament. Un home està detingut, d'acord amb la llei antiterrorista, i en aquests moments està sent interrogat. La policia ha hagut d'utilitzar una arma paralitzadora ja que l'individu s'ha resistit.\nEl tancament provisional de les terminals provoca retards importants en els vols, tant nacionals com internacionals. La policia interroga a hores d'ara el sospitós i inspecciona les restes de la maleta per determinar quin n'era el contingut.\nEls residus plàstics al Pacífic formen una illa com França, Alemanya i Espanya juntes\nMarta Rovira anuncia per carta que marxa "a l'exili" i no compareixerà al Suprem\nJordi Turull durant el discurs del ple d'investidura (Reuters)\nDos morts i un ferit en estat crític per una allau a la Vall d'Aran\nCarme Forcadell, Marta Rovira i Dolors Bassa, a la sortida del Parlament aquest dimecres\nForcadell, Rovira i Bassa renuncien al seu escó de diputada\nEl diputat de la CUP, Carles Riera, dirigint-se a la tribuna d'oradors del Parlament (EFE)\nForcadell, Bassa i Romeva a l'arribada al Suprem (Efe)\nTurull, Rull, Romeva, Forcadell, Rovira i Bassa, en mans del Suprem\nJunqueras, Puigdemont i Turull figuren entre els principals implicats en la llista de la Guàrdia Civil enviada al jutge Llarena (ACN)\nLa Guàrdia Civil assenyala Turull: "És extraordinàriament rellevant en el procés"\nReaccions al discurs de Turull. La primera volta del debat d'investidura en dos minuts\nPuigdemont: "Si la justícia continua interferint, estarem molt lluny d'una solució"\nTurull en 3 minuts. "Prefereixo assumir el risc de ser víctima d'una injustícia que ajupir el cap"\nInés Arrimadas: "Turull és un candidat per allargar l'embolic i el despropòsit"\nCifuentes: "No dimitiré. Soc filla de militar i la meva cultura és la de l'esforç"


Hoquei sobre gel als Jocs Olímpics d'estiu de 1920 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHoquei sobre gel als Jocs Olímpics d'estiu de 1920\nAls Jocs Olímpics de 1920 celebrats a la ciutat d'Anvers (Bèlgica) es realitzà una competició d'hoquei sobre gel en competició masculina. La competició es desenvolupà entre els dies 23 i 29 d'abril de 1920 al Palau de Gel d'Anvers.\nHoquei sobre gel als Jocs Olímpics\nFederació Internacional d'Hoquei sobre Gel\nJocs Olímpics d'estiu de 1920\nice hockey at the 1920 Summer Olympics – men's tournament (en)\nPalau de gel d'Anvers\nHoquei sobre gel als Jocs Olímpics d'hivern de 1924 →\nAquesta fou la primera vegada que aquest esport formava part del programa olímpic, i concretament del programa dels Jocs Olímpics d'estiu. Amb la celebració l'any 1924 dels primers Jocs Olímpics d'hivern a la ciutat de Chamonix (França) passaren a formar part del programa olímpic d'aquests Jocs.\n1 Nacions participants\n4.1.1 Quarts de final\n4.2 Segona fase\nParticiparen 60 jugadors d'hoquei gel de set nacions diferents:\nEn aquesta l'equip de França passà directament a semifinals.\nLa segona fase, per decidir la medalla de plata de la competició, fou disputada per les seleccions que perderen contra Canadà durant la primera fase. Txecoslovàquia fou exempta de jugar en el primer partit:\nEstats Units 7–0\nEstats Units 16–0\nEls Estats Units després d'aquests dos partits aconseguí la medalla de plata.\nDisputaren aquesta tercera fase els equips que havien perdut anteriorment contra el Canadà i els Estats Units. Novament Txecoslovàquia fou exempta de jugar el primer partit:\nTxecoslovàquia aconseguí guanyar la medalla de bronze.\nCanadà 3 3 0 29 1\nEntrenador: W. A. Hewitt\nRobert Benson (Winnipeg Falcons)\nWalter Byron (Winnipeg Falcons)\nFrank Fredrickson (Winnipeg Falcons)\nChris Fridfinnson (Winnipeg Falcons)\nMagnus Goodman (Winnipeg Falcons)\nHaldor Halderson (Winnipeg Falcons)\nKonrad Johannesson (Winnipeg Falcons)\nAllan Woodman (Winnipeg Falcons)\nEstats Units 4 3 1 52 2\nEntrenador: Cornelius Fellows\nRaymond Bonney (St. Paul A.C.)\nAnthony Conroy (St. Paul A.C.)\nHerbert Drury (Pittsburgh AA)\nEdward Fitzgerald (St. Paul A.C.)\nGerry Geran (Boston AA)\nFrank Goheen (St. Paul A.C.)\nJoseph McCormick (Pittsburgh AA)\nLawrence McCormick (Pittsburgh AA)\nFrank Synott (Boston AA)\nLeon Tuck (Boston AA)\nCyril Weidenborner (St. Paul A.C.)\nTxecoslovàquia 3 1 2 1 31\nSuècia 6 3 3 17 20\nEntrenador: Raoul Le Mat (USA)\nErik Burman (IK Göta)\nSeth Howander (IFK Uppsala)\nAlbin Jansson (Järva IS)\nGeorg Johansson (IK Göta)\nEinar Lindqvist (IFK Uppsala)\nEinar Lundell (IK Göta)\nHansjacob Mattsson (England)\nNils Molander (Berliner Schlittschuh Club)\nDavid Säfwenberg (Berliner Sport Club)\nEinar Svensson (IK Göta)\nWilhelm Arwe (IK Göta)\nSuïssa 2 0 2 0 33\nFrança 1 0 1 0 4\nEntrenador: Garon (CAN)\nBèlgica 1 0 1 0 8\nPhilippe van Volckxsom\nGaston van Volxem\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Hoquei sobre gel als Jocs Olímpics d'estiu de 1920\n(anglès) Hoquei sobre gel - Anvers 1920\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hoquei_sobre_gel_als_Jocs_Olímpics_d%27estiu_de_1920&oldid=25085336»\nDarrera modificació: 28 set 2020 a les 14:26\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 set 2020 a les 14:26.


Mans Unides Amposta: Mans Unides, Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia 2010\nMans Unides, Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia 2010\nMans Unides ha guanyat el Premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia 2010. El veredicte es va donar a conèixer el dimecres 15 de setembre a les 12 hores.\nEl premi Príncep d'Astúries de la Concòrdia es concedeix a la persona, institució, grup de persones o d'institucions que hagi o hagin contribuït de manera exemplar i rellevant a l'enteniment i a la convivència en pau entre els homes, a la lluita contra la injustícia, la pobresa, la malaltia, la ignorància o la defensa de la llibertat, o que hagi obert nous horitzons al coneixement o s'hagi destacat, també de manera extraordinària, en la conservació i protecció del patrimoni de la Humanitat. Els finalistes han estat l'Organització Internacional del Treball (OIT) i la dirigent de l'oposició democràtica birmana, Daw Aung San Suu Kyi.\nENTRE TOTS CONTINUAREM LLUITANT PER UN MÓN MILLOR.\nGran suport a la candidatura de Mans Unides\nLa societat espanyola ha donat suport decididament a la candidatura de Mans Unides, cosa que ha demostrat la gran implantació que Mans Unides té en tots els segments socials: Parlaments, diputacions, corporacions municipals de grans i petites ciutats i polítics a títol individual, han recolzat, sense distinció de ideologies, la nostra candidatura.\nTambé ho han fet en l'àmbit empresarial i de la banca, així com diversos representants del món dels esports i les arts, institucions religioses i educatives. A més, s'han rebut suports de rectors d'universitat i de professionals liberals de tots els camps (notaris, metges, arquitectes, advocats, personal sanitari ...) i de membres d'altres organitzacions no governamentals.\nD'altra banda, volem ressenyar el gran nombre d'adhesions rebudes des dels països on treballem o hem treballat al llarg d'aquests 50 anys. Adhesions acompanyades per cartes que ens han omplert d'emoció i, per què no dir-ho: d'orgull.\nTu ho has fet possible! Comenta i participa\nCompartim la nostra alegría. Fes un comentari aquí i al facebook o penja un vídeo o una foto.\nUneix-te a la cadena de suport al treball de Mans Unides durant aquests 50 anys de lluita contra la fam, la pobresa i la injusticia al món. Participa a la cadena que han posat en marxa des d’Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina.\nPublicat per Mans Unides Amposta a 4:28\nNúria Gómez Pujol 24 de setembre de 2010 a les 4:47\nEnhorabona a tota la gent de Mans Unides Amposta per la part que els hi toca. Endavant!\nMans Unides, Premi Príncep d'Astúries de la Concòr...


