Articles « Blogmuseu – Museu d'Art Jaume Morera\ndijous, setembre 27th, 2012\nTags:Audiència Pública, Futur del Museu d'Art Jaume Morera, Museu d'Art Jaume Morera\nLa festa Major de 1912\nD’entre les festes majors del segle passat destaca amb llum pròpia la de 1912, any en què es va produir una feliç coincidència en celebrar-se destacades manifestacions de caràcter cultural i artístic protagonitzades pel bo i millor dels intel·lectuals i creadors locals, barrejades amb aquelles altres de caire més popular. Més enllà dels actes invariables, com el tradicional pregó, els oficis religiosos, les firetes, els focs artificials, la fira de bestiar, el repartiment de pans als pobres i les desfilades de gegants i caps grossos, aquell any destacaren alguns elements que conferien a la festa un caràcter d’excepcionalitat i de plenitud artística. Per començar, la festa fou anunciada per un cartell de Xavier Gosé, el gran il·lustrador lleidatà, que aleshores triomfava a París. El cartell creat per a l’ocasió s’adaptà plenament a l’encàrrec i, lluny del decadentisme refinat que caracteritzava la seva obra parisenca, respirava un cert to folklorista convencional representat per una dona abillada amb un vestit negre amb decoracions florals, que mostra delicadament un reguitzell de flors. A sota i dins una corona de fulles de llorer que encerclava l’escut de la ciutat es relatava el programa de festes.\nTags:1912, Antoni Samarra, Baldomer Gili, Emili Pujol, Enric Granados, Festa Major, Jaume Morera, Joan Alcover, Magí Morera, Ricard Viñes, Xavier Gosé\ndimecres, mar� 30th, 2011\nAra feia setmanes, molts mesos potser, que no veia l’Ernest, la qual cosa es feia estranya, ara que hi penso, en una persona tan vital com era. Les darreres vegades que ens havíem creuat havien estat força fugisseres, jo amb les preses que sempre acompanyen el fet d’anar saltant de la preparació d’una exposició a l’altra i ell, amb el somriure perenne i la mirada inquieta, preguntant-me pel futur d’un Museu, que ja no podrà veure. Malgrat que els anys no passen endebades, ell sempre havia mantingut una envejable activitat, tot i que darrerament s’havia vist minvada pels sotracs que la salut ens dona. Les visites al taller no sovintejaven tant i la seva producció pictòrica —d’una inusitada abundància en els darrers anys— es va anar aturant. Darrera anaven quedant les hores al taller, les classes a l’Escola d’Art i les planes que anava omplint al ritme de les seves experiències autoreflexives.\nTags:Ernest Ibàñez, Grup 5, Grup Cogul, Josep Benseny, Lluís Trepat, Medalla Morera


Navarra es confina i tanca bars i restaurants durant dues setmanes\nEl Govern foral ha optat per la restricció d'entrades i sortides de la comunitat, llevat dels desplaçaments per motius laborals, d'estudis universitaris, cura de familiars i altres força major; i el tancament de bars, cafeteries i restaurants\nLa policia foral de Navarra investiga quedades de contagiats de Covid-19\nEls infectats haurien organitzat reunions a través de les xarxes socials.\nMaria Chivite pren possessió com a presidenta de Navarra\nÉs la tercera dona a ostentar la Presidència de Navarra i la tercera dirigent socialista a dirigir l'Executiu.\nLa utopia de Maria Chivite seria la formació d'un govern Progressista navarrès integrat per membres de Geroa Bai, Podem-Ahal Dugu i IU-EB.\nUnai Hualde ha estat elegit president del Parlament de Navarra després que finalment hagi rebut els vots del PSN gràcies a un acord d'última hora entre ambdues formacions.\nDe la mateixa manera que UPN creu que "no és bo" per a Navarra que els independentistes bascos decideixin sobre el seu futur, també opinen que "no és bo" per a Espanya que els independentistes catalans siguin influents.\nAmb l'objectiu de vèncer el nacionalisme a les urnes.\nLes primàries s'han paralitzat a Cantàbria i la Rioja per decisió judicial, mentre que a Navarra s'ha produït l'expulsió dels diputats oficialistes.\nEl tribunal descarta que els agressors actuessin amb violència o intimidació contra la víctima i considera que "van aprofitar" la situació de "palesa inferioritat" de la jove.\nMarlaska cessa el cap de Policia a Navarra pels seus insults a polítics\nNomena Eugenio Pereiro Blanco com a nou comissari general d'Informació i Juan Enrique Taborda López com a nou comissari general d'Estrangeria i Fronteres.\nTres morts després d'una baralla familiar a Navarra\nTres dels participants en la baralla han fugit en un cotxe que ha estat interceptat per una patrulla de Policia Foral de la comissaria de Tafalla a l'altura de San Martín d'Unx.\nLa presidenta del Govern de Navarra i el lehendakari advoquen perquè "la reparació integral a les víctimes constitueixi una tasca prioritària".\nOpina que el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) va haver d'actuar "preventivament".


