Un empleat de banca i la seva dona recuperen 30.000 euros en preferents de Bankia – Arriaga Asociados Catalunya\nUn empleat de banca i la seva dona recuperen 30.000 euros en preferents de Bankia Reviewed by Momizat on feb 27 . L'entitat mai va practicar el test d'idoneïtat al matrimoni, malgrat haver realitzat la compra en 2009, quan la legislació així ho exigia No només als clients d L'entitat mai va practicar el test d'idoneïtat al matrimoni, malgrat haver realitzat la compra en 2009, quan la legislació així ho exigia No només als clients d Rating: 0\nInicio » Preferents Bankia » Un empleat de banca i la seva dona recuperen 30.000 euros en preferents de Bankia\nPublicado por: Jesús María Ruiz de Arriaga Remirez Fecha de creación: febrero 27, 2015 en: Preferents Bankia | comment : 0\nL’entitat mai va practicar el test d’idoneïtat al matrimoni, malgrat haver realitzat la compra en 2009, quan la legislació així ho exigia\nNo només als clients dels bancs se’ls van oferir preferents. També els empleats van ser víctimes de la comercialització d’aquest producte. En Arriaga Asociados hem defensat el cas d’un empleat de Bankia que, juntament la seva esposa, va comprar l’any 2009, 30.000 euros en preferents de Caja Madrid, i que han pogut recuperar, després de sentència dictada en el Jutjat de Primera Instància nº 92 de Madrid.\nLes preferents van ser ofertes per Caja Madrid com un producte rendible i garantit\nEl matrimoni, a pesar que el senyor era emprat del banc, no tenia ni formació ni preparació financera i mai havia realitzat amb anterioritat inversions de risc. La sentència recull que les preferents de Bankia (llavors Caja Madrid) van ser ofertes pel personal de la sucursal (amb la qual treballaven des de feia anys) “com un producte d’alta rendibilitat, totalment garantit per l’entitat financera i amb disponibilitat total del capital”. Els demandants van signar el contracte i van rebre les liquidacions corresponents, fins que al maig de 2013, se’ls va obligar a canviar obligatòriament per accions de Bankia.\nEl nostre despatx, que va demanar la nul·litat per vici en el consentiment en la demanda, va al·legar en la fonamentació jurídica que “Caja Madrid no va assumir la feina de casa d’assessorament, sobre les preferents i que va actuar com a mera intermediària en la recepció, transmissió i execució de les ordres de compra de les participacions preferents”, ja que en realitzar-se la compra del producte en 2009, era necessari un test de conveniència sobre el perfil dels contractants que l’entitat bancària mai va practicar al matrimoni.\nPer això, el jutge ha determinat que la compra havia de ser nul·la per vici en el consentiment ja que “les preferents són clarament un valor complex i per a la seva contractació s’exigeix una completa i detallada informació per part de l’entitat bancària que ho ofereix als seus clients”.\nL’entitat mai va practicar el test d’idoneïtat al matrimoni que va comprar les preferents\nAixí mateix, afegeix que l’entitat prestadora de serveis d’assessorament d’inversió o de gestió de carteres aquestá obligada a obtenir dels clients minoristes “la informació necessària sobre els coneixements i experiència del client (…) en l’àmbit d’inversió corresponent al tipus de producte o de servei concret que es tracti; sobre la situació financera i els objectius d’inversió d’aquell, amb la finalitat que l’entitat pugui recomanar-li els serveis d’inversió i instruments financers que més li convinguin”, obligant-li expressament “a abstenir-se de recomanar serveis d’inversió o instruments financers al client quan l’entitat no obtingui aquesta informació” (article 79 bis 6 de la Llei del Mercat de Valors).\nPer això, el contracte ha estat declarat nul, i s’ha obligat a l’entitat a restituir tota la inversió de 30.000 euros més els interessos legals des de la data de la inversió, i minorats en els interessos rebuts pels demandants. El jutge ha condemnat al banc també amb la corresponent imposició de costes, per la qual cosa l’entitat financera pagarà els honoraris de la defensa que els nostres advocats han realitzat a aquest matrimoni.\nContra la sentència cap recurs d’apel·lació per part de Caja Madrid-Bankia, però el percentatge d’èxit en les apel·lacions davant l’Audiència Provincial amb el qual compta el nostre bufet és d’un 100%.


La crisi de l’any 2008 va donar el primer cop d’efecte al model de JCPenney. Des d’aleshores, el volum d’ingressos dels grans magatzems va disminuir. L’any 2019 va tancar l’exercici amb 268 milions de dòlars de pèrdues i un flux de caixa insuficient per pagar els interessos dels deutes. Amb més de 840 establiments tancats per la pandèmia, seguir pagant als creditors era impossible. El concurs es va sol·licitar un cop s’havien deixat de pagar un mes d’interessos, segons The New York Times.\nReanimar el model de JCPenney\nFa deu anys, William Ackman va il·lusionar al parquet quan va intentar reflotar a la companyia, amb un canvi estratègic. Mitjançant el hedge fund Pershing Square Capital, va adquirir una participació majoritària de JCPenney i va jugar el rol d’inversor activista. A més de proposar a Ron Johnson d’Apple com a conseller delegat, Ackman també tenia la vista posada en els edificis. JCPenney comptava amb un llarg catàleg de propietats, que l’inversor volia dividir en una empresa independent. Mitjançant la constitució d’una REIT, els immobles es podien llogar i pagar un tipus fiscal més baix pels beneficis registrats. El principal client de la nova societat immobiliària seria la mateixa cadena de centres comercials i les dues societats cotitzarien a la borsa.\nEl pla de separar els immobles era una fórmula habitual dels hedge funds, per obtenir beneficis. Starboard Value va proposar el mateix a la cadena Macy’s. Però, ni Ackman, ni Starboard Value, van aconseguir executar aquestes operacions. Actualment, Macy’s segueix cotitzant però també està a la corda fluixa.\nA més del coronavirus, altres factors han esgotat el model dels department stores. Com tot el sector del retail, aquest tipus de companyies han sigut víctimes dels canals online, liderats pel gegant Amazon. Els consumidors tenen diferents canals de compra. Els grans magatzems, on abans ho trobaves tot, han sigut substituïts directament per Internet.\nPer altra banda, les marques que decideixen vendre en aquests centres comercials, s’han d’adaptar a les seves polítiques. Si comença la temporada d’estiu, han de renovar els inventaris. O algunes promocions no les poden aplicar als seus productes. I, per aquests motius, hi ha marques que prefereixen canviar i vendre en les seves pròpies botigues. O també potenciar un canal online. Enlloc d’estar a les ordres d’una cadena on disminueix el número de visitants anuals.\nSegons el New York Times, s’estima que altres centres comercials es declarin en concurs de creditors o facin fallida. Seria una reacció en cadena, que podria durar fins l’any 2021. Mentrestant, la reestructuració financera de JCPenney, es farà a porta tancada.


Nou equipament lúdic a Sant Jaume dels Domenys: Un skatepark - Esguard de Dona\nNou equipament lúdic a Sant Jaume dels Domenys: Un skatepark\nL’ajuntament de Sant Jaume dels Domenys ha donat resposta a una antiga demanda d’una part del col·lectiu jove del municipi, un espai on poder practicar l’afició al skate, al roller o al patinatge lliure.\nS’ha finalitzat la construcció de l’skatepark, al costat de la zona de jocs infantils al final de la urbanització de l’Arquet, prop de les restes de l’Aqüeducte romà. El recinte, de lliure accés per als amants i practicants dels esports sobre les rodes de patins en qualsevol de les seves formes, el conformen 5 estructures que faran les delícies dels aficionats.\nL’obra es va pressupostar en 28.000 € que han estat finançats entre la Diputació de Tarragona i el propi ajuntament.\nAra el municipi disposa d’un equipament lúdic que ha estat demanat llargament pels joves de diferents generacions. S’espera que en el futur es puguin anar incorporant noves estructures i ampliant les existents, sempre que es mantingui l’acceptació per part dels usuaris i se’n faci un bon ús amb respecte a l’entorn.


Zaplana va amagar 6 milions d'euros de procedència il·lícita a BP\nZaplana va amagar 6 milions d'euros de procedència il·lícita a BPA\nNoticies » Economia 13 de març, 2019\nL'ex-ministre del govern espanyol Eduardo Zaplana va amagar 6 milions d'euros de procedència il·lícita a Andorra. Són només una part dels 20 que tenia ocults fora d'Espanya. Després que s'hagi aixecat parcialment el secret del cas Erial, han sortit a la llum els informes de la guàrdia civil que així ho acrediten. Ho recull i tracta abastament tota la premsa espanyola.\n6 milions d'euros ocults a Andorra. És la quantitat que, segons la guàrdia civil, va moure entre el 2004 i el 2007 des de Banca Privada d'Andorra l'ex-ministre de Treball del govern d'Espanya i ex-president valencià Eduardo Zaplana. Diners que la investigació i els informes de la unitat central operativa consideren de procedència il·lícita, concretament, de comissions per l'adjudicació de contractes públics.\nLa guàrdia civil aporta documentació que acredita l'existència d'aquests comptes, que haurien estat controlats pel principal testaferro de Zaplana, Joaquín Barceló. Barceló hauria intentat blanquejar els 6 milions mitjançant operacions immobiliàries.\nTot plegat surt a la llum després que la jutgessa del cas Erial hagi ordenat l'aixecament parcial del secret de sumari. Els principals mitjans de comunicació espanyols s'han fet ressó de la notícia, que parla també de 13 milions més que Eduardo Zaplana amagava a altres països: 7 a Luxemburg i 6 més a Suïssa.