Catalunya posarà en marxa al setembre el primer escorxador mòbil de l’Estat per a petits productors d’oví i cabrum – La Manyana\nCatalunya posarà en marxa al setembre el primer escorxador mòbil de l’Estat per a petits productors d’oví i cabrum\nÉs una reivindicació històrica dels ramaders, que ara han de fer centenars de quilòmetres per sacrificar el bestiar\nACN / Pla general del primer escorxador mòbil de l'Estat. Imatge del 19 de juliol del 2021.\nA la Catalunya Central només hi ha un escorxador per a petits productors d’oví i cabrum. És un exemple exportable a qualsevol part del país. De fet, en els últims anys, han tancat la majoria d’escorxadors municipals i en queden poc menys de mig centenar a tot Catalunya. Això obliga els petits ramaders a haver de fer centenars de quilòmetres, amb el perjudici que això suposa per al benestar de l’animal i l’increment del cost. Per això, fa anys que reivindiquen un escorxador mòbil com el que s’ha presentat aquest dilluns a Prats de Lluçanès. Es tracta d’un camió petit, amb capacitat per sacrificar entre quatre i cinc animals, amb càmera frigorífica i que separa zones netes i brutes. És el primer de l’Estat i es posarà en marxa al setembre.\nL’any 2017, la petita explotació ramadera del Soler de N’Hug, a Prats de Lluçanès, va decidir construir el seu propi escorxador a casa, cansats d’haver de fer centenars de quilòmetres per sacrificar el bestiar. El resultat ha estat molt positiu, tan a nivell econòmic com també de la qualitat del producte final. “Al no tenir estrès de transport, s’augmenta molt més la qualitat de la carn”, explica el seu responsable, Abel Peraire.\nPerò no totes les explotacions tenen la capacitat econòmica per poder fer un escorxador. Això, lligat al fet que cada cop hi ha menys escorxadors municipals, fa que mots petits ramaders hagin de fer centenars de quilòmetres fins a escorxadors petits, que puguin agafar el seu bestiar, ja que els grans han anat orientant les seves línies a animals més rendibles com, per exemple, el porc.\n“Abans hi havia un escorxador a cada poble, però ara han anat desapareixent”, lamenta el gerent de l’Associació d’Iniciatives Rurals de Catalunya, Albert Puigvert, que destaca que, a més, els afectats són petits i mitjans productors, “que són els qui fan realment manteniment del territori i del paisatge mosaic”.\nJosep Bover n’és un exemple. Cada setmana ha de portar el seu bestiar des de l’Espunyola fins a Castellbisbal i ha de fer quatre trajectes, dos d’anada i tornada per portar el bestiar i dos més l’endemà per anar a buscar les canals. Són, en total, prop de 400 quilòmetres a la setmana que es podria estalviar amb un escorxador mòbil, amb tota la despesa econòmica que això suposa i també la tranquil•litat de controlar el sacrifici de l’animal. “Quan arribes allà, els animals no arriben frescos i lluents. Els deixes i et quedes tocat perquè penses que els has alimentat i cuidat, i llavors no saps com serà el sacrifici entre tants animals”, explica.\nPer intentar solucionar aquesta situació, l’ARCA posarà en marxa l’escorxador mòbil al setembre per donar servei a una dotzena d’explotacions. Més tard, s’anirà ampliant el servei a d’altres explotacions que ho sol•licitin.\nEls ramaders que vulguin utilitzar-lo hauran de complir alguns requeriments com ara disposar de traçabilitat individual de cadascun dels animals, tenir un espai per a l’escorxador amb connexió d’aigua i electricitat, i disposar d’una zona pavimentada i tancada en una zona neta de l’explotació per evitar que hi accedeixin altres animals mentre s’hi està treballant.\nL’escorxador mòbil, que ha costat 96.000 euros, s’ha equipat sobre un camió. Disposa d’una zona exterior amb una plataforma elevadora i té capacitat per a 4 o 5 animals. A l’interior, el vehicle té habilitades diverses zones diferenciades per àrees netes i brutes, així com una càmera de fred per guardar les canals fins que són expedides per una porta lateral.\nEl vehicle disposa de l’equipament necessari per poder desenvolupar la matança amb les màximes condicions del benestar animal i garantir un servei ràpid i efectiu.\nL’escorxador mòbil és un dels 5 obradors que s’estan construint en el marc de l’operació “Rural Equipa’t” que lidera ARCA, dins el programa BCN Smart Rural de la Diputació de Barcelona. Els 4 obradors restants del projecte són: la formatgeria d’Alpens, la sala de desfer de Marganell, l’obrador de transformació vegetal i cuina compartida de Manresa (coffinançat per l’Ajuntament de Manresa, ARCA i la Diputació de Barcelona) i l’escorxador pilot modular del Moianès (pendent d’iniciar les obres de l ‘edificació).


Les microdonacions dels clients de Bonpreu Esclat recapten més 55.000 € pels nens amb càncer. - M'agrada Catalunya\nContinuem informant de la recaptació que fa Bonpreu Esclat amb les microdonacions que mes a mes fan els seus clients.\nLa recaptació del passat més de febrer serà destinada íntegrament a l’associació AFANOC, per a millorar la qualitat de vida, a través del lleure, dels nens i nenes afectats de càncer. En total es van fer 333.334 microdonacions amb un total de 55.383,18 € recaptats.\nL’Associació de Familiars i Amics de Nens Oncològics de Catalunya (AFANOC) és una associació sense ànim de lucre, que treballa en la gestió de la qualitat i la gratuïtat en els serveis que s’ofereixen als infants amb càncer i els seus familiars.\nEls clients de Bonpreu i Esclat donen més de 55.000€ a l'associació @AFANOC per promoure les activitats de lleure per a infants amb càncer. Moltes gràcies per la vostra col·laboració! https://t.co/Svt7NkTY3v 😊@worldcoo #ArrodonimentSolidari #BonpreuEsclat pic.twitter.com/CSjQoBNBSM\n— Bonpreu i Esclat (@bonpreuesclat) March 5, 2020\nDesprés de llargs períodes d’ingressos hospitalaris, tant aquests pacients com els seus familiars necessiten temps d’esbarjo, els més de 55.000 euros recaptats el passat mes de febrer, es destinaran a què aquests infants i els seus germans, vagin de colònies. Una forma de tornar a la vida normal, on es trobaran lluny del pare i la mare, recuperant una mica de l’autonomia que van perdre durant l’hospitalització.\nDurant aquestes colònies participaran en tallers amb altres nens i nenes en la mateixa situació que ells, també es fan activitats on treballen els valors de convivència i de respecte als altres i on aprenen a trobar noves formes d’ocupar el seu temps d’oci.\nAquest mes de març l’arrodoniment solidari que facin els clients de Bonpreu Esclat anirà destinat a la Fundació Talita, per millorar la qualitat de vida dels infants i joves amb discapacitat intel·lectual, oferint-los una formació adequada que els hi permeti la seva inclusió social en tots els àmbits de la vida, escolar, universitari o laboral.\nCom la majoria ja sabreu, ja que ho repetim cada mes, el microdonatiu consisteix a arrodonir el preu de la nostra compra, si puja 10,26 € pagarem 10,50 € i els 0,24 cèntims restants serà un microdonatiu per la causa d’aquell mes.\nAnimeu-vos a participar, hi ha moltes causes socials que necessiten la nostra solidaritat.