Sa Unió demana que s'acceleri el pla de vacunació a Formentera | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Coronavirus Sa Unió demana que s’acceleri el pla de vacunació a Formentera\nSa Unió ha registrat una proposició a defensar en el ple de gener on es demana al Consell que “insti al Govern Balear a què faci les gestions necessàries per accelerar en la mesura del possible la vacunació contra la covid a la població de Formentera, sempre tenint en compte el principi de solidaritat i repartiment de mitjans amb altres illes i regions”.\nVacunació per sota de la mitjana estatal\n“Des de l’inici de la campanya d’immunització contra la covid, estem veient com els ritmes de vacunació són més baixos de l’esperat. Les causes que ho provoquen són vàries, però és un fet que la nostra comunitat està per sota de la mitjana de vacunació espanyola”, assenyalen des de la formació, on també s’argumenta que “la protecció contra el coronavirus és bàsica per preservar la salut i el benestar de les persones, evitar efectes secundaris i morts degudes a aquesta malaltia. Però també és important per tal de reactivar al més aviat possible les activitats socials i econòmiques amb seguretat”.\nPasses cap a la reactivació\nEn parer de sa Unió, Formentera depèn econòmicament de l’activitat turística, i la reactivació d’aquesta depèn de l’estat sanitari amb el qual arribem a la temporada turística. Aquest es definirà pel control que es pugui fer sobre els contagis, tant mitjançant les mesures de seguretat bàsiques, com limitant la mobilitat, fent el màxim de tests diagnòstics, rastrejant i controlant els contactes estrets dels infectats i, finalment, vacunant al nombre més gran possible de persones.\nPrioritat d’immunització per a les zones turístiques\nDes de la coalició opositora es recorda que tant des dels Consells com des del Govern balear, “s’ha demanat públicament que una volta vacunada la població amb més risc, es prioritzi la immunització de la població de les zones turístiques com Balears. Ja que són les economies més enfonsades, però al mateix temps les que tenen més capacitat de recuperació si compten amb un alt índex de vacunació”.


Una ruta d’estiu per acostar als joves la història de l’exili republicà espanyol - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Una ruta d’estiu per acostar als joves la història de l’exili republicà...\nUna ruta d’estiu per acostar als joves la història de l’exili republicà espanyol\nLa primera ruta es farà del 15 al 30 de juliol, adreçada a joves de 16 i 17 anys.\nFins al 4 de juny estan obertes les inscripcions a la primera Ruta a l’Exili, un projecte educatiu itinerant impulsat per l’Institut de la Joventut (INJUVE), organisme adscrit al Ministeri de Drets Socials i Agenda 2030, i l’Observatori Europeu de Memòries (EUROM) de la Fundació Solidaritat de la Universitat de Barcelona. La proposta té l’objectiu d’acostar la història de l’exili republicà espanyol a les noves generacions a través de recorreguts pels llocs de memòria relacionats, i fer-ho amb una metodologia interactiva que inclogui activitats formatives i socioculturals.\nLa primera edició explorarà, del 15 al 30 de juliol, la frontera pirinenca i la costa mediterrània entre Catalunya i França. La convocatòria està adreçada a joves de tot Espanya que tinguin entre setze i disset anys en el moment de l’expedició. L’activitat és gratuïta, atès que les trenta places disponibles les cobrirà completament el Ministeri de Drets Socials i Agenda 2030 a través de l’INJUVE.\nL’exili, la memòria i les identitats nacionals són els tres eixos del programa acadèmic de l’expedició inaugural, titulada «Ruta a l’Exili 2021: un miler d’empremtes». Les temàtiques s’abordaran sobre el terreny a partir de tallers relacionats amb l’arqueologia, el medi ambient, la fotografia, el teatre i altres propostes interdisciplinàries entre les quals s’inclouran els interessos col·lectius dels mateixos expedicionaris.