The Fear Collection fitxa Jaume Balagueró i Ester Expósito\nEl nou segell d'Álex de la Iglesia, The Fear Collection, ha presentat el seu primer projecte després de "Veneciafrenia". Es tracta de "Venus", que dir\nigirà Jaume Balagueró i protagonitzarà Ester Expósito. Marc Garriga ha estat a la presentació sorpresa que s'ha fet al Festival de Cinema Fantàstic de Sitges.\nEl nou segell d'Álex de la Iglesia, The Fear Collection, ha presentat el seu primer projecte després de "Veneciafrenia". Es tracta de "Venus", que dirigirà Jaume Balagueró i protagonitzarà Ester Expósito. Marc Garriga ha estat a la presentació sorpresa que s'ha fet al Festival de Cinema Fantàstic de Sitges.\nRoque Baños: "Compondre bandes sonores era una cosa que duia a la sang"\nRoque Baños, un dels compositors espanyols més internacionals, ha rebut la Maria Honorífica del Festival de Cinema Fantàstic de Sitges, un premi que c\nada any vol destacar professions habitualment no tan reconegudes. Baños és el compositor habitual d'Álex de la Iglesia, Daniel Monzón i Fede Álvarez, i ha treballat també en diversos films de Hollywood. Marc Garriga ha parlat amb ell.\nRoque Baños, un dels compositors espanyols més internacionals, ha rebut la Maria Honorífica del Festival de Cinema Fantàstic de Sitges, un premi que cada any vol destacar professions habitualment no tan reconegudes. Baños és el compositor habitual d'Álex de la Iglesia, Daniel Monzón i Fede Álvarez, i ha treballat també en diversos films de Hollywood. Marc Garriga ha parlat amb ell.\nAlmodóvar, Cercas i "Titane" il·luminen la cartellera\nLes estrenes de primera fila s'acumulen a les sales. Aquesta setmana arriben "Madres paralelas", de Pedro Almodóvar; "Les lleis de la frontera", basad\na en el llibre de Javier Cercas, i la guanyadora de la Palma d'Or a Canes, "Titane". A més, també s'estrenen "Distancia de rescate" i "La familia Addams 2. La gran escapada". Totes, comentades pel nostre expert, Marc Garriga, que, de les novetats en plataformes, destaca "Mucho más que listos", "Scandinavian star" i "Klangor".\nLes estrenes de primera fila s'acumulen a les sales. Aquesta setmana arriben "Madres paralelas", de Pedro Almodóvar; "Les lleis de la frontera", basada en el llibre de Javier Cercas, i la guanyadora de la Palma d'Or a Canes, "Titane". A més, també s'estrenen "Distancia de rescate" i "La familia Addams 2. La gran escapada". Totes, comentades pel nostre expert, Marc Garriga, que, de les novetats en plataformes, destaca "Mucho más que listos", "Scandinavian star" i "Klangor".\nBond, "Mediterráneo" i "Benedetta" eleven el nivell de la cartellera\nTorna James Bond i s'acomiada Daniel Craig. "Sin tiempo para morir" és l'estrena més destacada de la setmana, juntament amb "Mediterráneo" i "Benedett\na". El nostre expert en cinema, Marc Garriga, les explica i les analitza juntament amb la resta de novetats a les sales, "Malmkrog" i "La bella i el circ màgic", i a les plataformes, "Lego Star Wars: cuentos escalofriantes" i "Teddy".\nTorna James Bond i s'acomiada Daniel Craig. "Sin tiempo para morir" és l'estrena més destacada de la setmana, juntament amb "Mediterráneo" i "Benedetta". El nostre expert en cinema, Marc Garriga, les explica i les analitza juntament amb la resta de novetats a les sales, "Malmkrog" i "La bella i el circ màgic", i a les plataformes, "Lego Star Wars: cuentos escalofriantes" i "Teddy".\nComença l'Atlàntida Mallorca Film Fest, el festival de cinema de Filmin, amb seu física a Palma, que rebrà, entre d'altres, les visites de Judi Dench\ni Stephen Frears per recollir el premi honorífic. Ho explica Marc Garriga, que ha entrevistat el director del festival, Jaume Ripoll.\nEl negacionisme de l'Holocaust, l'antisemitisme i el racisme que creixen a Europa són l'objectiu d'una nova i imaginativa adaptació d'"El diari d'Anna\nFrank" que s'ha presentat al Festival de Cinema de Canes. El seu director és Ari Folman, descendent de supervivents d'Auschwitz i conegut pels seus films anteriors "Vals con Bashir" o "El Congreso", tots ells d'animació. Crònica del nostre enviat especial a Canes, Marc Garriga.\n"Benedetta" és l'últim film de Paul Verhoeven, el director d'"Instint bàsic" o "Showgirls", que en el seu moment ja van ser polèmiques per algunes esc\nenes pujades de to. En aquest cas encara hi ha més polèmica perquè "Benedetta" és la història d'amor lèsbic entre dues monges en un monestir de Pescia, a Itàlia, al segle XVII. La pel·lícula ha rebut moltes crítiques abans d'estrenar-se i avui, quan s'ha presentat oficialment al Festival de Cinema de Canes, el director neerlandès finalment ha pogut defensar-se. Crònica del nostre enviat especial, Marc Garriga.\nMatt Damon s'ha emocionat molt després de l'estrena de "Cuestión de sangre" al Festival de Canes. L'actor nord-americà ho ha justificat com un alliber\nament post-pandèmic. El film, que s'ha presentat fora de competició, s'inspira en el cas d'Amanda Knox, una noia americana que va passar quatre anys en una presó italiana per un crim del qual després va ser absolta.\nTodd Haynes acapara elogis unànimes pel seu documental sobre la Velvet Underground, presentat al festival de cinema de Canes, a la secció oficial però\nfora de competició. Treu a la llum molt material inèdit fins ara però ha hagut de suplir el fet que es tractava d'una banda que no feia promoció ni gravava els seus concerts. Al capdavant hi havia Lou Reed i John Cale. Crònica del nostre enviat especial, Marc Garriga.\nAquesta és l'única pel·lícula catalana i, de fet, de tot l'Estat, que participa aquest any en el festival més prestigiós del món. La protagonitzen Mar\nia Morera, Nora Navas i Vicky Peña, i per Roquet és el seu debut darrere la càmera. Ella, però, s'ha perdut l'estrena d'aquest matí perquè està confinada a casa seva després que fa uns dies va donar positiu per Covid. El nostre enviat especial a Canes, Marc Garriga, ha parlat amb ella en la distància.\nJodie Foster ha defensat el valor del cinema que va directament al mercat domèstic i ho ha fet en el festival que més en contra hi està. Després de re\nbre la Palma d'Or honorífica, ha fet una master class on ha deixat astorats els responsables del festival amb aquesta afirmació. A més, ha parlat de Pedro Almodóvar, de com ha evolucionat el cinema els últims anys i de projectes de futur. Ho ha seguit el nostre enviat especial, Marc Garriga.\nBona rebuda, tot i que no unànime, al film inaugural del Festival de Canes. El musical "Annette" ha sorprès per la seva originalitat, però això mateix\ntambé va provocar desenes de desercions durant la presentació de gala d'ahir a la nit. I és que el francès Leos Carax no deixa mai indiferent. Aquest matí, el nostre enviat especial al festival, Marc Garriga, ha pogut escoltar els protagonistes.\n"Aquesta edició de Canes és la primera d'una nova era"\nL'edició número 74 del Festival de Cinema de Canes serà molt especial, equiparable al que notem quan canviem de segle. Així ho ha expressat el jurat p\nresidit per Spike Lee, després que l'any passat s'hagués de suspendre i que enguany encara se celebri sota unes fortes restriccions sanitàries. A més, és el primer cop que el jurat el presideix un cineasta de raça negra i on les dones són majoria. Crònica del nostre enviat especial, Marc Garriga.\nL'edició número 74 del Festival de Cinema de Canes serà molt especial, equiparable al que notem quan canviem de segle. Així ho ha expressat el jurat presidit per Spike Lee, després que l'any passat s'hagués de suspendre i que enguany encara se celebri sota unes fortes restriccions sanitàries. A més, és el primer cop que el jurat el presideix un cineasta de raça negra i on les dones són majoria. Crònica del nostre enviat especial, Marc Garriga.\nEl cinema de prestigi torna a Canes\nEl cinema torna a inundar Canes dos anys després de l'última cita del festival més prestigiós del món. I ho fa de forma atípica, al juliol, dos mesos\nmés tard del que és habitual. Han esquivat així les mesures anti-Covid més restrictives, però els controls seran habituals. Sean Penn, Matt Damon, Oliver Stone o Wes Anderson són alguns dels convidats més esperats. Ens ho explica el nostre enviat especial, Marc Garriga.\nEl cinema torna a inundar Canes dos anys després de l'última cita del festival més prestigiós del món. I ho fa de forma atípica, al juliol, dos mesos més tard del que és habitual. Han esquivat així les mesures anti-Covid més restrictives, però els controls seran habituals. Sean Penn, Matt Damon, Oliver Stone o Wes Anderson són alguns dels convidats més esperats. Ens ho explica el nostre enviat especial, Marc Garriga.\n"Fast & Furious 9" encén la cartellera\nArriba el primer gran "blockbuster" del 2021, el novè capítol de la saga "A todo gas". A més, també s'estrenen "Mandíbulas", "Las cosas que decimos, l\nas cosas que hacemos", "Hombre muerto no sabe vivir", "El robo del siglo", "Un blues para Teherán" i "4 nens i "allò"". En plataformes, destaquen "La guerra del mañana", "American utopia", "Willy's Wonderland", "En lucha" i "Estados Unidos: El peliculón". I, pel que fa a les sèries, "Monstruos a la obra", "La calle del terror" i "Cardinal". Totes, comentades pel nostre especialista, Marc Garriga.\nArriba el primer gran "blockbuster" del 2021, el novè capítol de la saga "A todo gas". A més, també s'estrenen "Mandíbulas", "Las cosas que decimos, las cosas que hacemos", "Hombre muerto no sabe vivir", "El robo del siglo", "Un blues para Teherán" i "4 nens i "allò"". En plataformes, destaquen "La guerra del mañana", "American utopia", "Willy's Wonderland", "En lucha" i "Estados Unidos: El peliculón". I, pel que fa a les sèries, "Monstruos a la obra", "La calle del terror" i "Cardinal". Totes, comentades pel nostre especialista, Marc Garriga.


Quan em demanen que resumeixi en poques paraules què es pot fer per millorar un centre, responc: "procurar que hi hagi un bon ambient". El progrés dels centres educatius i l'acompliment de la funció social que se'ls encomana demanen que hi hagi un clima de relació cordial entre el professorat, el personal de serveis, l'alumnat, les famílies i la resta d'agents educatius.\nEl clima de centre és un intangible que té una notable incidència en la satisfacció dels professionals i els usuaris, en el resultats educatius i, en definitiva, en el progrés de l'organització. Perquè hi hagi un bon clima no és suficient que hi hagi relacions fluïdes. També s'ha de posar atenció a la feina, als resultats, a la dinàmica de funcionament. Es tracta d'equilibrar ambdues dimensions.\nEl clima escolar. Dimensions i factors\nPresentació que correspon a una activitat de formació en la qual s'efectua una caracterització del clima de centre; es presenten diversos instruments per fer-ne un diagnòstic; s'analitzen els factors a considerar i, finalment, es plantegen algunes idees a tenir en compte en la millora, dirigides als directius i al professorat.


Apart Garni Dorfblick Kappl Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApart Garni DorfblickStiegenwahl 405, Bach, Kappl, Àustria, 6555 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en26comentarisApart Garni DorfblickVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosbalcó/terrassaVeure més fotosMolt bona ubicació 8,3Veure el mapaVeure totes les 50 fotos8,3Ubicació\nOpcions d'habitacióVeure les fotosApartament d'Una Habitació amb Terrassa (One-...52 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament de Tres Habitacions (Three-Bedroom...84 m2plat de dutxa3 llits extragrans i 1 sofà...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Confort Doble (Comfort Double Room)23 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Triple (Triple Room)23 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Estàndard Doble (Standard Double Ro...18 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament de Dues Habitacions (Two-Bedroom A...75 m2balcó/terrassa1 llit individual i 2 llits...Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apart Garni Dorfblick és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Kappl. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apart Garni Dorfblick asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, lloguer de bicicletes. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Sauna, esquí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apart Garni Dorfblick.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Domina tota activitat nàutica gràcies a Aloha Sport\nCompleta la teua estada a Dénia allotjant-te a l'hotel d’estil colonial Buenavista\nViu Cullera en primera línia a l'Hotel Sicania\nEs tracta de la primera ciutat del país que obté la Marca Q, que atorga l'Institut per a la Qualitat Turística Espanyola després d'haver superat diferents exàmens i auditories.\nBenidorm ha aconseguit una fita com a destinació turística. Després de molts anys de treball i gràcies a l'esforç de tots els agents de la ciutat, ha aconseguit convertir-se en la primera Destinació Turística Intel·ligent de tota Espanya. La certificació amb la Marca Q, que atorga l'Institut per a la Qualitat Turística Espanyola, s'obté després de superar les auditories conforme a la norma UNEIX 178.501 del Sistema de Gestió de les Destinacions Turístiques Intel·ligents realitzada per AENOR.\nEls àmbits que s'han analitzat giren entorn de cinc eixos: sostenibilitat, accessibilitat, innovació, governança i noves tecnologies. Benidorm no deixa d'avançar amb passes de gegant per a oferir la millor experiència possible a tots els visitants que s'acosten a conéixer la localitat alacantina. A més, amb aquesta certificació de la Marca Q també es millora la relació entre residents i visitants i s'afavoreix la informació que els turistes demanden durant la seua estada.\nBenidorm, amb el pas dels anys, s'ha especialitzat en diversos productes turístics: esport i benestar, congressos, gastronomia, la Film Office, compres i ‘Verde Benidorm’. Tots ofereixen a les persones que s'acosten a conéixer la ciutat una experiència única i de qualitat. I és que el compromís per la innovació és un altre dels punts que s'han destacat a l'hora de nomenar-lo com a Destinació Turística Intel·ligent.\nNo deixes d'acostar-te a conéixer Benidorm. Ho té tot per a tu i ara, a més, amb el seu certificat oficial com a Destinació Turística Intel·ligent.