Actualització: 13.12.2017 - 16:49\nLa majoria dels partits polítics de les Illes han demanat avui la dimissió o destitució del vice-president del govern, Biel Barceló, per un viatge que va fer la setmana passada a Punta Cana. Barceló va acceptar una invitació del programa de Canal 4 ‘Fora de joc’ i l’oposició li ha retret que acceptés el regal.\nL’oposició en bloc ha demanat la seva dimissió o destitució. Podem, clau per l’estabilitat parlamentària del govern, ha demanat que dimiteixi i ha recordat que ja va demanar la seva sortida de l’executiu quan el va esquitxar el cas dels contractes de Més. El portaveu, Alberto Jarabo, ha explicat que és un ‘error més’, l’ha acusat de falta de responsabilitat perquè ‘taca la imatge del govern’ i de menysprear el codi ètic de l’executiu i del seu propi partit, Més per Menorca. A més, ha anunciat ‘mesures de pressió’ si Barceló no cessa del seu càrrec.\nEl president del PP balear, Biel Company, ha dit que és la ‘gota que vessa el got’ i que a Barceló no li queda més remei que dimitir. El portaveu de Cs, Xavier Pericay, ha criticat que el vice-president ‘posa en risc la imatge institucional’ del govern i li ha demanat que dimiteixi o bé que sigui destituït.\nArmengol: ‘És un error’\nLa presidenta del govern, Francina Armengol, ha declarat que la decisió de Barceló d’acceptar el viatge ‘és un error’ perquè un càrrec públic no hauria d’acceptar ‘segons quin tipus de regals’. Ha afegit que espera tenir una conversa en privat amb el vice-president abans de prendre alguna decisió.\nEl diputat del PSIB, Vicenç Thomàs, s’ha expressat en els mateixos termes i ha demanat ‘una mica de tranquil·litat’ per a disposar del temps necessari per a analitzar la situació i prendre una decisió.\nEl president del Consell de Mallorca, Miquel Ensenyat, ha evitat de criticar el seu company de partit: ‘Parlarem del tema amb calma i prendrem totes les decisions que siguin necessàries’, ha dit. El batlle de Palma, Toni Noguera, ha assegurat que Barceló té la seva confiança, però també ha criticat que acceptés el regal.\nLa versió de Barceló\nEl vice-president ha argumentat que va fer el viatge en un context ‘estrictament personal i privat’ i ha explicat que Armengol no li ha demanat que dimiteixi. Ha recordat que és col·laborador d’aquest programa esportiu des de fa molts anys i ha dit que qui el va convidar va ser el director del programa, juntament amb tots els col·laboradors.\n‘No hi ha cap col·laboració meva, ni directament ni indirecta, amb cap empresa turística. Una altra cosa és com es finança aquest programa, però qui convida no és cap empresa turística, és directament el programa esportiu d’aquesta cadena Canal 4’, ha afegit.


Totes amb Burjassot dona part del sou del seu regidor a tres associacions amb finalitats socials - Diari La Veu\nEscriba el número 378606\n6 agost 2019 11:14h\nTotes amb Burjassot ha repartit un premi de 4.300 euros. / TOTES AMB BURJASSOT\nVALÈNCIA. La plataforma municipalista i de confluència Totes amb Burjassot ja ha fet oficial la resolució definitiva del seu III Concurs públic per a la donació de part de la retribució econòmica de qui va ser el seu regidor a l'ajuntament, Adrián Juste, destinada a projectes amb finalitats socials.\nDels set col·lectius del municipi sense ànim de lucre presentats a la convocatòria, es beneficiaran de l'ajuda l'associació Fem Salut Mental (abans AFEM), pel seu projecte pilot 'Ens sobren els motius: salut mental des de la infància'; l'Associació Esportiva, Rehabilitadora i Social (ADERES) de Burjassot, pel seu 'Projecte d'Activitats', i el Club de Bàsquet Andros de Burjassot, per a l'ampliació d'equips femenins.\nFem Salut Mental percebrà un total de 2.000 euros en sis mensualitats de 333,33 euros; ADERES, 1.300 euros també en sis mensualitats de 216,66 euros, i Andros, 1.000 euros en tres mensualitats de 333,33 euros. Es completen així els 4.300 euros que s'anaven a donar en aquesta tercera convocatòria.\n"Tal com ha succeït en les altres dues convocatòries, la decisió ha sigut presa sobre la base d'uns criteris publicats prèviament i una proposta sotmesa a una assemblea oberta en un intent d'ajudar els millors projectes i de ser el més objectius possibles", expliquen des de Totes amb Burjassot.\nEscriba el número 267112


Idea per a regalar un test - FÒRUM.ad\nTests i plantes (Istock.com)\nSi penses en regalar una planta especial, sempre pots fer-la encara més bonica, amb algunes idees com aquesta. Els materials que necessites pots trobar-los a casa o comprar-los molt barats.\nTan sols necessites un test. Per a donar un toc més especial també agafarem una mica de corda rústica, un tros de cartolina blanca, pintura en esprai, cinta adhesiva d’una cara i unes tisores. Amb tot això es pot realitzar aquesta bonica decoració i afegir als tests un toc molt especial.\nBusca un lloc per treballar tranquil·lament, i tingues tots els elements a mà. Primer, agafa el test i neteja’l bé, i emmascara les zones que no vulguis que es pintin. Pots tapar la meitat del test, fer ratlles o un altre tipus de disseny.\nTalla la cinta adhesiva i vés enganxant-la per les zones on no vulguis pintar el test. Després posa’ls boca avall, sobre un paper que no t’importi tacar. Agafa la pintura en esprai i aplica la quantitat necessària, fins a cobrir les zones que sí que volies pintar. Finalment, deixa assecar molt bé. Transcorregut un temps, retira la cinta aïllant amb cura. Comprovaràs que hi ha el disseny que has creat! Ara només fa falta una mica de corda rústica, sobre el contorn del test i fent una llaçada al final. Després posa una targeta amb el que vulguis i afegeix la planta que t’agradi, amb una mica de terra. I ja ho tens!\nNotícia Anterior: A todo tren! Destino Asturias\nSegüent Notícia: Confirmada la Baixada dels Raiers de Nargó


EL PSC alerta del perill dels escocells de Terrassa\nÉs el clot practicat al peu d'un arbre o arbust per tal de recollir l'aigua de pluja o facilitar les regades\nEl Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) proposa un acord de la junta de portaveus de Terrassa per controlar els escocells de la ciutat\nÚNIC.- Actuar intensament i urgent sobre els escocells de la ciutat per evitar-ne els desnivells que poden provocar accidents, prioritzant els que puguin suposar perill per a la ciutadania, utilitzant les tècniques més adients i sostenibles que es creguin oportunes.\nUn escocell és el clot practicat al peu d’un arbre o arbust per tal de recollir l’aigua de pluja o facilitar les regades. També permet afegir adob evitant la seva dispersió. En ambients rurals i terrenys anivellats la forma més típica adopta la forma d’un sot circular que envolta la soca de l’arbre a un nivell més baix que el de l’entorn. També pot consistir en un monticle de terra, més alt que el voltant, amb un clot en el seu interior. Una tercera forma incorpora elements i materials auxiliars (pedres grosses, lloses, totxos, fustes o similars) per a formar una mena de caixa que envolta la soca.\nEn ambients urbans, els arbres plantats en les voreres i places de les ciutats han d’ocupar espais protegits amb superfícies dures, generalment impermeables i compactes. Els escocells urbans – que poden adoptar formes molt diferents- permeten la vida i creixement de l’arbre i la seva incorporació a la comunitat.\nDes de fa molts anys han estat incorporats a la jardineria de les ciutats. Amb la seva gran transformació urbanística de les darrers dècades, Terrassa ha incorporat aquests elements de forma nombrosa i notable.\nDes de les nombroses aplicacions ,algunes variants d’escocells poden representar un cert perill. Un exemple típic és el d’un escocell quadrat de grans dimensions amb un gran desnivell respecte de la vorera que l’envolta. Una persona despistada pot prendre mal si no para compte i trepitja la vora de l’escocell. A la nostra ciutat malauradament hem tingut accidents en aquests sentit i alguns de greus. Els elements de protecció, però aplicats en alguns caos permeten pal·liar, en part, les possibilitats d’accidents. escocells protectors: quadrats, circulars, de formigó, de reixa metàl·lica, de ferro colat, de pasta sintètica i permeable, d’alumini, etc. Sortosament a Terrassa la majoria d’escocells disposen d’aquestes aplicacions ,però no tots. En alguns casos i de\nforma econòmica i solvent s’ha actuat reomplin-los de sorra per apropar els nivell i evitar-ne el perill.\nCreiem que cal seguir actuant amb aquestes mesures tot contemplant les diferents versions i d’acord amb les diferents tipologies dels arbres. Cal seguir evitant accidents.\nescocells PSC Terrassa Terrassa