\nHereva d’altres experiències de sensibilització, Ruta a l’Exili es proposa com una aula itinerant per transmetre a les noves generacions la pluralitat de memòries relacionades amb aquest episodi de la història recent d’Espanya. Entenent l’educació com una eina per promoure els valors democràtics, el projecte també té com a objectiu ampliar la comprensió de la memòria històrica a les aules i instituts. Finalment, Ruta a l’Exili es presenta com un punt de trobada per a joves de tot Espanya. Després d’un any protagonitzat per la pandèmia, l’experiència és una oportunitat per recuperar espais d’interacció personal i de contacte amb la natura.\nSegons la directora general de l’INJUVE, María Teresa Pérez, «estem en un moment en què tornen a ressorgir els discursos intolerants i d’odi, i cal més educació que mai perquè els més joves sàpiguen que feixisme i antifeixisme no són el mateix i que les proclames masclistes i racistes no són opinions respectables».\nPer al director de l’EUROM, Jordi Guixé, «és indispensable pujar al tren europeu en els valors de memòria democràtica, i és en la joventut on la transmissió d’aquesta memòria i el seu sentit cívic es fan més necessaris. La pedagogia, l’educació i el coneixement sobre aquests llocs de memòria sumarà riquesa i experiència en la formació de les noves generacions. Un projecte que ha de créixer i consolidar-se com a garantia de societats més lliures i més justes».


Reflexió – Generats per Maria | Cap a la Nova Creació\nReflexió – Generats per Maria\n22 Novembre 2020 .\tDeixa un comentari\nEstimats germans, estimades germanes, us desitjo una bona solemnitat de Crist Rei. No he parlat. Crec que és suficient el que va dir Jesús. Va anunciar la dedicació del pròxim any a Ell, Jesucrist Rei de l’Univers, perquè la seva reialesa s’expressi en tot el seu poble i arribi a tots aquells que desitgen pertànyer al seu regne.\nDesitjo parlar-vos per demà. Com ja sabeu, Ell desitjava que se celebrés la Reina de l’Univers just l’endemà de la seva reialesa, i el celebrem demà, perquè Ell desitja que la seva reialesa estigui estretament lligada a la de la Santíssima Mare Maria. En aquest any, dedicat a l’Esperit Sant, ha estat donada la gràcia a tots aquells que són de bona voluntat de rebre impulsos forts de la Santíssima Trinitat i unir-se a la vida de la Santíssima Trinitat per mitjà de Jesucrist. Amb la consagració a la Santíssima Trinitat, el 19 de gener d’aquest any, va començar potentment l’acció de la Santíssima Trinitat. Va ser el punt d’arribada i el punt de partida per aquells que s’havien preparat, perquè en Déu tot està en moviment, en un desenvolupar-se nou, en un perfeccionament, tot en un vòrtex trinitari. Així, la gràcia d’aquest temps ens porta a la plenitud de la vida. Estem cridats a reconèixer la Santíssima Trinitat, acollir-la i participar en la seva obra; al mateix temps també a conèixer de manera diferent les Tres Persones de la Santíssima Trinitat, i a unir-se a la creativitat del Pare, a la redempció del Fill, a la santificació de l’Esperit Sant. I aquest any l’Esperit Sant amb tota la potència tocava i desvetllava la humanitat de la Terra perquè acollís aquesta gràcia.\nAl mateix temps, durant aquest any, revelava cada vegada més l’Església, l’única Església en tot l’Univers que pertany a la Santíssima Trinitat. És just dir que Ell es revela en l’Església, que Ell es manifesta cada vegada més en la seva Església, però al mateix temps revela cada un de nosaltres i tots junts en la plenitud de la vida amb la Santíssima Trinitat. I en aquest any de manera especial ha emergit la figura de la Mare de Déu, Mare i Corredemptora de la humanitat, i desitjo dedicar aquesta atenció en la seva solemnitat de demà, Mare i Reina de l’Univers.