El carnaval del 1593 | La Teiera\n← Organitzant el fons de publicacions\nEl carnaval del 1593\nPublicat el 26 febrer 2013 per spalomar\nFins al 1527, i durant segles, el senyor feudal de Reus havia estat el canonge cambrer de la seu de Tarragona,. En aquest moment, el Papa, per atendre un favor, partí la senyoria eclesiàstica i creà una baronia, amb la qual cosa s’encetaren una sèrie de plets que, en diferents moments, portaren els reusencs davant els tribunals de Barcelona, Roma i Madrid. Tal com explica Ezequiel Gort, el 1539 va desaparèixer la cambreria i la senyoria passà al capítol de canonges de Tarragona, qui, al seu torn, el 1581 va vendre Reus a l’arquebisbe, un fet que no fou acceptat pels reusencs, que el 1585 van intentar posar la vila sota la directa jurisdicció reial.\nAquesta situació de conflicte explica l’animadversió de la població reusenca vers els representants dels tarragonins. La defensa dels interessos del capítol tarragoní a Roma anà a càrrec del canonge Baltasar Compte. A començaments del 1593 –no coneixem la data exacta, però molt probablement el diumenge 28 de febrer o el dimarts de Carnaval–, el canonge Compte fou blasmat públicament i cremat un ninot que el representava. Potser a la plaça del Mercadal, tradició molt reusenca que es repeteix des de fa segles amb personatges de tota mena.\nJosep Blanch, alguns anys després (Arxiepiscopologi de la santa església metropolitana i primada de Tarragona, acabat d’escriure el 1665), ho descriu amb detall:\n«Lo plet dels de la vila de Reus ab lo Capítol anave ab gran calor en Barcelona, Roma y Madrid, y en aver pres possessió lo Sr. archebisbe, lo citaren a la causa, lo qual mostrà tenir poc cuydado de ella. […] si bé costà grans enfados y gastos al Capítol, que hagué de enviar a Roma un canonge a assistir al plet, que fonc lo canonge Compte, al qual los de Reus prengueren molt de tema, perquè defensave lo plet per lo Capítol.»\nEl detonant de la mascarada fou la notícia que els reusencs «un dia reberen avís que havien guanyat un altercat en la Rota», una part del plet que els enfrontava amb els tarragonins:\n«Feren lluminàries i grans festas, puis molts hòmens de la vila anaven per ella tocant un barril de tonyina enlloc de tabal, y feyan cridar per los llochs y carrers més públics que qui·s volgués fer soldat de aquella companyia acudís a la casa pública, que allà lo canonge Compte lo assentaria, y luego isqué una dona cavallera en un jument, ab los cabells esbandits, portant una alabarda en la mà, y moltas altres a peu ab ses albardes, cridant: ‘Visque lo Papa y muyra lo canonge Compte’; y a l’últim feren l’estàtua del canonge Compte, ab sos vestits canonicals y la cremaren.»\nHavia de ser per carnaval, perquè aquests dies s’encenien lluminàries –com recullen les ordinacions de la vila– i hom podia sortir al carrer al vespre. Si fer servir un barril de fusta com a tabal té la seva gràcia, el que defineix la popularitat de la mascarada és el protagonisme de les prostitutes de la població. La comitiva, probablement, sortí del burdell i anava encapçalada per una noia a cavall «ab los cabells esbandits» –fet que palesa la seva condició–, seguida de les seves companyes, totes amb alabardes. Aquest petit exèrcit de prostitutes i no pocs homes, hem de suposar, feren burla del canonge.\nAquesta mascarada popular –que, com a mínim, va ser tolerada per les autoritats municipals– no va agradar gens ni mica al Capítol tarragoní, que es queixà a Roma. Setmanes després, la vila es defensava negant els fets:\n«En lo qual consell foren llegidas unas lletras rebudas als últims dias de abril 1593 de nostros síndics de Roma, en las quals nos donen avís del que convé fer per nostra justícia y assenyaladament demanen sien rebuts testimonis provant en contra del que lo canonge Compte ho deduït davant sa santedat, dient com en Reus eran cremada la sua stàtua, essent molt gran falsedat.» (AMR, actes municipals, 4/7/1593)\nLes excuses reusenques, però no van servir i tots els reusencs foren excomunicats –no fou la primera vegada–, fet que li comportà a la vila una multa considerable. Però els de Reus, «no obstant que en totas parts los avien deshauciats, no volian donar la possessió a l’archebisbe». I no van pagar fins que foren obligats, pel virrei, per la força: «Y així feu venir las guàrdias de Rosselló y vent-se apretats la donaren y obehiren, y cobrà lo Capítol la pensió.»


FORMACIÓ - CHROMA\nPintura Decorativa Modernista\na partir de plantilles de la Casa Burés de Barcelona\nEls propers 16, 17, 18, 21 i 22 de març de 2016 organitzem aquest curs de pintura decorativa, en dos parts: el nivell bàsic (els primers 3 dies) i dos dies extra d'aprofundiment.\nLa tècnica de l'estergit\nDurant els dies d'aprofundiment es treballarà:\nAplicació de pàtines d'envelliment\nCURS DE PINTURA DECORATIVA MODERNISTA\nQUAN: 16, 17, 18, 21 i 22 de març, de 16h a 20h\nON: CHROMA c/ Escudellers Blancs 3 bis baixos (Barcelona)\nPREU: Curs Bàsic 200€, ampliació d'aprofundiment 100€\nEs lliurarà un diploma d'assitència\nLa calç i els Estucs al Foc\nEls propers dies 4, 5, 8, 9 i 10 de febrer de 2016, de 16h a 20h, organitzem un curs pràctic sobre la calç i els estucs al foc. Treballarem la calç des de la primera aplicació, passant per les capes finals pintades amb sabo de coco, i fins a la cremada. Serà un curs in situ, en un vestíbul del s. XIX del Barri Gòtic (Barcelona), després d'unes pràctiques inicials al nostre taller.\nEls formados seran la Cristina Thió, restauradora i administradora de CHROMA, i en Joan Solé, estucador amb una dilatada experiència i mestre en estucs al foc.\nCURS PRÀCTIC: LA CALÇ i ELS ESTUCS AL FOC\nQUAN: 4, 5, 8, 9 i 10 de febrer\nPer reservar plaça cal fer una preinscripció de 50€ al CC: ES93 0182 1007 2302 0155 8234\nTècniques Pictòriques i Artístiques aplicades a l'arquitectura al llarg dels segles XVIII, XIX i principis del XX\nEl proper dijous 3 de desembre de 2015, de 15h a 20h, organitzem un curs teòric sobre "Tècniques Pictòriques i Artístiques aplicades a l'arquitectura al llarg dels segles XVIII, XIX i principis del XX". Organitzem apuesta jornada dirigida a professionals i tècnics, en el que desenvoluparem les tècniques i criteris per a la restauració de calç i policromies. La Cristina Thió serà la formadora del curs, que inclourà una visita (1h) per a la observació in situ d'exemples de les tècniques explicades.\nL'estructura del curs serà la següent:\nIntroducció a les arts aplicades a l’arquitectura al llarg dels segles XVII, XIX i principis del XX\nEstucs: la calç i els àrids\nTècniques aplicades al llarg dels segles XVIII, XIX i principis XX\nPolicromies: estuc al foc, pintura al fresc, tremps de cola…\nTextures: sobre-relleu, esgrafiat…\nMaterials aplicats a les façanes al llarg dels segles XVIII, XIX i principis XX\nSerralleria, forja i fosa\nCriteris de restauració: deontologia del restaurador, materials silicats versus la calç com a capes pictòriques...\nTractament de les patologies d’origen físic, químic, biològic i antropològic\nObservació de casos in situ\nAquesta serà una jornada de formació bàsica, que donarà peu a altres jornades especialitzades en cada una de les tècniques, materials i metodologies que anirem desenvolupant durant tot el 2016.\nCURS TEÒRIC DE TÈCNIQUES PICTÒRIQUES I ARTÍSTIQUES\nQUAN: 3 de desembre de 15:00 a 20:00h\nPer reservar plaça cal fer una preinscripció de 25€ al CC: ES93 0182 1007 2302 0155 8234 o a través de PayPal al botó de la dreta\nCurs de TADELAKT amb Laurent Coquemont\nAquest 5 i 6 de novembre organitzem la primera edició del curs de TADELAKT - mot amazic, en àrab تدلاكت, pronunciat tadla:kt - que significa fregar, amb en Laurent Coquemont. Un curs eminentment pràctic, de 16 hores, i en grup reduït (unes 15 persones).\nEl tadelakt és un revestiment de calç de Marràqueix, brillant i gairebé impermeable. Té un acabat amb una textura semblant a l'estucat al foc i amb la mateixa resistència a l’aigua, que pot ser emprat tant en interiors com en exteriors, fins i tot a les parets dels banys i en els terres. L'acabat lluent del tadelakt es fa fregant amb un còdol rierenc, mètode que comporta unes ondulacions d'aspecte molt decoratiu. Finalment es frega amb un sabó d'oli d'oliva, negre, tractament que cal repetir cada pocs anys si es vol mantenir la impermeabilitat. Actualment aquesta tècnica del tadelakt ha inspirat nous materials de construcció com el Silestone, el Granolite o el micro-ciment, però l’acabat d’un i altre no tenen res a veure!\nProperament organitzarem cursos de la tècnica de la calç per a tots els públics des dels neòfits fins als que ja estan experimentats però volen aprofundir en la tècnica, textures i acabats: farem des de cursos de tàpia i adob a cursos de policromia d’acabats en diferents tècniques (calç al silicat, tècniques al tremp...)


Prop de 8.000 usuaris són atesos a l'Agència de Desenvolupament Comarcal | Periódic local L' Opinió de Torrent\nDimecres, 22 de Agost del 2018\nProp de 8.000 usuaris són atesos a l'Agència de Desenvolupament Comarcal\nLa Mancomunitat ha asesorat 1.055 persones per a l'inserció laboral en l'Horta Sud\nEn l'últim any, la Mancomunitat de l'Horta Sud, ha seguit augmentant el nombre de persones ateses a l'Agència de Desenvolupament Comarcal. Així doncs, des de juliol de l'any passat fins a juliol d'aquest any aquesta agència ha col·laborat amb la inserció de 1.055 persones amb informació, assessorament, tramitació i formació a l'Horta Sud.\nUn any en el qual l'àrea d'autònoms i creació d'empreses ha registrat 308 atencions personalitzades a la seua de la Mancomunitat i també en altres 641 atencions en cursos i xerrades impartides a tots els municipis de la comarca. 949 usuaris de l'àrea d'autònoms i creació d'empreses en total.\nEn els últims dotze mesos, en l'àrea d'inserció laboral, les accions de l'AEDL han sigut de 320, de forma individualitzada i altres 439 atencions en grups de tallers i xerrades realitzades pels distints municipis. En total, 669 casos d'inserció laboral han sigut consultats i assessorats gràcies a aquest servei de la Mancomunitat.\nA més, en 2018, s'han impartit 30 xerrades o tallers, amb un total d'inscripcions de 1.055 usuaris, interessats i atesos al servei comarcal.\nEn definitiva, i sumant totes les àrees i xerrades, hem de dir que s'han realitzat 1.618 atencions en un any a l'Agència de Desenvolupament Comarcal que manté en marxa la Mancomunitat de l'Horta Sud.\nD'altra banda, al resum històric d'aquest servei oferit des de l'any 2013, s'han impartit concretament 243 xerrades. Des d'aleshores, mitjançant un servei ininterromput, s'ha informat, assessorat i format a 7.875 usuaris en cinc anys, fins juliol de 2018.\nAquesta agència oferix serveis de foment de l'emprenedoria, mitjançant plans de viabilitat, anàlisi d'idees de negoci, màrqueting, plans econòmic-financer, fiscalitat, formes jurídiques, tràmits de construcció i posada en marxa... També amb acompanyaments i assessoraments d'empreses ja constituïdes, de forma gratuïta.\nA la seu de la Mancomunitat, es troba ubicat el punt PAE. Ací es realitza tota la gestió necessària per a l'emprenedoria, des de zero. Assessorament en tot el procés, tràmits i gestió totalment gratuïts per a convertir-se, automàticament, en autònom. El PAE de la Mancomunitat ha registrat 65 altes aconseguides. Sent un 42% homes i un 58% dones.\nL'Ajuntament de Torrent admitix a 10 desempleats de programes financiats amb fons europeus


Presentació | Usos del temps | Ajuntament de Barcelona\nLes polítiques del temps tenen l’objectiu de millorar la vida diària de les persones, molt condicionada per la centralitat del mercat de treball en detriment d’altres espais importants de la vida personal, familiar, social i comunitària. Des d’una perspectiva completa i plural de l’economia aquestes polítiques conformen l’economia reproductiva, que està a la base de tot el sistema socioeconòmic.\nEn aquest marc, el temps és un element essencial quan parlem de cohesió social, qualitat de vida i sostenibilitat. El temps familiar, el temps de cura, el temps de formació, el temps laboral, el temps d'oci i el temps propi es troben en evolució, en una realitat marcada per les tecnologies de la comunicació i la relació entre el local i el global. D’altra banda, les cures són un conjunt d’activitats que sostenen la resta del sistema socioeconòmic i que històricament han estat assumides per les dones majoritàriament en l’àmbit domèstic. En les darreres dècades, aquesta organització ha esdevingut insostenible per diversos factors com l’augment de les necessitats de cura de la població, la major dedicació de les dones al mercat laboral o el declivi de la família nuclear i heterosexual com a únic model de convivència.\nDes del 2004, l'Ajuntament de Barcelona desenvolupa projectes que tenen per objectiu impulsar polítiques que facin compatibles els diferents temps de la vida quotidiana i d’altres que pretenen millorar les condicions en què es donen la provisió i la recepció de les cures. Algunes accions ja són visibles a Barcelona: horaris extensos en equipaments com les biblioteques o els poliesportius, serveis com els patis oberts o l'impuls d'infraestructures que afavoreixen el temps personal de diversos sectors de la població, com els camins escolars o el carril bici, entre d’altres.\nEl Govern actual continua treballant per establir un gran acord social que permeti impulsar la corresponsabilitat vers la cura, l'harmonització de la vida laboral, familiar i social, l'assoliment del temps propi i el reconeixement de la cura com a part central de la vida socioeconòmica de la ciutat.\nObrim aquest web a les vostres opinions i us convidem a participar-hi.\nBarcelona , ciutat del temps de les persones.