El Campus Professional adapta la docència al model híbrid seguint el pla de contingència | L'apunt\nAbans de començar qualsevol curs, el personal docent fa un treball exhaustiu de preparació de les matèries, continguts i metodologies de treball a l’aula, i estableix els procediments sobre com es desenvoluparan les activitats al llarg dels mesos següents. Aquest any, degut a la pandèmia per covid-19, la preparació ha inclòs un pla de contingència que contempla tots els escenaris possibles: des d’una presencialitat absoluta fins a un confinament total passant pel protocol a seguir quan hi ha casos positius. En el cas del Campus Professional de la UVic, que acull 126 alumnes i gairebé 30 docents entre els centres Teknós de Vic i Teknós_UGranollers, la clau per adaptar-se ràpid a les noves condicions ha estat, segons la seva directora, Núria Barniol, “tenir ben programada la docència i ser molt flexibles, adaptant-nos a cada moment”.\nDes del principi les assignatures ja estaven pensades per poder-les adaptar al teleestudi, preveient també que les avaluacions es reservessin per als dies presencials. Els docents es van plantejar les assignatures de manera que calgués canviar el mínim d’activitats en casos de reducció de la mobilitat i de la presencialitat, com l’actual, en què des del 2 de novembre els alumnes han reduït un 40% les hores de classe presencial a l’aula.\nMenys hores a classe però el mateix seguiment\nEn la nova modalitat híbrida els estudiants assisteixen tres dies a classe, diferents i alterns cada setmana, i n’estudien dos des de casa. No obstant el canvi, els horaris de classe s’han mantingut estables, sense trencar l’hàbit d’estudi que tenien els alumnes. Amb aquesta mesura s’intenta també que els grups no coincideixin, per limitar al màxim el contacte entre alumnes de diferents classes.\nCom que alguns dels cicles formatius que s’imparteixen al Campus Professional de la UVic són de caire tecnològic, i malgrat els dies de treball a distància, els centres es mantenen sempre oberts perquè tots aquells alumnes que, per qüestions d’equipament o logística no puguin fer les tasques des de casa, puguin accedir a les aules. Aquest és el cas d’Ivan Leon, alumne del cicle de Màrqueting i Publicitat, que continua anant cada dia al centre UGranollers perquè segueix millor les classes presencialment, encara que el professor sigui a casa.\nA més, Ivan Leon, com altres alumnes de cicles formatius, va estar confinat deu dies a casa, en el seu cas per haver estat en contacte amb un cas positiu de covid-19, i explica que ho va viure amb molta tranquil·litat, perquè “des del primer dia la direcció em va proporcionar una versió del paquet Adobe que em va facilitar la feina”. A la classe de Leon, des de principi de curs, els alumnes fan les sessions presencials separats en dues aules. En una, el professor treballa amb la meitat d’estudiants, mentre a la del costat la resta segueixen la sessió, que es projecta amb l’aplicació Teams. D’aquesta manera, quan Leon va haver-se de confinar, es connectava a Teams i seguia les classes amb normalitat com si fos a la classe annexa. “Se’m feia estrany pel fet de no ser a l’aula, però em va facilitar no perdre el fil i poder seguir les classes amb normalitat”, explica.\nLes pràctiques en empreses es mantenen i s’adapten\nLes pràctiques a les empreses també han canviat de naturalesa. Si bé algunes empreses disposen de l’espai perquè els alumnes de pràctiques puguin desenvolupar les seves activitats amb normalitat, en algunes altres els alumnes teletreballen des de casa, com en el cas d’Anna Orriols, estudiant del cicle dual en Desenvolupament d’Aplicacions Multimplataforma, que fa les pràctiques d'empresa des de casa. Orriols explica que el model híbrid ajuda a mantenir l’atenció, i que el va assumir amb molta naturalitat: “estava molt conscienciada que això podia passar, però en el fons també m’agrada perquè els dubtes que se’t generen a casa els pots resoldre a l’aula i no et perds”.\nAcostumats a la tecnologia\n“L’adaptació per als alumnes és fàcil perquè tenen molt per la mà el món tecnològic. Les eines que fan servir amb nosaltres ja les utilitzen dia a dia”, explica el professor Alex Martínez, que imparteix classes als alumnes del cicle en Animacions 3D, Jocs i Entorns Interactius. Martínez reconeix que la docència online no l’espanta, i considera positiva la cessió de material per treballar a casa: “estic acostumat a l’online perquè ja impartia classes abans en aquesta modalitat, i el fet que el centre presti material com tauletes gràfiques de dibuix perquè els alumnes treballin des de casa és el plus que els manté connectats i motivats”.\nLes mateixes hores de docència\nLa valoració que d’aquests primers mesos de curs fa la directora del Campus Professional, Núria Barniol, és positiva. “Malgrat totes les dificultats tècniques i logístiques que comporta el model híbrid, els estudiants no perden hores de docència, que és el que de veritat importa”, destaca. Barniol també diu que “mantenir el contacte amb els alumnes millora el seguiment de l’ensenyament, però també de la seva salut i seguretat”. Des del centre fan servir l’eina Traçacovid, que permet als responsables públics de salut controlar la situació dels centres educatius.\nMalgrat Barniol, Leon, Orriols i Martinez, estan d’acord que el rendiment acadèmic acostuma a ser més gran a classe amb la docència cent per cert presencial. També reconeixen que en aquests moments viuen la situació actual amb menys angoixa que al març, perquè s’ha normalitzat la incertesa. “El curs és complex i ha augmentat el volum de treball, però també la implicació i la capacitat de resolució de problemes”, diu Barniol, segons la qual “tenim més experiència i en sabem molt més ara que a la primavera”.


Apartament a Barcelona: MIRALL APARTMENT\nMIRALL APARTMENT - Barcelona\nReferència: classbedroom xi-mirall\nApartament a Barcelona situat a l'emblemàtic barri de Sarria-Sant Gervasi i junt a la clínica Barraquer. Aquest apartament està situat en un tercer pis sense ascensor, compta amb 3 dormitoris, saló-menjador amb sofà-llit, balcó, cuina i bany.\nJunt a l'apartament trobarà el mercat de Galvany on podrà degustar productes frescos. Aquest barri està ple de petits comerços restaurants i zones d'oci. Ben comunicat i molt aprop de la diagonal, arribarà en pocs minuts al centre de barcelona.


Autoestima blog | La indefensió II part\nLa indefensió II part\nPublicada: nov. 15th, 2013\nsuperar la indefensión\nEl post d’avui és la segona part de l’anterior sobre indefensió i de com podem lluitar per a sentir-nos menys indefensos.\nLa reflexió que m’agradaria compartir amb vosaltres és la següent: fins i tot quan pensam que no hi ha res a fer sempre podem fer alguna cosa.\nA Mallorca deim que “tot té cura menys una cosa, la mort”, que no és més que una forma popular de seguir endavant a pesar de les adversitats. Amb això vull dir que si et sents indefens sí que pots fer-hi alguna cosa.\nPart I: Què puc fer?\n1. No donis per suposat que no pots fer-hi res, si no la vida no tendria sentit. Si no acceptes el que t’ha passat i penses que val la pena: lluita per a intentar-ho; queda prohibit tirar la tovallola\n2. Valora que sí que és possible el canvi, però que suposarà un esforç extra que sí que has d’estar disposat a fer.\n3. Cerca un espai per a estar tranquil i agafa un full en blanc. Sense censurar-te escriu totes les idees que se t’ocorrin per molt escabellades que et semblin.\n4. Si no se t’ocorre cap idea (no perquè no en tenguis, sinó perquè estàs espès) demana opinió a les persones que coneixes, a veure si aporten alguna idea o suggeriment.\n5. Tingues expectatives realistes: no esperar grans canvis ni espectaculars, sinó petits però amb sentit.\n6. Elegeix l’opció que et sembli més útil per a posar-la en marxa i després ja tan sols resta el més important: actua, actua i, sobretot, actua.\nPart II: Com?\nControl: sentir que jo puc fer alguna cosa per a canviar, que no està tot perdut.\nConfiança: creure en les meves possibilitats per a poder aconseguir-ho.\nPerseverança: intentar-ho no és cap garantia que vagi bé; si no surt s’ha de tornar a provar, cercar noves alternatives… Cal cercar noves estratègies.\nDisciplina: lluitar per a complir el teu desig; estar disposat a invertir-hi tot el temps i l’esforç que facin falta.\nAprendre: intentar trobar algun aspecte positiu del que hem après de la situació viscuda. Segur que hi trobam algun aspecte útil.\nGaudir: si ho hem aconseguit, donar-nos permís per a gaudir del resultat amb la satisfacció que l’esforç realitzat ha valgut la pena.\nPerquè els canvis siguin efectius necessitam una revolució positiva.\nTots tenim por a alguna cosa La por ens fa por Ens paralitza Ens bloqueja


Sonia Andolz - Seguretat per a qui? | NacióDigital\n«Ara mateix res fa pensar en canvis positius en la visió que hi ha a Interior de com gestionar les mobilitzacions. Haurem d'esperar»\nper Sonia Andolz , 18 de desembre de 2019 a les 13:23 |\nDavant la celebració de l'anomenat Clásico –el partit de futbol masculí que enfronta a Barça i Real Madrid– avui al Camp Nou, Tsunami Democràtic i d'altres entitats independentistes han convocat mobilitzacions al voltant del camp i han anunciat que intentaran també realitzar accions a dins per tal de donar visibilitat a la demanda de diàleg i resolució del conflicte catalano-espanyol.\nTanmateix, les forces de seguretat han preparat un dispositiu tenint en compte els possibles escenaris. Com s'han de dissenyar aquests operatius? S'ha de prioritzar la seguretat del partit, la dels jugadors, la dels espectadors, la de la ciutadania, els treballadors del camp, els membres d'aquestes forces de seguretat?\nÒbviament, un bon dispositiu té en compte tots els actors implicats però alhora té clar que la seguretat d'un pot ser incompatible amb la de l'altre. Per tant, decidir els objectius o la prioritat de l'operatiu serà una decisió dels responsables governamentals. En canvi, decidir la implementació d'aquest operatiu, prendre les decisions operacionals policials, serà responsabilitat dels alts càrrecs policials.\nEn aquesta línia, el govern central ha decidit enviar 500 policies nacionals i guàrdia civil a recolzar la tasca dels 1000 Mossos d'Esquadra. A aquests 1500 agents cal sumar-los més de mil persones més treballant per la seguretat privada, un nombre total suficient. Tanmateix, els Mossos d'Esquadra han anunciat que el dispositiu s'ha dissenyat en dos cercles concèntrics amb el camp com a epicentre. El disseny habitual per aquests casos.\nPer tant, el que queda per saber és què s'han marcat realment com a prioritat les autoritats. Que els jugadors d'ambdós equips arribin al camp sembla un objectiu clar i compartit pels responsables. La decisió del Barça d'acompanyar a la delegació madridista en tot moment per tal d'evitar que hi hagi accions adreçades només a retenir o endarrerir als merengues és encertada.\nEn segon lloc, els responsables probablement vegin prioritari que el partit realment es dugui a terme (i, per tant, mà dura o intransigència amb qualsevol acció reivindicativa). Hi ha molts interessos econòmics en joc però a ningú se li escapa que també hi ha una pugna ideològica entre Tebas i part de la Federació Espanyola de Futbol i l'independentisme. En aquest sentit, qualsevol cosa que impedeixi, dificulti o interrompi el joc pot ser tractada amb menys o més duresa en funció de les instruccions que hagin rebut. El portaveu de la seguretat privada deia avui a Catalunya Ràdio que "no és el mateix una persona que salti al camp que tres-centes". Tampoc serà el mateix una pilota inflable que milers.\nEn tercer lloc, caldrà veure què fa la seguretat privada dins de l'estadi amb aquelles persones que treguin pancartes o facin altres accions. Aquí la Junta Directiva del Barça haurà donat les seves instruccions i en serà responsable davant els socis, la Federació i/o les autoritats.\nEn quart lloc, queda la seguretat fora del camp. A les mesures habituals en l'escenari de seguretat pública que tenim actualment (continuem en alarma alta per amenaça terrorista), i que inclouen unitats subterrànies de control de clavegueram, aèries i específiques, s'afegeixen les mesures per risc d'acumulació de persones, xocs o possibles aldarulls.\nÉs en aquest segon cercle, el que envolta el camp, on es preveu que hi hagi milers de ciutadans arribats d'arreu per tal de manifestar-se. Aquí no serà la seguretat privada sinó els responsables de seguretat ciutadana: els Mossos i els PN o GC. Tornarem a veure càrregues i actuacions com les de l'octubre passat o les que es repeteixen massa sovint als talls de la Meridiana? Actuaran amb proporcionalitat entenent que la seguretat de la ciutadania mobilitzada també és seguretat prioritària? Ara mateix res fa pensar en canvis positius en la visió que hi ha a Interior de com gestionar les mobilitzacions. Haurem d'esperar.


Esquiar a Andorra – Ski Andorra\nIniciEsquiar a Andorra\nL’esquí a Andorra.\nL’excel·lència de la neu\nLa situació d’Andorra fa que sigui un lloc singular per a la pràctica de l’esquí. Muntanyes amb uns vessants espectaculars, una situació geogràfica estratègica, una forta inversió en tecnologia durant els últims anys i una aposta ferma per aquest esport en tots els sectors de l’economia han fet que el país se situï al capdavant de les opcions d’oci i neu. Normalment les temporades s’inicien al principi de desembre i s’allarguen fins a mitjan abril, amb aproximadament 150 dies d’esquí, nevades extenses i un alt percentatge de dies de sol. La temporada 2017/2018 es van acumular 2.514.049 dies d’esquí.\nAndorra fa més de mig segle que és una destinació de neu. El primer teleesquí es va instal·lar l’any 1957 al sector del Pas de la Casa. Aquest giny va ser el pioner, i va marcar l’inici d’una història que continua creixent: avui dia sumen més de 300 km de pistes entre les estacions de les dues valls, en un entorn incomparable que combina a la perfecció la natura amb la vida urbana. Andorra ha sabut aprofitar aquests dos factors i els ha equilibrat perquè el país sigui un reclam turístic de primer nivell. Aquest creixement ha estat possible gràcies a les inversions que les societats explotadores de les estacions d’esquí han anat fet durant els anys. Actualment, a Andorra, hi ha dos grans dominis de neu: GRANDVALIRA, amb Soldeu-El Tarter i el Pas de la Casa-Grau Roig, i VALLNORD, amb les dues estacions de Pal-Arinsal i Ordino-Arcalís, que sumen 303 km.\nLa tecnologia ha contribuït al creixement de les estacions, que han sabut mantenir l’equilibri entre l’augment de visitants, la inversió i l’expansió. Així, el país gaudeix dels remuntadors mecànics més avançats, que donen cabuda a 156.000 esquiadors/hora, gràcies als 112 ginys mecànics.\nAquesta aposta en innovació es veu reflectida en la xarxa de canons de neu. I és que actualment les pistes d’esquí tenen garantida el 60 % de la superfície esquiable, gràcies als 1.429 canons de neu i a una excel·lent xarxa d’innivació.\nDurant els últims anys, les estacions també s’han adaptat a les exigències dels esquiadors i a les tendències en el món de la neu. Així, la situació avantatjosa d’Andorra i de les seves muntanyes han permès millores substancials que han repercutit positivament en la imatge del país. L’anhel per continuar millorant ha fet que les estacions inverteixin en el terreny, apostant per noves fórmules. Avui dia hi ha cinc àrees d’estil lliure, sis circuits infantils, nou escoles d’esquí i de surf de neu, i jardins de neu amb prop de 700 professionals que es dediquen a l’ensenyament d’aquests esports.\nA més, hi ha distribuïts més de 60 punts de restauració, que garanteixen el compliment de les expectatives de tots els esquiadors.\nPerò les estacions d’Andorra no són només pistes. La pràctica de l’esquí forapista s’ha popularitzat i els camps de neu han apostat per aquesta modalitat, senyalitzant rutes i pistes. El país s’està especialitzant en tot tipus de disciplines, assegurant-se que tots els públics hi troben el seu lloc.\nPerò l’activitat a les estacions no s’acaba aquí. S’hi ofereixen altres opcions d’aventura que complementen amb molt d’èxit la pràctica de l’esquí, com sortides amb raquetes i motos de neu, trineus amb gossos, vols captius amb globus i, fins i tot, vols amb parapent. Durant la nit, les estacions tampoc no tanquen la porta i allarguen les jornades oferint propostes gastronòmiques i d’oci que combinen la restauració amb la llibertat que transmeten els descensos nocturns per les pistes.\nFinalment, cal remarcar que Andorra ha estat la seu de grans competicions esportives d’alt renom internacional, com ara copes del món d’esquí alpí, esquí de muntanya i quilòmetre llançat, i la ubicació triada per al Freeride World Tour. A més, el país s’ha assegurat la presència en aquestes proves durant els pròxims anys, fet que consolidarà la marca Andorra dins el sector.\nAixí és Andorra, un país que a cada pas ha sabut trobar la fórmula de l’excel·lència, que s’ha adaptat als canvis en el sector, que ha apostat per la neu i per les seves possibilitats d’una manera ferma i amb convicció, fet que l’ha portat, sens dubte, a ser una destinació de referència en el món de la neu.\nFITXA TÈCNICA GENERAL\n• 3.075 Ha d’àrea esquiable\n• 303 Km esquiables\n• 197 pistes\n• 15 estadis de competició\n• 5 àrees de freestyle\n• 15 àrees de freeride\n• 15 circuits Skimo\n• 113 remuntadors\n• Capacitat de transport: 155.690 esquiadors / h\n• 1.429 canons de neu\n• 60% de la superfície innivada\n• 89 punts de restauració\n• 9 escoles d’esquí\n• 9 jardins de neu\n• 7 guarderies