Contracop :: Rock Combatiu en Català: Contracop - Finalista Ebrenc a l'Enganxa't\nContracop - Finalista Ebrenc a l'Enganxa't\nCONTRACOP és el primer grup finalista de l'Enganxa't a la Música per votació popular\nLa primera fase de l'Enganxa't a la Música 2008 ja ha arribat a port. Contracop ha tingut 826 vots que el converteixen en finalista de manera directa. En segona posició ha quedat Trencasons amb 622 vots, seguit de Pellikana amb 622 vots acumulats en quinze dies. Ara queda per decidir els 20 millors grups que hi participen i que opten a ser guanyadors del concurs de maquetes en català.\nEls resultats de la votació popular de l'Enganxa't a Terecera Via.\nEls usuaris del lloc web de Tercera Via tenen la última paraula i ja han triat.\nContracop: 826 vots\nTrencasons: 622 vots\nPellikana: 530 vots\nTemps Mort: 333 vots\nEnderrocks: 311 vots\nFingertips: 287 vots\nX-Anima: 272 vots\nDirecció Prohibida: 270 vots\nSkatimat: 239 vots\nVíctor Arenas: 193 vots\n/Batâk/: 192 vots\nCrim[mental]: 186 vots\nIndefinits: 181 vots\nNous Espectres: 170 vots\nComença la segona fase del concurs\nDiverses emissores de ràdio i televisió són les encarregades de triar els 20 millors grups del concurs, que se sumen a Contracop. El jurat està distribuït en 8 zones del País: Cada zona escollirà les que considera que són les vint millors maquetes puntuades i numerades de l'1 al 20 menys els de la seva pròpia zona. Per exemple: Camp de Tarragona (Zona A), Terres de l'Ebre-Nord País Valencià (Zona B), Centre-Sud País Valencià (Zona C), Illes Balears-L'Alguer (Zona D), Ponent-Franja de Ponent-Andorra (Zona E), Nord Catalunya-Catalunya Nord (Zona F), Catalunya Central (Zona G) i Àrea Metropolitana Barcelona- Costa Central (Zona H).\nD'entre aquestes 21 formacions es trien les 8 semifinalistes. El jurat en tria 6, mentre que les altres dues es decidiran de nou per votació popular a través de www.terceravia.org\nEtiquetes de comentaris: concurs, enganxa't | 0 comentaris\nContracop: Concert contra els molins, fem festa!


El Sitges que estimo: L'entrada de Grallers\nL'entrada de Grallers\nAquesta panoràmica de 180º està formada per vàries fotografies unides, que donen un total de gairebé 100 MegaPíxels de resolució (18.542 x 5.176). S'ha de veure en gran, ja que a 800 píxels d'amplada no s'aprecia amb la seva justa mesura.\nPer a celebrar la nostra Festa Major, us ofereixo l'oportunitat de descarregar-vos-la a plena resolució per un temps limitat. La fotografia estarà al vostre abast fins Santa Tecla, i us la podeu baixar d'aquí: http://www.megaupload.com/?d=ELKOG7QU\nSón 23 MegaBytes però penso que paga la pena. Si us interessa fer-vos un pòster la qualitat dona per fer-lo en qualsevol mida.\nEtiquetes de comentaris: El Sitges festiu, Folklore, La Festa Major, Tradicions\nMoltes gràcies per totes aquestes fotos tant meravelloses, com sempre, desde el teu ull , podem apreciar fins l´ultim parpadeix dels que hi surten. I molt, però que molt agraïda per aquest regal. Gràcies J.Mª, una forta abraçada.\n27 d’agost de 2011 a les 20:46\nLa sortida dels Balls Populars\nLa "nova" imatge del Drac.\nFesta Major 2011. El Pregó.\nNomés falten 11 dies per la nostra Festa Major


Estableix la versió del fitxer EPUB resultant.\nMètode de divisió\nTrieu el tipus d'inici de la següent secció de l'EPUB.\nSalt de pàgina: inicia la secció nova després d'un salt de pàgina.\nMode de disposició\nDetermina si es generarà una disposició EPUB dinàmica o fixa.\nImatge de coberta personalitzada\nProporcioneu el camí complet al fitxer d'imatge de la coberta personalitzada. Si no s'hi proporciona alguna entrada, l'exportador pren qualsevol imatge que sigui present al directori multimèdia (vegeu més avall) el nom de la qual sigui cover.gif, cover.jpg, cover.png o cover.svg.\nLa imatge de coberta personalitzada s'incrusta dins el fitxer EPUB.\nDirectori multimèdia personalitzat\nNormalment, l'exportador cerca fitxers multimèdia i metadades personalitzades dins el directori del document actual a una carpeta amb el mateix nom que el document. Per exemple, si el document s'anomena ElMeuLlibre.odt, el directori multimèdia per defecte per a la multimèdia i les metadades és ElMeuLlibre al directori actual.\nSi preferiu utilitzar metadades personalitzades, heu d'introduir un fitxer amb el mateix nom de l'original i l'extensió «.xmp». Les metadades fornides prevalen sobre les metadades internes del document. Per a continuar amb l'exemple anterior, les metadades personalitzades han de col·locar-se dins el directori ElMeuLlibre com a ElMeuLlibre.xmp.\nIntroduïu les metadades que substituiran les metadades per defecte del document. Podeu deixar buits aquests camps.\nIntroduïu un identificador únic per a la publicació.\nIntroduïu el títol de la publicació.\nIntroduïu l'autor de la publicació.\nÉs la llengua de la publicació (consulteu RFC 4646 i ISO 639 per a conèixer els valors possibles).\nTitle is: Exporta com a EPUB


GCiE creix amb COMPROMÍS – Gent de Castello\nPublicat per admin el juliol 17, 2010\nEn l’anterior BIM-EL MIRAGALL vam informar de l’inici de conversacions amb els portaveus locals del col·lectiu COMPROMÍS (Bloc-Iniciativa-Verds), a fi de poder arribar a un acord de treball conjunt a nivell de Castelló.\nL’agrupació d’electors GCiE i el col·lectiu COMPROMÍS PER CASTELLÓ (format a nivell de País Valencià per la coalició Bloc-Iniciativa-Verds), després de diverses reunions, hem arribat a un acord de col·laboració i d’integració a nivell local en l’Assemblea de GENT DE CASTELLÓ I D’ESQUERRA-COMPROMÍS.\nEls objectius d’aquest procés de treball conjunt són: concòrrer junts a les eleccions municipals de 2011, sense incrementar el número de candidatures de l’esquerres de Castelló; intentar arribar a acords en la resta de forces polítiques d’esquerres del poble com són EU i el PSPV-PSOE; i conformar l’espai comú de l’esquerra castellonera, obert a totes aquelles persones no adscrites a cap força política, que vulguen participar activament en la política local, i que ens exigeixen als polítics locals la unitat de les esquerres de Castelló en un projecte conjunt.\nCom a agrupació d’electors des de GCiE hem creat un sistema de treball col·lectiu i d’equip basat en:\nConsens majoritari en la presa de decisions.\nTreball en equip en les reunions ordinàries setmanals.\nCoordinació de les decisions i de la posició política de GCiE en la gestió institucional de les nostres regidories i en els Plens.\nTríptics informatius i celebració de les dues Assemblees d’electors.\nSistema rotatori per a ocupar l’única acta de regidor per tres persones de la llista\nParticipació en les xerrades-debat com a grup municipal.\nParticipació en la manifestació del 5 de març de 2010.\nPublicació en www.acicastello.org d’articles i notícies de la feina feta per GCiE.\nLa imatge de la unitat de les esquerres locals que es va aconseguir en la manifestació del 5 de març de 2010 per reivindicar la circumval·lació, el nou CEIP Severí Torres i el centre de dia/residència (tres inversions pendents d’executar, competència exclussiva del PP que governa la Generalitat Valenciana des de fa 15 anys !!), és el que es reclama des de diversos sectors de l’electorat d’esquerres: per damunt de les sigles la unitat i un front comú d’esquerres, per evitar l’accés del PP a l’Alcaldia del nostre ajuntament.\nTenim ben clar des de GCiEC que no compartim per a res la ideologia neocon, ni les polítiques conservadores del PP de grans esdeveniments i d’abandó als necessitats de la Llei de la Dependència. Tenim ben clar que que no volem el partit de la trama Gürtel al nostre poble. I no volem el PP local perquè són una força política que no està preparada per a governar el nostre ajuntament. Cal preguntar: què ha demostrat ser capaç de fer el PP local en 30 anys de democràcia en el nostre poble? Algú recorda alguna cosa important que hagen fet a Castelló els polítics del PP des de l’oposició en 30 anys de democràcia?\nEl nostre poble necessita una alternativa d’esquerres clara i contundent, preparada i ben organitzada, front a la dreta política del PP i front a les polítiques de dreta, i per això demanem la unitat de l’esquerra local des de la divertitat.\nL’anunci de l’actual Alcalde de no presentar-se com a candidat d’EU, canvia totalment el panorama de la política local, i incrementa les possibilitats dels possibles pactes de l’esquerra local. Aquesta decisió la trobem totalment encertada, per la situació actual enla que es troba el nostre Ajuntament i política local. Les diferents forces polítiques de l’esquerra castellonera haurem de fer un esforç i ser generosos per coordinar, conformar, col·laborar, compartir i consensuar una alternativa unitària per a les eleccions 2011. Castelló de la Ribera i els castelloners/es ens ho demanen !!\nCastelló, juny de 2010.


Una notable davallada defensiva i l’encert de Marc García fan que el Barça suï per superar el Fuenlabrada || Els blaugranes van arribar a guanyar de 17 punts\nAmb ofici i sofriment, el Barça es va imposar ahir al Fuenlabrada (90-94) i va encadenar la segona victòria seguida després de la de l’Eurolliga. Els de Pesic van provar d’imposar-se als locals per la via ràpida, amb 5 triples de vuit intents, que li van permetre allunyar-se a 10 punts per tancar el primer quart amb el 12-22. Amb el Fuenlabrada noquejat, s’intuïa un festival blaugrana quan Abrines va anotar una esmaixada a una mà (20-37). Va aparèixer llavors la rebel·lia d’un exbarcelonista, Marc García, que va anotar dos triples seguits per donar aire als seus (30-39) i els locals van mantenir el ritme malgrat les respostes des dels 6,75 metres per arribar al descans retenint el Barça en els 11 punts d’avantatge (36-47).\nEl pas pels vestidors va donar origen a un tercer parcial molt igualat i intens, en el qual el Barça no aconseguia penetrar la defensa del Fuenlabrada, que es va envalentir amb dos triples seguits i una esmaixada a una mà d’Eyenga (48-53). La solució barcelonista va arribar amb Mirotic i Tomic, que van posar un tranquil·litzador +15 per al Barça (50-65), en un camí plàcid al final del quart (62-75). Però no va voler acomiadar-se el Fuenla del partit sense regalar emocions i va trobar la versió més encertada i rebotejadora a l’equador de l’últim parcial, quan va arribar a posar-se a cinc punts (79-84). Marc García era el que més mal feia per ajustar el marcador (86-88). Va respondre Víctor Claver amb una cistella de tres vital per als de Pesic a 32.9 segons del final. Marc García va provocar una falta, va anotar i va robar la pilota a Abrines per a un nou atac que podia haver posat a un punt els locals, però l’error de Brown en la safata i els tirs lliures de Delaney i Mirotic van deixar el 90-94 final per al Barcelona.\nEls blaugranes atrapen el Madrid en el liderat\nEl triomf d’ahir contra el Fuenlabrada permet als blaugranes atrapar el Madrid en la primera posició, després que el Baskonia donés la sorpresa i s’imposés als blancs per 94-95. Els locals van tenir un tir per guanyar, però Sergio Llull, que va brillar amb 23 punts, no va encertar des del seu camp i l’equip va acabar cedint la tercera derrota de la setmana. Per la seua part, el Bilbao va acabar amb la bona dinàmica del Manresa, que va encaixar la desena derrota del curs (88-77). La zona de descens la segueixen ocupant el Fuenlabrada, que va caure amb el Barça, i l’Estudiantes, que dissabte va perdre a Tenerife. Ambdós acumulen quatre triomfs.


Imatge d'arxiu d'una munió de periodistes envoltant la consellera Alba Vergés en una atenció a la premsa sobre la covid-19 a Vilafranca del Penedès sense respectar el distanciament social, el 10 d'agost del 2020 GEMMA SÁNCHEZ / ARXIU / ACN\nAmb motiu del Dia Mundial de la Llibertat de Premsa, el Col·legi de Periodistes de Catalunya (CPC) publica aquest dilluns un manifest en defensa de l'exercici del periodisme i contra les "pràctiques antidemocràtiques que retallen la llibertat de premsa". L'entitat diu que degut a la pandèmia, durant el darrer any s'han accentuat "fins a limitis extremadament preocupants" limitacions a l'exercici del periodisme, des de la limitació de rodes de premsa i les entrevistes a responsables econòmics, polítics i socials, fins a impedir l’accés als periodistes gràfics, passant per l'ajornament canvis "imprescindibles" en els mitjans públics. "La pandèmia no pot ser una excusa", diu el Col·legi, fent una crida a recuperar "les llibertats retallades".\nEl manifest del CPC subratlla que la mateixa pandèmia "ha demostrat, una vegada més, que els periodistes són professionals essencials" i que és "imprescindible en democràcia". L'entitat lamenta en aquest sentit que "s'hagi aprofitat" la crisi sanitària per "per agreujar i intentar normalitzar pràctiques antidemocràtiques", algunes de les quals "ja es venien produint" amb anterioritat.\nEl Col·legi reclama que la crisi del coronavirus "no pot ser una excusa" per modificar i limitar les rodes de premsa, i demana que siguin presencials quan es compleixin tots els requeriments sanitaris. "Exigim que no es normalitzin les rodes de premsa virtuals perquè és molt complicat poder fer preguntes i sobretot repreguntes, una de les claus de la feina dels periodistes", argumenten.\nEl mateix passa amb les entrevistes, segons el manifest: "La feina dels periodistes es veu molt limitada sense la possibilitat d’interpel·lar directament els responsables polítics, econòmics o socials". A més, el text troba "inadmissibles" les "discriminacions, vetos i filtracions" interessades per part de les administracions en temes d'interès públic general. "S’ha d’obrir les portes a tots els mitjans, sense impedir l’accés ni a hospitals, escoles o camps de futbol... com malauradament ha passat", afirmen. En la mateixa línia, tornen a denunciar que "limitar o, directament, vetar la premsa gràfica és un atemptat flagrant a la llibertat de premsa, és censura".\nFinalment, el CPC diu que la pandèmia tampoc pot ser una coartada per "ajornar canvis imprescindibles en els mitjans públics". L'entitat reclama novament la desgovernamentalització i denuncia "el mercadeig en el repartiment de càrrecs", com ha fet en d'altres ocasions . "Els càrrecs s’han d’escollir per concursos transparents i en base a criteris estrictament professionals", recorden.\nEn aquest context, el Col·legi de Periodistes de Catalunya i la Universitat de Lleida organitzen la 6a edició del Simposi per la Llibertat de Premsa. Una edició que versa enguany sobre les agressions a periodistes i les amenaces a la pluralitat informativa. La primera jornada del Simposi es va celebrar el dilluns passat 26 d'abril i aquest dilluns se celebra la segona, també a Lleida, coincidint amb el Dia Mundial de la Llibertat de Premsa.


Pura adrenalina, venjança i acció són els tres punts claus de 'Gangs of London', l'èxit britànic del confinament\nSi us agraden les sèries de crims i màfia, us donem nou motius per no deixar escapar aquesta nova producció que arriba a Espanya el 15 de novembre.\n1- Un projecte que s'ha allargat deu anys\n'Gangs of London' és una història de venjança, ambició i lluita per aconseguir el poder. La sèrie arranca quan en Finn Wallace, rei del submón de Londres i cap d'una complexa xarxa de bandes internacionals, és assassinat. El seu fill, Sean Wallace, es veurà sotmès a assumir el títol del seu pare, però abans haurà d'enfrontar-se amb uns adversaris molt perillosos.\nÉs un projecte que es porta cuinant més d'una dècada. Va començar amb una idea hipotètica del cocreador de la sèrie, Gareth Evans, sobre què passaria si el cap de la màfia més important del món fos assassinat. Aquesta va ser la premissa que ha acabat desembocant en una sèrie de gran pressupost. Està basada en un Londres fictici, però es fonamenta en una recerca exhaustiva sobre la criminalitat de la capital anglesa amb els testimonis d'exmembres de grups organitzats, criminòlegs i detectius.\n2- Compte amb un equip d'unes habilitats excepcionals\nSi el que busques és acció, aquesta és la teva sèrie. L'escriptor, director i cocreador, Gareth Evans, és millor conegut per la pel·lícula 'Indonèsia', de 2011 'The raid'; una producció de culte que va consolidar el seu nom per les escenes de lluita coreografiades tan complexes. D'aquesta manera, també s'uneixen al director gal, l'anglès Corin Hardy ('La monja') i el francès Xavier Gens ('Aislados'). Us trobareu seqüències d'acció que aturen el cor i moviments propis d'arts marcials.\n3- Els actors no són aliens a les ficcions de crim organitzat\nSi ets fan de 'Peaky Blinders', segurament t'enamoraràs de 'Gangs of London' i reconeixeràs gran part dels artistes. L'impulsiu i violent Sean Wallace és interpretat per l'actor londinenc Joe Cole, més conegut per haver fet de John Michael Shelby a 'Blinders'. I Emmett J Scanlan, conegut pel personatge de Billy Grade, dona vida al soci de Sean.\nLa llista és infinita. Hi ha altres actors molt importants com Michelle Fairley (Catelyn Stark a 'Joc de trons') i Lucian Msamati ('Black earth rising').\n4- Noves promeses de la indústria cultural britànica\nSope Dirisu és el coprotagonista juntament amb Joe Cole, qui interpreta a l'esbirro de l'estrella. Dirisu va rebre crítiques molt bones pel seu paper de Coriolanus a la tragèdia de Shakespeare de la Royal Shakespeare Company el 2017. També ha participat en altres projectes com 'Black mirror' i 'Les cròniques de Blancaneu: El caçador i la reina del gel'. Un altre personatge molt important és Paapa Essiedu qui va tenir l'honor d'interpretar Hamlet per la RSC el 2016.\n5- Alguns casos estan basats en crims reals\nPer descomptat, tot el drama que es desenvolupa a 'Gangs' és fictici, però els creadors basen tots els punts argumentals en una investigació extensa sobre les operacions de bandes internacionals per fer-lo el més real possible. Es va consultar antics membres de bandes, inclosos Karl Lokko i Duro Oye, així com criminòlegs i detectius. No és una decisió aleatòria per a l’organització Wallace de dirigir un imperi de propietats legítim; els criminòlegs entenen que la majoria de les persones que participen en empreses il·legals utilitzen aquest tipus de fronts i, sovint, la propietat és una aposta segura. Una trama important és el contraban d’heroïna des de l'Àsia central fins a Europa, passant per la ruta dels Balcans. Tant a la vida real, com a la ficció, certes regions de Turquia són el punt de 'lliurement' cap a l'Oest.\n6- Alguns personatges es basen en criminals reals\nParlant del comerç d’heroïna, un dels principals rivals de l’imperi Wallace és Asif Afridi, que controla la ruta de l’heroïna a Londres des del Pakistan i també té la seva (molt corrupta) mà en la política. Aquest personatge té el seu origen en el traficà de drogues Haji Ayub Afridi, que va dirigir la ruta de l’heroïna pel pas Khyber del Pakistan. A més va ser nomenat polític als anys 90.\n7- Coneixeràs llocs històrics de Londres\nCom dèiem abans, 'Gangs of London' retrata una versió fictícia de Londres... Però això no vol dir que no es pugui detectar on s’han filmat les escenes. Es va rodar als racons més famosos de la capital, des d’Aldgate fins a Canary Wharf, des de Chinatown fins a Hampstead i passant per Hackney. És una increïble ruta transversal d’una ciutat excepcional.\n8- Al·lucinaràs amb la corrupció londinenca...\nDe fet, sens dubte, Londres és una de les ciutats més corruptes del món. El 2017, es va comprovar que cada any es blanquegen uns 90.000 milions de lliures esterlines. En particular, la capital és un mercat de drogues enormement rendible; des de l'origen, el preu augmenta un 2.000 per cent i costa el doble que a França. La població és immensa i la demanda és il·limitada.\n9- ...i el difícil que resulta enxampar els caps del crim organitzat\nAquest és el punt clau: els caps de les màfies són els delinqüents més difícils d’atrapar. Aquestes persones sovint operen a un nivell per sobre dels límits nacionals, movent-se entre jurisdiccions, o bé gestionant empreses legítimes i rendibles amb moltes armes i molt personal. L'Agència Nacional per al Delicte es va crear el 2013 per combatre el crim organitzat i, malgrat els seus enormes recursos (uns 500 milions de lliures a l'any), encara tenen problemes. Segons els acadèmics John Arquilla i David Ronfeldt, les noves xarxes criminals no tenen "cap líder que pugui ser pres com a objectiu". Dit això, tots els caps del crim tenen un punt feble i totes les organitzacions són vulnerables des de l’interior, la qual cosa ja anireu descobrint mentre avanci la trama de 'Gangs of London'.


El govern espanyol contesta al senador que ha ingressat 2,7 milions d'euros des del 2016 per les prospeccions a la Mediterrània\n1 min. Palma 10/05/2020 15:06\n651x366 Imatge d'arxiu d'una plataforma petroliera. / ARA BALEARS Imatge d'arxiu d'una plataforma petroliera. / ARA BALEARS\nL'Estat ha ingressat 2,7 milions d'euros per les prospeccions a la Mediterrània des del 2016. Aquesta és la resposta que el Senat ha donat al senador de MÉS per Mallorca, Vicenç Vidal, que va sol·licitar conèixer aquesta quantitat. "És indignant que es posi en risc la biodiversitat de les Illes Balears per una misèria d'ingressos", ha assegurat Vidal a les xarxes socials.\nVidal ha remarcat que el canvi de model no pot passar per l'economia del petroli i que "no es pot sortir de la crisi del covid-19 agreujant l'emergència climàtica". Davant la resposta del govern central, Vidal ha reafirmat que no volen més prospeccions a les Illes. "Volem unes Illes Balears i una Mediterrània sense prospeccions petrolíferes", ha dit.\nVarem demanar al @Senadoesp què guanyava l'estat amb les #prospeccions al Mediterrani. Ens han contestat. És indignant que es posi en risc la biodiversitat de les Illes Balears per una bírria d'ingressos. El canvi de model no pot passar per l'economia del petroli. pic.twitter.com/fl849ehLCW\n— Vicenç Vidal Matas (@vidalmatas14) May 9, 2020\nAliança Mar Blava creu que enguany es "blindaran" les aigües espanyoles de noves prospeccions d'hidrocarburs


El pla de convivència és el document on es recull i sistematitza el marc normatiu i de convivència a l’escola. Els seus objectius són:\n- Educar per a la convivència\n- Prevenir conductes que poden ser font de dificultats\n- Intervenir en les situacions de conflicte\nAquest pla es caracteritza per recollir l’estil educatiu de Don Bosco, les normes de convivència de cada etapa, el règim disciplinari, el funcionament del Servei de Mediació i els protocols d’actuació que seguim.\nTot dins d'una acció que s’orienta cap a un enfocament preventiu: a nivell tutorial cada curs, amb tots els alumnes, es treballen les relacions grupals, les habilitats socials, l’autoestima, l’empatia i la comunicació assertiva. S’intenta generar un clima positiu a les aules. Es treballa a través de diverses activitats tutorials, pastorals, sortides per treballar dinàmiques de grup, etc.\nUn bon centre no és el que no té conflictes , sinó el que sap aprofitar-los per potenciar el creixement personal i social dels alumnes. Entenem el conflicte com una oportunitat d’ajuda i millora educativa. Per això procurem oferir experiències de socialització , formant-los en la resolució pacífica i positiva dels conflictes.\nLes intervencions procuren tenir present la flexibilitat, potencien la capacitat d’adaptació i preserven la confidencialitat i el respecte. Creiem en la corresponsabilitat de tota la Comunitat Educativa i afavorim el paper protagonista de l’alumnat.\nPROTOCOL D'ASSETJAMENT ENTRE IGUALS\nTambé disposem d’un protocol que activem si es donen situacions de maltractament entre iguals (Bullying).\nAquest protocol recull totes les actuacions que es dissenyen per tal de canviar la situació negativa cap a una positiva que ajudi al desenvolupament de relacions afectives entre els alumnes.\nDes del moment en el qual es té coneixement d’una possible situació de maltractament entre iguals, s’avalua la mateixa amb diferents tècniques per recollir informació real sobre el que està passant.\nA partir d’aquest moment, l’equip de coordinació de l’etapa programa actuacions amb tots els alumnes implicats (seguiments personalitzats), el grup classe (activitats específiques), les famílies (informacions i orientacions) , i altres professionals si la situació ho requereix (psicòlegs, EAP, Inspecció,..). Així, l’abordatge de la situació és sistèmic i educatiu prioritàriament.\nEs concreten persones, responsabilitats, calendari, objectius i avaluació de les mesures, per tal de garantir el bon funcionament social entre els alumnes.