EL JOVE PALEONTÒLEG: Els Megalosauroïdeus/Espinosauroïdeus/Torvosauroïdeus\nEls Megalosauroïdeus / Espinosauroïdeus / Torvosauroïdeus (Megalosauroidea / Spinosauroidea / Torvosauroidea) són el clade de Teròpodes Tetanurs més basal, que té el rang cladístic de superfamília (la terminació -oidea s'utilitza exclusivament per clades amb aquest rang). El nom original donat aquest grup de dinosaures és el de Megalosauroïdeus, tot i que alguns paleontòlegs han preferit canviar aquesta denominació per les de Espinosauroïdeus i Torvosauroïdeus, que són posteriors, segons el Codi internacional de nomenclatura zoològica, Megalosauroïdeus té prioritat sobre els altres. Es divideixen en les famílies dels Megalosàurids / Torvosàurids (Megalosauridae / Torvosauridae) i dels Espinosàurids (Spinosauridae), que, com totes les famílies de dinosaures, porten el nom dels seus membres més representatius: per un cantó el Megalosaure i el Torvosaure i, per l'altre, a l'Espinosaure.\nEls Megalosàurids/Torvosàurids són un grup problemàtic, ja que no formen un grup natural o monofilètic, si no una associació artificial de taxons de dinosaures Tetanurs de mida mitjana-gran del Juràssic i el Cretaci d'Euràsia, Amèrica i Àfrica. Part d'aquest problema es deu a que aquest nom va ser proposat el 1869, quan els Teròpodes que es descobrien llavors es classificaven com a espècies del Megalosaure, el primer de tots els dinosaures en rebre un nom el 1824, en comptes de posar-los-hi altres noms genèrics. Més d'un segle després, el 1985, es va proposar la denominació Torvosàurids per substituir a Megalosàurids, tot i que aquest últim nom té prioritat per ser més antic. A més del Megalosaure, del Juràssic mitjà anglès, dins d'aquest grup s'inclouen dinosaures com l'Eustreptospòndil (Eustreptospondylus), també d'Anglaterra, el Torvosaure (Torvosaurus), que ha donat el nom a la denominació alternativa Torvosàurids i del Juràssic superior d'Europa i Amèrica del Nord, l'Afrovenator del Cretaci inferior del Níger, el Poekilopleuron, del Juràssic mitjà francès i el Piatnitzkysaure (Pianitzkysaurus), del Juràssic mitjà argentí. Aquests gèneres, entre altres, s'han intentat agrupar en dues subfamílies (un rang cladístic que utilitza la terminació -inae): els Megalosaurins (Megalosaurinae) i Eustreptospòndilins (Eustreptospondylinae). Tot i això, continuen sent un conjunt heterogeni i polifilètic amb una situació filogenètica indeterminada.\nEls Espinosàurids estan emparentats amb els Megalosàurids i formen, amb aquests últims, els Espinosauroïdeus, però els Espinosàurids tenen una sèrie de característiques fàcils de distingir que els fa peculiars: un crani baix i molt allargat, que en algunes espècies acabava de forma arrodonida. El maxil·lar té una curvatura prominent cap avall, de manera que vist lateralment, presenta un tipus de protuberància ventral. Les dents també són diferents a les de molts Teròpodes, ja que no estan comprimides lateralment i, pel contrari, tenen una secció semicircular i tampoc no estan recorbades cap endarrere, si no que són rectes. I també hi ha gairebé el doble de dents en la mandíbula inferior que a la superior. Moltes d'aquestes característiques recorden a les dels cocodrils, per tant, és un cas de convergència evolutiva.\nReferint-se al cos postcranial, els Espinosàurids també són curiosos per tenir els braços i les mans molt desenvolupades, aquestes últimes amb unes falanges distals molt engrandides. Aquest braços tant grans comparats amb els d'altres Teròpodes podien tocar el terra durant la marxa, el que trencaria la idea de que tots els Teròpodes eren bípedes obligats i també en suggereix una altra que argumenta que els Espinosàurids eren quadrúpedes opcionals, una hipòtesi molt especulativa. Però els Espinosàurids són coneguts sobretot per l'allargament de les apòfisis espinoses de les vèrtebres, que formen una gran vela dorsal com la de l'Espinosaure, el gènere tipus d'aquesta família. Com a vegades també s'ha mencionat en aquest blog, la funció d'aquesta estructura és desconeguda, tot i que s'ha insinuat que tenia una funció termoreguladora, d'exhibició o que era el suport d'una gepa de múscul i greix.\nLa majoria dels Espinosàurids són formes típiques del continent austral Gondwana: Amèrica del Sud (Irritator), Àfrica (Suchomimus, Spinosaurus) , l'Índia i el sud d'Àsia (Ichthyovenator), tot i que es coneix una forma europea de la qual s'han trobat restes a la Península Ibèrica, el Baryonyx. Els Espinosàurids es divideixen en les subfamílies dels Espinosaurins (Spinosaurinae) i els Barionicins (Baryonychinae). Es diferencien sobretot per les dents: els Barionicins presenten dents serrades i els Espinosaurins no.\nMoltes de les característiques mencionades anteriorment indiquen que els Espinosàurids tenien una dieta piscívora (basada en els peixos). La forma de les dents no és la típica per estripar carn i l'urpa que presentaven algunes espècies com el Baryonyx, els podria haver ajudat a atrapar peixos. Tot i que no és una hipòtesi segura, es va trobar un peix del gènere Lepidotes dins l'estómac de l'holotip del Baryonyx. També s'ha donat la possibilitat de que fossin carronyaires. El llarg musell d'aquests dinosaures els podria haver ajudat a arribar més profundament dins d'un cadàver.\nCladograma dels Megalosauroïdeus. Donat el caràcter polifilètic d'aquest clade, en els últims anys s'han fet diversos anàlisis per intentar configurar un cladograma definitiu del grup.\nConjunt de dibuixos de diversos Megalosàurids fets pel paleoartista Nobu Tamura.\nComparació de la mida dels Espinosàurids Spinosaurus aegyptiacus, Suchomimus tenerensis, Baryonyx walkeri i Irritator challengeri.\nCranis de diversos Megalosàurids: 1-Dubreuillosaurus, 2-Eustreptospondylus, 3-Torvosaurus, 4-Afrovenator i 5-Megalosaurus.\nPublicat per Joel eljovepaleontoleg a 14:40\nEtiquetes de comentaris: Argentina, Brasil, Cretaci inferior, Cretaci superior, Estats Units, França, Illes Britàniques, Juràssic inferior, Juràssic superior, Magrib, Níger, Península Ibèrica, Sudest Asiàtic, Teròpodes\nEls dinosaures de l'any: Torvosaurus gurneyi.\nEls dinosaures de l'any: Eousdryosaurus nanohalluc...\nEls dinosaures de l'any: Rhinorex condrupus.\nEls dinosaures de l'any: Allosaurus lucasi i Foste...\nEls dinosaures de l'any: Panguraptor lufengensis i...\nEls dinosaures de l'any: Zaraapelta nomadis\nEls dinosaures de l'any: Rukwatitan bisepultus\nEls dinosaures de l'any: Tachiraptor admirabilis\nEls dinosaures de l'any.


Exposició: Exposició presentació temporada – Gremi de Galeries d'Art de Catalunya\nHomeExposicionsExposició presentació temporada\nHa rebut nombroses beques i premis en tot l’àmbit espanyol. Exposa habitualment en individuals a la galeria Jordi Barnadas de Barcelona, a Marcart de Girona, a Arte 2mil2 de Saragossa i a la nostra sala La GaLeRia de Sant Cugat del Vallès. Participa en col·lectives a les galeries Manuel Mayoral, Matisse, Dalmau, Barnadas, Safia, Marcart, La GaLeRia...; i a les fires internacionals de gravat de Nova York i Madrid o a la fira d’art contemporani de Torí (Itàlia).\nPere Formiguera (1952-2013) va ser una figura clau de la generació que els anys 70 va adoptar la fotografia com a mitjà artístic. La seva trajectòria es caracteritza per l’experimentació contínua.