Les dones han de treballar 79 dies més a l’any per cobrar igual | Economia | EL PAÍS Catalunya\nLa bretxa salarial amb els homes a Espanya s'eixampla durant la crisi i se situa en el 24%\nMadrid 16 FEB 2015 - 15:53\tCET\nLa diferència entre el que guanyen els homes i les dones a Espanya per una feina del mateix valor es va situar al tancament del 2012 en un 23,93%, la taxa més alta des de l'any 2002 i resultat d'un increment sostingut des de l'inici de la crisi econòmica que, a la pràctica, suposa que per obtenir la mateixa pensió, una treballadora hagi de cotitzar onze anys i mig més que el seu homòleg masculí.\nAquesta és una de les conclusions de l'informe de la UGT Trabajar igual, cobrar igual presentat aquest dilluns per la seva responsable de l'àrea d'Igualtat, Almudena Fontecha, amb motiu de la commemoració, el 22 de febrer, del Dia per la Igualtat Salarial. Amb dades del 2008 al 2012, afirma que Espanya ja és la "campiona europea" de bretxa salarial.\n"No només ens hem tornat a situar als nivells del 2002, sinó que aquesta bretxa es produeix quan la taxa d'ocupació és més baixa, és a dir, hi ha menys dones treballadores i pateixen una diferència salarial més gran", ha assenyalat Fontecha. En total, les diferències retributives per gènere impliquen que el 2012 les dones van deixar de percebre 27.783 milions d'euros en sous i que haurien de treballar 79 dies més a l'any per guanyar el mateix que ells.\nL'informe mostra l'evolució de la bretxa salarial en la remuneració anual bruta del període 2008-2012 i revela un augment del 2,08% durant aquests cinc anys que la UGT atribueix a "l'absència de polítiques d'igualtat" i a "la falta de vigilància del compliment de la llei que prohibeix aquest tipus de discriminació", ja que "no hi ha factors objectius" que expliquin aquestes diferències.\n"A les dones se'ns deia que aconseguiríem el nostre mannà de la igualtat quan tinguéssim els nivells de formació que el mercat laboral demandava i quan poguéssim conciliar. Avui cap d'aquests arguments s'aguanta. No hi ha cap raó objectiva que justifiqui que a les dones se'ls pagui menys", afirma Fontecha, que apunta al "dúmping i la competència empresarial" com una altra possible causa.\nTenint en compte que l'Eurostat només refereix la bretxa salarial en sou per hora, sense considerar la jornada parcial i en determinades empreses, la UGT indica que Espanya aconsegueix una de les cotes més altes de l'entorn comunitari, amb un 19,3% (similar al 20,2% registrat el 2002), davant d'una mitjana europea del 16,5%. Només Hongria, Alemanya i Eslovàquia superen el 20%.\nQuan es pren en consideració el salari anual brut, la bretxa salarial a Espanya es dispara fins al 24% i, si a més, s'afegeix la variable del temps parcial, la diferència encara és més gran: les dones amb aquest tipus de contractes guanyen un 33,7% menys que els homes en les mateixes circumstàncies, és a dir, "dos milions de dones afectades per discriminació salarial extrema, el 25% de les treballadores espanyoles".\nEn aquest sentit, explica que si el 2008 treballaven una mica més de 8,6 milions de dones, el 2012 se'n comptaven 640.000 menys i del total, dos milions estaven contractades a temps parcial. No en va, tres de cada quatre treballadors amb aquests contractes són dones, treballadores "que no han percebut mai salaris que superin els 11.000 euros anuals bruts", segons l'informe.\nEn l'ocupació a temps complet, la bretxa també es nota. Les dones amb aquest tipus de jornada "tenen com a sostre quantitats que no han arribat mai als 24.000 euros en els seus salaris mitjans anuals", mentre que els homes i malgrat retallades i moderació salarial tant en el sector públic com en el privat, "durant els últims cinc anys sempre han percebut de mitjana quantitats superiors als 25.000 euros anuals".\nL'informe pren com a referència les enquestes anuals d'estructura salarial de l'Institut Nacional d'Estadística per mostrar com la bretxa salarial s'ha incrementat entre el 2008 i el 2012 en pràcticament tots els sectors d'activitat. Destaca l'increment experimentat en serveis relacionats amb el públic: en l'àmbit educatiu la bretxa va créixer un 7,65% en cinc anys, i en el sanitari i social es va incrementar un 6,02%.\nLa UGT explica que les diferències més elevades de salaris es produeixen en les ocupacions que exigeixen menys qualificació, precisament les més feminitzades, com en el sector serveis, on un 80% de les tasques no qualificades són fetes per dones, que cobren un 30,67% menys que els seus iguals homes. No obstant això, també hi ha bretxa en les cotes més altes, on les directores i les gerents cobren un 16,08% menys que els homes en aquests llocs.\nLa situació és similar en tot el territori nacional. De les 17 comunitats autònomes, només cinc estan per sota de la mitjana nacional del 23,9%: Balears (16,78%) i Canàries (17,03%) tenen les taxes més baixes, seguides per Extremadura (19,38%), Madrid (21,55%) i Castella-la Manxa (23,16%). Al costat oposat, Aragó (29,98%), Navarra (29,57%), Cantàbria (28,05%) i Astúries (28,04%) tenen les diferències més grans.\n"La recuperació econòmica del nostre país passa pel reconeixement del treball remunerat de les dones en termes econòmics. Es revela com una via primordial de reactivació del consum ja que són elles les encarregades d'una part important de les compres dins de les llars espanyoles, fet que implicaria l'augment de la demanda de productes del mercat, la creació d'ocupació i, a més, contribuiria a eliminar part de la pobresa al nostre país", conclou la UGT.


Llocs on les persones consumidores poden buscar informació abans de comprar o arrendar béns immobles | Informació i educació per al consum\n← Seminaris, conferències, tallers o cursos sobre el dret del consum\nConsum i planejament urbanístic →\nEl Cadastre immobiliari és un registre administratiu dependent del Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques on es descriuen els béns immobles rústics, urbans i de característiques especials.\nLa inscripció és obligatòria i gratuïta, característiques que el diferencien del Registre de la Propietat.\nLa descripció cadastral dels béns immobles inclou les seves característiques físiques, jurídiques i econòmiques, on hi podem trobar la localització, referència cadastral, superfície, ús, cultiu, representació gràfica, valor cadastral i titular cadastral.\nEs regula pel Reial Decret Legislatiu 1/2004, de 5 de març, pel qual s’aprova el text refós de la Llei del cadastre immobiliari i el Reial Decret 417/2006, de 7 d’abril, pel qual es desenvolupa el Text Refós de la Llei del Cadastre Immobiliari\nPodeu trobar més informació al seu portal www.catastro.meh.es però és important destacar els següents aspectes:\nLes dades del cadastre protegeixen als compradors.\nEl mercat immobiliari precisa d’uns mínims elements que aportin seguretat al sistema, impedint la compra o la venda de finques inexistents o de característiques diferents a les reals. La Direcció General del Cadastre proporciona informació gràfica i alfanumèrica que s’incorpora al títol privat o públic contribuint a la definició precisa de l’immoble objecte de la transacció i reforçant així la seguretat jurídica del tràfic immobiliari.\nPer aquest motiu, la referència cadastral (codi de vint dígits assignat pel Cadastre a cada immoble i que permet la seva identificació sobre la cartografia cadastral) ha de figurar en tots els documents públics que reflecteixin relacions de naturalesa econòmica o de transcendència tributària vinculades a l’immoble i la certificació cadastral descriptiva i gràfica acreditativa de les característiques de l’immoble en tots els documents públics que continguin fets, actes o negocis susceptibles de generar una incorporació al Cadastre\nEl Cadastre i el Registre de la Propietat actuen per llei coordinadament amb la finalitat de donar certesa i transparència al mercat immobiliari.\nLa referència cadastral ha de ser consignada en tots els documents objecte d’inscripció al Registre de la Propietat que afectin els actes o negocis relatius al domini i altres drets sobre els béns immobles.\nAixí mateix, la certificació cadastral descriptiva i gràfica acreditativa de les característiques físiques, econòmiques i jurídiques dels béns immobles haurà de ser incorporada al Registre de la Propietat en els supòsits previstos per la llei.\nEl Sistema d’Informació Geogràfica de Parcel·les Agrícoles.\nEl SIGPAC desenvolupat pel Ministeri d’Agricultura, Pesca i Alimentació en col·laboració amb la Direcció General del Cadastre permet identificar geogràficament les parcel·les declarades pels agricultors i ramaders, en qualsevol règim d’ajudes relacionat amb la superfície conreada o aprofitada pel bestiar, facilitant als agricultors la presentació de sol·licituds mitjançant la producció dels suports gràfics necessaris per a les declaracions de superfície i agilitant els controls administratius corresponents. etc.\nL’ús de la informació cadastral contribueix a una reducció significativa dels terminis requerits en el procediment d’expropiació de béns immobles per causa d’utilitat pública o interès social.\nEn aportar informació sobre el seu emplaçament, superfície, característiques, valor i titular.\nEn particular, en la planificació de grans obres d’infraestructura pública com la construcció de noves autovies o el traçat de línies de ferrocarril s’utilitza tant la cartografia com la informació alfanumèrica cadastral.\nLa cartografia cadastral és també un instrument molt útil per a l’ordenació del territori i l’urbanisme.\nEl Cadastre ofereix a través d’Internet un servei WMS (Web Map Service) que permet l’accés lliure i gratuït a la cartografia cadastral a través d’un mapa continu amb cartografia urbana i rústica de tot el territori.\nEs pot accedir a la informació del cadastre d’acord amb els següents criteris\nPodeu accedir a aquesta informació a la Seu Electrònica de la Direcció General del Cadastre (SEC).\nEls Registres de la Propietat depenen del Ministeri de Justícia i tots els assumptes que s’hi refereixen estan encomanats a la Direcció General dels Registres i del Notariat.\nCada Registre de la Propietat és a càrrec d’un registrador. Cada Registre té una determinada circumscripció territorial.\nPodeu obtenir informació sobre el registre de la propietat de la demarcació territorial que us interessi en el següent enllaç del Col·legi dels Registradors de la Propietat.\nEl Registre de la Propietat té per objecte la inscripció o anotació dels actes, contractes i resolucions judicials o administratives que afectin a la propietat i a altres drets sobre béns immobles, així com de determinades resolucions judicials que afecten la capacitat de les persones.\nEn el Registre de la Propietat s’inscriuen els actes que afecten la propietat o els drets reals sobre béns immobles, ja siguin aquests de titularitat pública o privada.\nTambé s’hi poden inscriure determinades concessions administratives i béns de domini públic.\nS’ha de tenir en compte que l’accés dels fets inscriptibles al Registre de la Propietat és voluntari , excepte en el cas de la hipoteca.\nQui vulgui inscriure un títol ho ha de sol·licitar en el Registre corresponent i en el cas que es pretenguin inscriure dos drets incompatibles , s’inscriurà el que arribi abans al Registre i en cas que hi hagi dos drets inscrits sobre la mateixa finca tindrà prioritat el més antic .\nPer inscriure o anotar títols haurà de constar prèviament inscrit o anotat el dret de la persona que l’atorgui . En el cas de resultar inscrit aquell dret a favor d’una persona diferent de la que atorgui la transmissió o gravamen , els registradors han de denegar la inscripció sol·licitada .\nEn cas que el bé immoble al qual es refereixi el títol la inscripció o anotació es pretén no estigui inscrit a favor de cap persona , l’immoble ha de immatricular per primera vegada , a través de l’expedient d’immatriculació .\nEn cas que s’hagi interromput el tracte successiu, s’ haurà de reprendre aquest mitjançant un els següents procediments :\nActa de notorietat : es tracta d’un procediment que porta a terme un notari , a sol·licitud de l’interessat, pel qual el notari fa constar la notorietat d’un fet en virtut de la declaració de testimonis i altres proves .\nExpedient de domini : es tracta d’un procediment que porta a terme el jutge de primera instància del lloc en què radiqui la finca , a sol·licitud de l’interessat, en el qual el sol·licitant farà valer els documents acreditatius del seu dret, si els té , i en què el jutge citarà i escoltar als que puguin tenir algun dret sobre l’immoble, decidint finalment sobre el dret del sol·licitant.\nEl Registre de la Propietat proporciona seguretat jurídica als drets inscrits, afavoreix la seguretat i agilitat del tràfic jurídic i estalvia constes de transacció.\nEls registres es porten per finques, obrint a cadascuna d’elles un foli registral en què es consigna el seu historial jurídic.\nHi ha diversos tipus de assentaments en el Registre de la Propietat :\nAssentament de presentació : que realitza el registrador en el llibre diari quan se li presenten documents , deixant constància de la data i hora de la presentació . Està subjecte a termini de caducitat .\nAssentament d’inscripció : són assentaments definitius a través dels quals s’inscriuen i publiquen en el Registre de la Propietat determinats fets , actes o drets que afecten béns immobles . Són objecte d’inscripció en el Registre de la Propietat :\nEls títols en virtut dels quals es transmet o declara la propietat dels immobles .\nEls títols en què es constitueixin , reconeguin , transmetin , modifiquin o extingeixin drets sobre béns immobles com : la hipoteca , els drets d’usdefruit , ús , habitació, emfiteusi , censos , servituds , superfície , vol i altres qualssevol reals .\nLes resolucions judicials en què es declari la incapacitat legal per administrar , i qualssevol altres per les quals es modifiqui la capacitat civil de les persones pel que fa a la lliure disposició dels seus béns .\nEls contractes d’arrendament financer o no de béns immobles , i els subarrendaments , cessions i subrogacions d’aquests.\nEls títols referents als béns immobles i drets reals que pertanyin a l’Estat, o a les corporacions civils o eclesiàstiques .\nEls títols referents a determinades concessions administratives .\nEls títols referents a determinats béns immobles de domini públic .\nAnotació preventiva : són assentaments subjectes a termini de caducitat que s’usen per protegir drets que encara no són ferms o per donar publicitat a determinades decisions judicials o administratives . Les anotacions preventives s’extingeixen per cancel·lació, per caducitat ( caduquen als quatre anys de la data de l’anotació , llevat de les que tinguin assenyalat en la Llei un termini més breu ) o per la seva conversió en inscripció .\nNomés poden practicar les anotacions preventives expressament previstes en les lleis , entre d’altres:\nDe prohibició d’alienar .\nDe demanda d’incapacitat .\nDe dret hereditari .\nDe llegats .\nDe crèdit refaccionari .\nPer defectes esmenables que impedeixen la inscripció .\nNota marginal : es practiquen al marge dels assentaments de presentació , de les inscripcions , anotacions o cancel·lacions i serveixen per donar notícia d’algun fet secundari que afecta les finques o drets inscrits .\nCancel·lacions : són els assentaments d’extinció d’altres , ja siguin aquests inscripcions o anotacions .\nLa inscripció en el Registre de la Propietat produeix els següents efectes\nA tots els efectes legals es presumirà que els drets reals inscrits existeixen i pertanyen al seu titular en la forma que determini l’assentament respectiu . De la mateixa manera es presumirà que qui tingui inscrit el domini o els drets reals té la possessió dels mateixos .\nEls títols de domini o d’altres drets reals sobre béns immobles que no estiguin degudament inscrits o anotats en el Registre de la Propietat no perjudiquen tercers .\nLa persona que de bona fe adquireixi a títol onerós algun dret d’ algú que al Registre consta amb facultats per transmetre’l , serà mantingut en la seva adquisició , una vegada que hagi inscrit el seu dret , encara que després el dret del transmetent resulti no ser vàlid per raons que no constin en el Registre.\nEls assentaments pels quals s’inscriuen els títols en el Registre de la Propietat produeixen tots els seus efectes mentre no es declari la seva inexactitud . És a dir , es presumeix que el inscrit en el Registre de la Propietat es correspon amb la realitat mentre no es demostri el contrari .\nEls assentaments del Registre estan sota la salvaguarda dels tribunals i produeixen tots els seus efectes mentre no es declari la seva inexactitud en els termes que estableix la Llei\nPodeu obtenir més informació al portal del Deganat dels Registradors de Catalunya.\nEl Registre de planejament urbanístic de Catalunya (RPUC), garanteix la publicitat dels instruments de planejament urbanístic en vigor i permet la seva consulta, tant de forma presencial com per mitjans telemàtics.\nEl Registre depèn del Departament de Territori i Sostenibilitat i correspon a les comissions territorials d’urbanisme la recopilació, el dipòsit i el tractament dels documents que l’integren relatius a llur àmbit territorial, i facilitar la consulta de forma presencial d’aquests documents.\nEn aquest enllaç del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, trobareu la informació per poder accedir al registre.\nAccés a l’aplicatiu del Registre de planejament urbanístic de Catalunya del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya\nEl Mapa urbanístic de Catalunya (MUC) permet la lectura contínua de l’ordenació urbanística de Catalunya, i resol les diferències de codificació, llenguatge i representació que tenen els diferents plans urbanístics vigents en l’actualitat i és un instrument d’utilitat per a la ciutadania, que dóna transparència a la informació urbanística vigent.\nAccés al MUC del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya\nCondicions d’ús del MUC\nPosted on 17 gener 2014, in DRETS PERSONES CONSUMIDORES, HABITATGE and tagged ADVOCAT, COMPRA, CONSUM, CONSUMIDORS, DEMANDA, DENÚNCIA, DRET, DRET DEL CONSUM, drets, ESPECIALISTA, EXPERT, FRANCESC XAVIER SANCHEZ MORAGAS, HABITATGE, immobiliàri, LLOGUER, oficina del cadastre, persones consumidores, PROTECCIÓ, RECLAMACIÓ, REGISTRE DE LA PROPIETAT, URBANISME. Bookmark the permalink.\t1 comentari.\nRetroenllaç: Informació urbanística | La ciutat amb llei


Professora i consultora independent especialitzada en comunicació i disseny. Beatriu Malaret és Llicenciada en Filologia Romànica (UB) i Màster Universitari en Comunicació Social (UPF). Ha desenvolupat tota la seva trajectòria professional al voltant de la creativitat i el disseny. Després d’uns incis dedicats a l’art contemporani, ha impartit classes a l’Escola Superior de Disseny de Sabadell (ESDI) i ha treballat en projectes d’innovació i gestió del disseny per a Fira de Barcelona. A l’actualitat, des de l’empresa Cipsela, de la qual n’és co-fundadora, exerceix la consultoria en comunicació i estratègia, i està fortament especialitzada en la generació de programes de formació en disseny basats en l’excel.lència i la formació de talent emergent competitiu i l’empreneduria, tan per a escoles superiors de disseny com per a empreses i associacions corporatives.\nA l’actualitat, entre altres programes, és Directora Acadèmica del Màster en Fashion Design, codirectora del Màster en Disseny i Direcció d’Art, ambdós de l’escola ELISAVA, així com del Curs D’Ecodisseny i Gestió de la Sostenibilitat pel sector del Tèxtil i la Moda en col.laboració amb el Clúster Tèxtil i Moda de Catalunya i el Centre Tecnològic AITEX.\nGiampietro Baudo, nascut el 1976, és el cap de redacció d’MFFashion, l’únic diari d’Europa que es dedica per complet al món de la moda i dels articles de luxe, publicat per Class Editori. Es va convertir en cap de redacció del diari a principis del 2007, i va assumir, al mateix temps, MFF-Magazine For Fashion i MFL-Magazine For Living, dues revistes dedicades al sistema de la moda i al món del disseny. Va iniciar la seva trajectòria a Class Editori el 1997, quan va començar a cobrir llocs com el de redactor d’MFFashion i dels seus annexos, tot i que també ha estat cap de redacció de L'Uomo Vogue, Vogue Sport i Vogue Tessuti.\nDes del 2012, també és comissari d’Eccellenza Italia, el primer sistema de comunicació multimèdia concebut per Class Editori, en col·laboració amb l’agència de notícies Xinhua, per oferir als turistes xinesos que arriben a Itàlia una guia precisa i exacta de l’excel·lència en moda, luxe, disseny, menjar i vi i hospitalitat (el 2014, Eccellenza Italia va llançar, també, una versió en rus amb el mateix concepte). El 2014, es va convertir, també, en director de Moda i Creativitat de Ladies, la revista de moda d’alta gamma de Class Editori, i treballa en estreta col·laboració amb fotògrafs com Manuela Pavesi, Juergen Teller, Alan Gelati, Danielle Levitt o Nan Goldin.\nJeanette Nkwate porta més de quatre anys treballant com a especialista de moda. Es va formar com a periodista especialitzada en el London College of Fashion i ha treballat i col·laborat en diferents publicacions destinades a consumidors, així com en el WGSN-Homebuildlife, formant part d’un equip especialitzat en la comercialització d’interiorisme.\nActualment Jeanette treballa com a editora associada a WGSN, com a assistent de direcció i en la cobertura dels més de 150 esdeveniments mundials més avantguardistes relacionats amb el món de la moda, valent-se de la seva perspectiva comercial per a l’anàlisi de l’impacte de les principals tendències del moment en el mercat.\nExperta en Imatge Personal, Personal Shopper, Coach Personal, conferenciant, formadora i empresària.\nAny 2000 “Creació d’Empreses” per ESADE\nDe l’any 2000 a 2010 propietària de la boutique femenina “ Piluka de Echegaray”\nDes de l’any 2007 propietària de botiga online Woman Fashion Point\nDes de l’any 2010 gerent de Personal Shopper Deluxe.\nAny 2011 Coach Personal titulada per The International School of Coaching\nDes de maig de 2014 Directora de l’Institut Piluka de Echegaray (especialitzat en Imatge Personal).\nDiferentes col·laboracions en ràdio i televisió, com per exemple:\nCanal 33 – Reinventar-se – 2010\nTV Ukraniana 1&1 – Extreme Make Over – diferents programes 2012\nExperta en interpretar els missatges que emet la imatge personal i excel·lent comunicadora.\nNeix a Barcelona el 1957.\n2014-2010 Conservadora Col·leccions del Museu del Disseny de Barcelona. Comissària de l’exposició permanent del Museu Tèxtil i d’Indumentària de Barcelona El cos vestit, siluetes i moda 1550-2014\n2014-2012 Comissària de l’exposició itinerant Aurèlia Muñoz, Recerques infinites. Fibres, textures i espai, Diputació de Barcelona.\n2010-2013 Professora Màster Fashion Design, Escola Elisava\n2011 Comissària de l’exposició Què em poso: el guarda-roba de Maria Brillas per Pedro Rodríguez\n2010 Comissària de les exposicions “Imatges de moda” i Outumuro Looks: vint anys fotografiant moda, Barecelona-Moscou-Zamora.\n2008 Comissària de l’exposició permanent del Museu Tèxtil i d’Indumentària de Barcelona El cos vestit del Disseny Hub Barcelona\n2010-2003 Conservadora en Cap del Museu Tèxtil i d’Indumentària de Barcelona.\n2000-2003 Conservadora del Museu de les Arts Decoratives de Barcelona\n2000-2001 Professora Grau de Disseny Industrial, Escola Elisava\n1998 Doctora en Antropologia Social i Cultural, Universitat Rovira i Virgili, Tarragona, amb la tesi Modelar el cos, treball i vida de les cotillaires de Barcelona.\n1995-2000 Conservadora Museu Etnològic de Barcelona.\n1985-1990 Conservadora Museu Arts, Indústries i Tradicions Populars de Barcelona.\n1981 Llicenciada en Filosofia, Universitat de Barcelona.\nPublicacions sobre moda, vestits i art popular, antropologia, història social, museologia i cinema etnogràfic.