Covid 22 abril: L'Rt baixa a 0,97 i el risc de rebrot a 267 (-5), amb 39 ingressats menys (1.611) i 3 crítics menys (494) – l'actualitat.cat\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l’Rt, baixa a 0,97, una centèsima menys, i també ho fa el risc de rebrot, fins a 267 (-5), segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies baixa lleugerament i passa de 277,26 a 276,17. S’han declarat 2.068 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total de 588.016. El 6,24% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S’ha informat de 4 noves morts, amb un total de 21.724 defuncions en tota la pandèmia. Hi ha 1.611 pacients ingressats als hospitals, 39 menys que en el balanç anterior, i 494 persones a l’UCI, tres menys que fa 24 hores.\nEl Procicat ha aprovat la recuperació gradual de les classes presencials a la universitat amb un 30% d’aforament, la recuperació del lleure i les extraescolars per als àmbits de Secundària, FP i Batxillerat, així com […segueix llegint]


Les Granges du Clos Creully França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nLes Granges du ClosApartament5 rue Charles Benoist (Appt 4), Courseulles-sur-Mer, Creully, França, 14470 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en30comentarisLes Granges du ClosVeure més fotos"very friendly owner - fabulous accommodation. handy for the..."VickydUnited KingdomplatjaVeure més fotosVeure totes les 21 fotos\nAl visitar Courseulles-sur-Mer, vosté es sentirà com a casa a Les Granges du Clos, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les Granges du Clos també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Courseulles-sur-Mer. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, forn microones, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Les Granges du Clos no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Les Granges du Clos de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


convocatòria curs 2003-2004\nEl Consell Social convoca ajuts destinats a estudiants matriculats en aquesta Universitat que, per motius econòmics, socials i/o familiars, es troben en una situació d'especial dificultat que pugui afectar l’inici i/o la continuïtat dels seus estudis a la URV (malalties, dissort familiar, circumstàncies familiars difícils, etc.)\nEs podran reconèixer ajuts fins a una quantia màxima, en total, de 12.000 euros. La quantitat no disposada durant aquest curs acadèmic podrà ser acumulada a la de futures convocatòries, si així ho proposa la Comissió de Relacions amb la Societat i ho acorda el Consell Social.\nL'estudiant ha d'estar matriculat en un primer o segon cicle impartit per la URV i trobar-se en alguna de les situacions d'especial dificultat especificades a la convocatòria. A més a més, no pot disposar de cap altre ajut o beca que cobreixi les mateixes despeses que aquest ajut, i ha d'haver demanat anteriorment la beca MECD, però se li ha d'haver denegat.\nEs valorarà l’expedient acadèmic conjuntament amb els informes de la situació que hagi pogut influir directament en les qualificacions del curs i el rendiment acadèmic acumulat.\nLa borsa d’estudi, d’un màxim de 3.000 euros, pot comprendre la subvenció de la matrícula, el transport, les despeses de residència, les despeses de desplaçament, el material didàctic i d'altres que es puguin considerar.\nInformació: Secretaria del Consell Social de la URV\nPresentació de sol·licituds: Registre General de la URV\nTermini de presentació convocatòria 2003-04: oberta fins al 30 de juny de 2004..\nCol·labora: Iltre. Col·legi d’Advocats de Tarragona\nCurs acadèmic 2003-2004\n1. Estar matriculat en un primer o segon cicle impartit per la URV. En qualsevol cas, aquest ajut només podrà sol·licitar-se per cursar estudis d’un cicle superior als realitzats amb anterioritat. No s’inclouen en aquesta convocatòria ajuts per a la realització d’estudis de tercer cicle ni per a qualsevol altre estudi d’especialització o postgrau.\n2. Trobar-se en una o més de les situacions d'ee especial dificultat especificades amb anterioritat.\n3. No disposar de cap altre ajut o beca que cobreixi la matrícula, el transport, les despeses de residència o desplaçament, el material didàctic i altres despeses que puguin ser cobertes per aquest ajut.\nRequisits acadèmics i personals\nL’expedient acadèmic es valorarà conjuntament amb els informes de la situació social, econòmica, mèdica i/o familiar que al·legui l’alumne/a i que hagi pogut influir directament en les qualificacions del curs. A aquests efectes es tindrà en compte, també, el rendiment acadèmic acumulat.\n1. Imprès de sol·licitud degudament emplenat.\n2. Certificació del "Jurat" de denegació de la beca per motius acadèmics i recomanació al Consell Social perquè l’estudiï com a situació d'especial dificultat\n3. Tota la documentació que l’estudiant/a cregui oportú aportar per justificar la seva situació personal, familiar, social, acadèmica i econòmica, acompanyada de la declaració jurada de l’alumne/a que totes les dades aportades són certes.\n4. El Consell Social podrà demanar a l’estudiant/a qualsevol altra documentació que consideri convenient per a l’estudi de la sol·licitud.\nQuantitat de l’ajut\nLa borsa d’estudi, d’un màxim de 3.000 €, permetrà subvencionar els conceptes següents:\nMatrícula, per l'import del preu públic fixat per al curs corresponent. Transport, per a residents al nucli urbà on tingui la seu el centre en el qual està matriculat el sol·licitant o en nuclis situats a una distància inferior a 5 quilòmetres, per un import de 75 €. Despeses de residència, per import de 750 €. Despeses de desplaçament, l'import de les quals s'estableix en funció de la distància entre el nucli urbà del sol·licitant i el centre on realitza els estudis: De 5 a 10 quilòmetres: 150 €. De 10 a 30 quilòmetres: 250 €. De 30 a 50 quilòmetres: 500 €. Més de 50 quilòmetres: beca per residència. Material didàctic, per import de 200 €. Altres despeses relacionades que puguin ser considerades per la Comissió.\nL’import màxim de la borsa d’estudi s’estableix en 3.000 € per estudiant. Es poden concedir ajuts fins a esgotar el pressupost màxim (12.000 € ) destinat pel Consell Social a aquesta finalitat.\nAquest import s’abonarà en el compte corrent del sol·licitant de la manera següent:\nUna quarta part dintre dels dos mesos següents a la resolució de la convocatòria.\nUna quarta part tres mesos després del primer ingrés.\nUna quarta part sis mesos després del primer ingrés.\nUna quarta part nou mesos després del primer ingrés.\nEs tracta d’una convocatòria anual d’ajuts, per tant, l’atorgament d’aquest ajut no impedeix que l’estudiant pugui tornar a presentar sol·licitud en futures convocatòries per tal de poder continuar els estudis iniciats o sol·licitar a l’acabament de l’ajut de la URV la beca del MECD.\nEn cas que durant el període d’abonament de l’ajut o un cop finalitzat aquest l’alumne hagués interposat recurs a la denegació de la beca del MECD i li hagués estat concedida la beca pel mateix curs que l’ajut, l’interessat haurà de retornar la totalitat de la quantia rebuda de l’Ajut i el Consell Social deixarà d’ingressar-li les dotacions pendents.\nLes sol·licituds les tractarà, per rigorós ordre de recepció en el Registre General de la Universitat, la Comissió de Relacions amb la Societat del Consell Social, que convidarà la vicerectora de Comunitat Universitària, la qual podrà delegar en alguna altra persona i la presidenta del "Jurat".\nSense perjudici de les responsabilitats en què es pugui incórrer, la deformació de fets, l’ocultació de dades o la falsedat en la documentació aportada o consignada en la sol·licitud comportarà la revocació de l’ajut i fins i tot, si escau, la impossibilitat d’obtenir altres ajuts en pròximes convocatòries.\nLa resolució d’aquesta convocatòria es comunicarà als interessats en el termini màxim d'un mes des de la presentació de la sol·licitud. Contra aquesta resolució, que exhaureix la via administrativa, els interessats podran interposar recurs contenciós administratiu davant del jutjat contenciós administratiu de Tarragona, en el termini de dos mesos a comptar des de l'endemà de la notificació, sense perjudici de poder interposar, potestativament, recurs de reposició en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la data de la notificació, davant el Consell Social de la URV.\nTarragona, desembre 2003