la cuina d'en Camil: Mandonguilles amb bolets de la mare\nMandonguilles amb bolets de la mare\nAquest segurament és el plat que he menjat més vegades en la vida. Ja de petit m’agradaven les mandonguilles amb bolets que fa la meva mare i avui segueixo disfrutant durant la tardor i l’hivern d’aquest plat. Jo l'he fet alguna vegada però a la meva mare li queda millor, durant aquesta època de l’any quan vaig a fer de bon fill, és a dir anar a Vallromanes, davant de la pregunta, del dia abans, que voldràs per dinar? la majoria de possibilitats se’n van cap a les mandonguilles, és del pocs plat que me'ls acabo i fins tot repeteixo, tot un miracle per la gent que em coneix.\nFem les mandonguilles, no feu trampes i les compreu fetes, la proporció de la carn és 400 gr de vedella per 200 gr de porc. Barregem les carns amb alls tallats ben petits, a continuació ho seguim barrejant amb uns tres ous i unes tres cullerades de farina de galeta, quan hagi quedat una sola massa consistent fem llavors les mandonguilles, pilotilles o com li vulgueu dir, la mida a gust de cadascú, la referència d’una pilota de ping pong és una bona mida, un cop feta les enfarinem.\nEn una paella amb oli ben calent les rossejarem i les retirarem, amb el mateix oli farem un sofregit de tomata ratllat i all, un cop concentrat el sofregit el regarem amb un bon raig ben generós de vi rosat i deixem que es redueixi amb el sofregit.\nEn una cassola de ferro colat posem les mandonguilles, els bolets – rovellons aquest sinó en trobeu si que poden ser de pot-, el sofregit i una picada d’alls, ametlles, avellanes i vi, tot junt o deixem coure al xup xup fins que quedi com a la foto.\nTots tenim els nostres plats de la mare que hem crescut i gaudit amb ells, aquests plats no són menjar i ja està: són la nostra memòria col·lectiva, són els nostres records més profunds, són menjars compartits amb la gent que estimes, són la nostra història i el nostre present. De ben segur que de les coses que sempre han unit més tot fent disfrutar a la gent són els plats de la mare.\nEtiquetes de comentaris: Mandonguilles amb bolets de la mare\nTitania ha dit...\nJo voldria saber si pot ser la quantitat de tomate ratllat, el vi (aprox) i quina quantitat de rovellons. Gràcies.\n15 de març de 2009 a les 8:21\nels puns i a part no els coneixess??, es fa molt pesat llegir tot akest text!\n9 de febrer de 2011 a les 10:00\nAnònim d'abans ... ets un amargat\n18 de desembre de 2016 a les 2:54\nOus de reig amb cruixent de cansalada esperant en ...\nCru d’ous de reig i ceps\nFigues i foie regades amb reducció de garnatxa


Inici Notícies i premsa L’Oficina Jove del Ripollès acollirà una taula rodona sobre el retorn dels joves formats cap al món rural\ndilluns, 27 de novembre de 2017 14:02\nAfavorir al retorn al Ripollès d’aquells joves que n’han marxat per estudiar, evitar la fugida de talents i contribuir a tenir un mercat laboral amb perfils qualificats forma part de les línies de treball del Consell Comarcal del Ripollès. Amb la voluntat de multiplicar els efectes d’aquestes polítiques, el servei comarcal de Joventut suma esforços en aquest sentit amb l’ajuntament de Ripoll i l’Associació per la gestió del programa Leader Ripollès Ges Bisaura (ALRGB). D’aquí sorgeix la celebració, dijous 14 de desembre, a dos quarts de set del vespre, d’una taula de debat sobre el retorn dels joves al món rural. Serà a l’Oficina jove del Ripollès (carrer de les Vinyes 6, de Ripoll) i en el marc del projecte Odisseu, que està dissenyat específicament per incentivar i facilitar el retorn i la inserció laboral dels joves a les zones rurals.\nAl col·loqui hi participaran diversos perfils de joves que, després d’estudiar, treballen i/o viuen al Ripollès, o bé tenen intenció de tornar-hi. Des de diferents sectors professionals, els joves exposaran i debatran sobre els condicionants amb què s’enfronten a l’hora de desenvolupar una activitat professional i de vida, a més de compartir la seva visió de futur al territori.\nL’objectiu de l’activitat és generar debat al voltant de les oportunitats i les dificultats en relació al retorn de joves al món rural. També se’n vol poder extreure punts d’actuació estratègics per fomentar-ne el retorn. La taula rodona està focalitzada especialment en els joves interessats a desenvolupar un projecte de vida al Ripollès i a tècnics d’aquesta comarca que vulguin incloure i promocionar el retorn de joves.\nPer participar-hi cal inscriure-s’hi i es pot fer clicant aquí.\nEl projecte Odisseu busca acompanyar i fer seguiment als joves ja formats que estiguin interessats a conèixer millor les oportunitats que hi ha als entorns rurals per a desenvolupar-hi un projecte professional. S’adreça tant a persones originàries dʼaquestes zones rurals o bé provinents d’altres territoris. A través de diferents activitats, acostem als i les joves a oportunitats laborals o els convidem i recolzem alhora de crear iniciatives emprenedores que, alhora, us permetin conèixer millor com es viu al món rural.\nEl projecte Odisseu està impulsat pel departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació juntament amb la direcció general de Joventut, a partir d’una iniciativa conjunta de la Fundació del món rural i de l’Associació d’iniciatives rurals de Catalunya. També hi col·laboren els grups d’acció local Leader de Catalunya i la xarxa de professionals de joventut.


Era un científic anglès que va descubrir les cèl·lules observant una petita làmina de suro em el microscopi,adonant-se que estava formada per petites cavitats i és el que va donar el nom "cèl·lula"\nJan 22, 1674\nVa ser un cientific holandès va ser l'invetor del microscopi, en teoria va ser en Galileo el inventor però va utilitzar el microscopi per mirar el cel.En Antonie Van Leeuwenhoek també va observar diferents espècies de microorganismes i va veure protozous, bacteris, glòbuls vermells, va arribar a la conclusió de que tots aquests microorganismes estaven fet de cèl·lules.\nVa començar veure tot tipus de vegetals i va arribar a la conclusió de que tots els vegetals estaven composats de mateixes cèl·lules anomenades cèl·lules vegetals.\nVa estudiar els animals i va veure que tots els animals estaven fet de mateixes cèl·lules anomenades cèl·lules vegetals i tambè va descobrir la cè·lula de Schwann.\nVa dir "Ominis cel.lula ex cellula". Volia dir que totes les cèl·lules provenen d'una altre cèl·lula o tot l'ésser viu viu prové d'un altre ésser viu.\nVa descubrir i va dir que la cèl·lula és l'estructura més simple de la vida i que els éssers vius poden ser unicel·lualar o pluricel·lular.\nVa demostrar que la Teoria de la Generació Espontànea era falsa i per demostra-ho va bullir una sèrie d'èssers vius a 100ºC per matar-los, ho va deixar tres dies en matrassos aforats (un tancat i un obert) i va veure que el matràs obert el líquid estava blanc i el líquid del matràs tancat estava transparent. Va arribar a la conclusió de que els microorganismes provenien de l'exterior.\nEra un científic espanyol que va descobrir le cèl·lules nervioses.\nLa cèl·lula és la part més petit de la vida, pot nodri-se,relacionar-se i reproduir-se. El nucli de la cèl·lula conté informació gènetica.


Fent dreçera: d’abril 2008\n23/04/08 Dos llibres per Sant Jordi\nMíriam Garcia Pascual - BAJAME UNA ESTRELLA (Ed.Desnivel)\nAquest llibre relata la vivència de la Míriam durant els set mesos que va passar entre el Yosemite escalant el Gran Capitan i a la Patagònia. Es molt emotiu on escriu els seus pensaments i impressions. Un llibre que s´ha convertit en un dels meus preferits.\nRamón Olasagasti - MENDI MINEZ (Ed.Sua)\nUn llibre homenatge als escaladors bascos desapareguts a les muntanyes d´arreu del mon. El periodista Ramon Olasagasti rememora les vides d´aquests muntanyencs gracies als testimonis dels amics i familiars. Un relats emocionants sobre gent que va viure la muntanya molt intensament.\n16/04/08 Excursió per la Sierra de Satrustegi\n16/04/08 Doncs ja feia quasi mes i mig que no anava a la muntanya, i la veritat es que tenia "mono". Aquesta excursió ja la vaig intentar fer fe unes setmanes però la boira m´ho va impedir. Avui, per fi, s´ha pogut fer. Es tractava de fer tres cims, el Gaztelu, el Txurregi i el Satrustegi, anant per les crestes.\nL´excursió la he començat des del poble de Urritzola prop d´Irurzun, i es va pujant per un camí ben marcat, que al cap d´una hora aproximadament et porta fins al coll d´Olloriegi.\nD´aquest coll, es pujar al Gaztelu a mà esquerra per una acusada pendent, però que en deu minuts s´assoleix cim, que com diu el seu nom en euskera esta coronat per una torre de pedra.\nDesprès, es baixar un altre cop al coll, i s´encara la duri sima pujada a la muralla del Txurregi, en uns 40 minuts.\nUn cop a dalt sols queda anar carenant, fins arribar al cim. Es un camí molt bonic i divertit, i amb unes vistes espectaculars.\nI despres seguint la cresta, s´arriba en quaranta minuts mes al Satrustegi.\nEscrit pel Ignasi Mateu a 18:43:00 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge


És un golejador nat, un davanter que té molta presència dins l’àrea i que sempre està a punt per enviar la bola al fons de la xarxa\nNascut a la localitat d’Oeiras (a la regió de Lisboa), João Rodrigues va créixer sobre patins al Paço de Arcos des del 1995. Va anar pujant pels filials fins a debutar a la màxima categoria quan només tenia 16 anys, la campanya 2006/07. La seva qualitat també cridava l’atenció dels seleccionadors portuguesos, que el feien participar en tots els campionats de categories inferiors, i la temporada 2009/10 va fer el salt al Benfica.\nAmb el conjunt lisboeta va conquerir totes les competicions de clubs possibles, i va sumar fins a 16 títols i va liderar el retorn als èxits de la secció del Benfica. Les dues temporades prèvies a l’arribada al Barça, els cursos 2016/17 i 2017/18, va destacar com a màxim golejador de la Lliga portuguesa, amb 52 i 50 gols, respectivament.\nLa seva vessant ofensiva també va poder-se comprovar ràpidament a la selecció absoluta de Portugal. Va debutar amb títol el 2011 a la Copa de les Nacions de Montreux i, des de llavors, ha estat una peça clau en el combinat nacional, estrenant-se com a capità el 2016 en l'Europeu d'Oliveira de Azémeis.\nVa arribar al Barça l'estiu del 2018 després de nou temporades en què va guanyar-se l'estima de l'afició de Da Luz.\nRodrigues és un davanter esquerrà que té un joc molt interior. Té molta presència i bona col·locació dins l’àrea –en part, gràcies als 186 centímetres d’alçada- i sempre està a punt per rematar la bola al fons de la xarxa. El portuguès destaca per ser un especialista en els llançaments de penal i és el segon jugador d’hoquei portuguès que es vesteix de blaugrana. El primer va ser Carlos Realista durant la temporada 1987/88.\n3 OK Lliga (2018/19 - 2019/20 - 2020/21)\n1 Copa del Rei (2018/19)\n1 Supercopa d'Espanya (2020/21)\n1 Campionat del Món (2019)\n1 Campionat Europeu (2016)\n3 Copa de les Nacions (2011 - 2013 - 2015 - 2019)\n1 MVP Copa del Rei (2018/19)\n2 Lliga Europea (2012/13 - 2015/16)\n3 Campionat Nacional (2011/12 - 2014/15 - 2015/16)


Dona d'aigua III de Sonia Alins, finalista als EWAAC 2017, s'exhibeix a Londres - APIC\nSonia Alins és una de les artistes finalistes en el concurs internacional d’art contemporani East West Art Award Competition 2017, que s’organitza anualment des de Londres.\nLa artista catalana Sonia Alins ha sigut seleccionada com a finalista en els EWAAC 2017 dintre de la categoria Contemporary-II per la seva obra Dóna d’aigua III, que pertany a la seva popular sèrie Dones d’aigua.\nEl concurs East West Arts Award Competition (EWAAC) ofereix als artistes l’oportunitat de mostrar i promocionar les seves obres arreu del món, així com de facilitar l’intercanvi entre artistes i col·leccionistes d’art a través dels seus esdeveniments.\nEWAAC és una competència internacional de caràcter anual, que aquest any culmina amb una exhibició de tots els finalistas a la prestigiosa galeria d’art La Galleria Pall Mall, situada al centre de Londres.\nLes obres finalistes dels EWAAC s’exhibiran del dimarts 24, fins al al dissabte 28, i obriran de dimarts a divendres de 11:00 a 18:00 i dissabte de 11:00 a 12:00.