Economia estancada i cautela a l'hora d'invertir: la conjuntura econòmica a l'Ebre durant el segon trimestre del 2018 ~ EbreDigital.cat\nSusanna Cases2018-09-05T20:04:26+02:005 de Setembre de 2018|Economia| Camp de Tarragona, Terres de l'Ebre|Cambra de Comerç de Tortosa|0 Comentaris\nCreixement per sobre del 2,5% de l’activitat econòmica a les Terres de l’Ebre i el Camp de Tarragona durant el segon trimestre del 2018. Una xifra positiva que altres indicadors fan agafar-la en pinces. Els índexs d’ocupació i atur es troben estancats. Si que augmenta lleugerament la contractació laboral, tot i que n’hi ha massa de temporal de menys d’un mes. Són dades del darrer informe de conjuntura econòmica que impulsen les Cambres de Comerç i elabora la Càtedra per al Foment de la Innovació Empresarial. L’indicador de preus de consum també assenyala una major vivacitat que als conjunts català i espanyol i el nombre de societats creades per dinamisme.\nAixí, l’ocupació ha disminuït un 0,41%. Pel que fa a les dades de la Seguretat Social, a les Terres de l’Ebre l’augment interanual ha sigut del 5,67%, superior a la mitjana catalana. La contractació laboral també ha augmentat, un 1,43%, tot i la contractació temporal per menys d’un mes representa el 38,70% dels contractes temporals signats al segon trimestre de l’any. En aquest sentit, la taxa d’atur (14,69%) ha disminuït 0,25 punts, una xifra inferior a la mitjana catalana i espanyola.\nL’IPC assenyala una major vivacitat. Respecte el primer semestre de 2017, el nombre d’empreses ha incrementat un 0,72% a l’Ebre i el Camp de Tarragona. Si es compara el capital de societats creades, la caiguda és del 50,08% a Tarragona -pel 14,35% al conjunt català i del 3,99% a l’espanyol. El dinamisme inversor també és menor, relacionat amb una certa cautela en els projectes d’inversió.\nDe fet, tot i que augmenta el crèdit hipotecari, el finançament bancari també continua a la baixa. Factors internacionals com el preu del petroli, el tipus d’interès imposat pel Banc Central Europeu i els efectes globalitzadors estan marcant la pauta, especialment en sectors estratègics a la demarcació com el químic i l’energètic.\nUna situació, però, amb diferents lectures. Pel vicepresident de la Cambra de Comerç de Tortosa, Francisco Faiges, les dades són “horroroses”. El professor de la URV i analista professional d’indústria i territori, Joaquim Margalef, veu el got “mig ple”.\nLa diversificació de l’activitat econòmica, en aquest sentit, continua sent un dels principals reptes.\nUnió de Pagesos reclama mesures urgents per frenar la crisi de pertorbació de mercat de l’oli d’oliva\nEl Parlament Europeu aprova la construcció d’una megacentral hidroelèctrica a Riba-Roja i La Fatarella\nEl Parlament aprova la llei vitivinícola per a regular el sector i adaptar-lo a la normativa europea\nLa Terra Alta signa un acord territorial per impulsar el desenvolupament social i econòmic de la comarca


surroca: January 2009\nMercè Rodoreda, Agustí Bartra, Joan Coromines, Joan Sales, Joan Miró, Pere Calders, Eugeni Xammar, Josep Carner, Nicolau d'Orwell, Rovira i Virgili, Tísner, Carles Riba, Josep Palau i Fabre. Buida el país de l'elit i emplena'l d'una immigració adversa. Abraça totes les ideologies toves , benpensants, senzilles i tendres i el catalanisme quedarà reduït a un cert grau d'arrogància i un altre punt d'ineficàcia amb poca vergonya.\nPosted by surroca at 8:20 PM 2 comments Links to this post\nEs una forma per a realitzar multiplicacions, un recurs constructiu que dóna racons de foscor per defensar-se de les mirades d'altri i el sentiment de voler preservar allò que estimem només per a nosaltres perquè en el fons no hi ha res més decebedor que comprovar que l'estima o el tracte que algú et dispensa es pot aconseguir fàcilment i sense les lluites i laments de l'estima recíproca.\nPosted by surroca at 8:38 PM 0 comments Links to this post\nLa meva amiga Carla , per tal de tenir el seu preuat doctorat, ha de buscar un problema no molt fàcil per no avorrir-se, no molt difícil per no embogir, no massa famós per no ser acusada de comercial ni massa obscur per no ser marginal. I després la de resoldre. No és encantadora la ciència matemàtica?\nL'home de la setmana que aquesta setmana es diu Obama no ha parat de repetir la paraula cada vegada que ha badat boca. La responsabilitat de treballar quan ets sa i pagar els impostos que et toca pagar, la responsabilitat de no malbaratar diner públic i la responsabilitat de preocupar-te per la millora concreta de la vida dels que t'envolten. Exactament en les coordenades contràries hi ha els anomenats deures cívics de l'Europa càlida que passen per signar manifestos, posar-se on no ens demanen i assumir unes responsabilitats que ni ens pertoquen ni som capaços d'assumir. Que el president de la Generalitat amenaci amb renyar l'ambaixador israelià fa riure i que dos-cents cinquanta professors de la universitat més penosa d'Europa demanin el boicot a Israel fa plorar.\nPosted by surroca at 8:37 PM 3 comments Links to this post\nHi ha la figura mítica de l'advocat que defensa la causa dels treballadors davant dels abusos practicats pels patrons. Hi ha la Norma Rae i gent humil i forta que no s'agenolla. Després hi ha qui s 'empara en aquest esperit per demanar baixes laborals perquè el llum del fluorescent li fa mal de cap. El que queda encara és la lluita entre el dèbil i el fort i entre la bellesa i el monstre; en aquests moments no ho són en absolut l'empresari peluts o la multinacional bicèfala sinó l'estructura més brutal i omnímode que ha construït l'home: la burocràcia nacional, estatal o supra-estatal. Generalitat, Estat, Brusel·les. Cada triomf d'un ciutadà contra els tres monstres és un triomf de la llibertat. A vegades les resolucions poden ser injustes, imprecises, un mosso condemnat exageradament, un túnel que s'atura. El que compta no és que la demanda no sigui justa sinó que amb una diferència abismal, còsmica, de mitjans l'individu guanyi la burocràcia en un jutjat. Mama, jo de gran voldria ser advocat administrativista.\nPosted by surroca at 12:57 AM 0 comments Links to this post\nD'entrada suposo que tenir més diners et permet comprar ara un bitllet pel mes que sigui i decidir-te a de 4 setmanes de vacances sense donar-hi massa més voltes. De fet no et cal ni anar-hi quatre perquè no has d'aprofitar res. També ajuden els contractes clar.. La gent va fent broma amb els autònoms. No paren de queixar-se. Penquen menys del que diuen. Paguen com tots ni més ni menys. La subclasse social que no té contracte pateix d'una mena de corcó permanent que li impedeix d'anar de vacances amb la tranquil·litat d'un assalariat Hi van quan no toca, fora de temporada però sovint sense el caliu que et dóna viatjar amb amics. Anar sol a Fiji no són vacances sinó teràpia. Vaja, que m'agradaria anar de vacances a l'Agost.\nPosted by surroca at 8:29 PM 0 comments Links to this post\nPosted by surroca at 9:06 AM 3 comments Links to this post\nLA MATEIXA GENT\nLa mateixa gent que no en té ni idea del que són la Guerra freda ni la Revolució Francesa, la mateixa gent. Els s'exclamen contra ETA però pensen que Hamas és una mena de grup d'escoltisme. La mateixa gent que sent parlar a certs independentistes i esbufega i mira cap al cel mentre pensa quins eixelebrats i que primaris. La mateixa gent que no diu ni mu després de cinquanta anys de dictadura castrista. La mateixa gent que va veure les Olimpíades i no va atutrar-se a pensar ni remotament la contradicció moral que suposava que la Xina fós qui les organitzés. La mateixa gent que no sap qui son ni Huntington ni Edward Said (per posar dos extrems). La mateixa gent que no ha llegit mai res sobre els jueus i que només en coneix en Woody Allen però ignoren Gombrich, Popper, Aron, Kuhn, von Mises o Wilder . La mateixa gent sense cap idea sobre el que signifiquen el mercat, la llibertat o l'ètica del treball. Aquesta gent és la que hem de sentir planyer perquè Israel ha entrat a la franja de Gaza.\nPosted by surroca at 9:06 AM 0 comments Links to this post


SEPROAN Protectora d' animals de Sallent BCN: abril 2011\nAdoptat!Un altre petitó sense llar. Es diu Kaly. Mascle molt jove, un any aproximadament. Es molt actiu, li agrada molt jugar i còrrer. Si vols un gos ben divertit, adopta'l!\nAdoptat!!Aquest es el Fox, un gosset molt jove, del 2009. De mida petita, molt dolç i tranquil, conviu perfectament amb tots els gossos i passeja molt bé amb la corretja. Es veu molt trist a la protectora, vols fer-lo feliç? Està esperant una segona oportunitat.\nAdoptat!Mateo, nascut a principis de 2009. Molt carinyòs, sempre está fent petons a tothom. Es de mida petita, ideal per a qualsevol tipus de família. Amb les femelles no te problemes, amb els mascles es mes selectiu, sobretot quan hi ha menjar pel mig! Per lo demès es un gosset molt guapo i fa temps que espera una família.