\nÉs molt important que en nosaltres, per gràcia de Déu, emergeixi en la plenitud la figura de Maria Santíssima que és la clau per la nostra vida, per la vida de l’Església, perquè és la Mare de l’Església. Amb el seu resplendir en nosaltres, triomfar en nosaltres, Ella genera molts fills; en primer lloc genera cada un de nosaltres que ens consagrem de veritat al seu Cor Immaculat (de Maria). He dit que estem cridats a conèixer les Tres Persones Divines individualment en la seva acció, i ara parlo d’anar en profunditat i plenitud a conèixer la Mare de Déu, Corredemptora i Reina de la creació nova, Maria Santíssima. En el moment de la Concepció de cada un de nosaltres, qui diu al Pare “sí”, el Pare el confia al Fill Redemptor i l’Esperit Sant confirma això. El Fill el confia a la seva Mare, Eva nova. Estiguem atents, en el moment de la concepció som acollits per la Mare Immaculada, preparada per ser Corredemptora, socórrer cada un de nosaltres allà on és feble, exactament com tota mare nodreix, plasma dins seu la vida, la genera, la segueix i desitja que aquella vida resplendeixi amb la seva esplendor de la plenitud. Així és com ha sigut el moment de la concepció. Som confiats a Maria Mare Immaculada, Corredemptora i Reina de la nova creació, i Ella, Mare que genera els fills nous.\nPer això, és importantíssim que en aquest període, anant cap a final d’any, on arriba la solemnitat de la Immaculada – tot l’Advent posa la figura de la Mare al centre d’atenció- que entrem en la veritable devoció a Maria. En primer lloc que en nosaltres es desvetlli la consciència que hem estat concebuts, per gràcia, per la Mare Immaculada, que som custodiats per Ella, promoguts, sota la seva mirada, i en aquests temps portats amb Crist, a Crist i per Crist, per arribar a la plenitud. Maria és la Mare de l’Església. Allò que val per cada un de nosaltres, val també per tota l’Església, vol dir que la nostra comunió de fills de Déu, que tota l’Església retrobi la veritable devoció, i comprengui a fons la figura de la Mare de Déu, la Mare de la humanitat, Mare de l’Església, el membre sublim, per excel·lència de l’Església. És el moment que es desvetlli la veritable devoció cap a Maria, i que acollim i desenvolupem dins nostre tot allò que Ella volia donar-nos a través de les seves aparicions, de manera especial de les últimes aparicions per la humanitat de la Terra a Medjugorje.\nVull recordar-vos només un passatge, algun passatge del missatge de la Mare de Déu arribat a través de la Stefania, del primer de gener del 2019 “Si em doneu la vostra vida, jo us regeneraré contínuament. Aleshores les vostres paraules seran paraules de vida que brollen fresques, com una font sempre viva. Per això us convido a aprofundir el vostre camí en el silenci, fent tresor de tots els ensenyaments que se us han donat, tal com ja us vaig explicar”. Aquesta és la invitació a aprofundir en el silenci, aquell silenci on l’Esperit Sant parla. Afegeix: “Per això em calen tots els instruments com cadascun de vosaltres, com la Fundació i com tot aquest poble, perquè desvetllin els meus fills i me’ls portin per tal que jo els porti a Déu. Us prego per tant, que em recolzeu en aquesta obra meva”. Al final, una frase molt important: “El Senyor no vindrà fins que jo no hagi donat a llum tots els fills que he de donar a llum; ho faré amb la vostra ajuda. Estigueu al meu costat i jo estaré al costat vostre”. Desitjo que aquestes paraules quedin gravades en tots vosaltres.\nUs beneeixo a vosaltres perquè conegueu la Santíssima Trinitat, perquè us uniu a l’obra del Pare que genera contínuament, del Fill que salva en continu, amb l’Esperit Sant que santifica i vivifica en continu, amb Maria Santíssima en la qual va ser concebut Jesucrist, i és concebut el Cos Místic de Crist, i confiat a Ella, la Mare i Reina de la nova creació. Que la gràcia potent de la Reina dels Àngels davalli damunt vostre i us acompanyin els àngels, tots els sants, tota l’Església, perquè experimenteu la potència de la gràcia d’aquests temps. Us beneeixo perquè en aquest temps d’epidèmia, quan molts esteu tancats a les vostres cases, no estigueu a disgust, sinó que amb agraïment obriu els vostres cors, instruïu les vostres famílies a obrir-se i participar en aquesta gran obra que porta a curar tota la humanitat de la Terra i de l’Univers, en el nom del Pare, del Fill i de l’Esperit Sant.\n Cfr. Missatge de Jesús del 21 de novembre 2020 “Estigueu a punt per la batalla”, publicat en aquest web\n Cfr. Missatge de Déu Pare, del 19 de gener 2020, “Renovo la meva aliança amb vosaltres”, publicat en aquest web\n Cfr. Missatge de Maria Santíssima Corredemptora, del 22 de febrer 2020, “Sóc la Corredemptora de la humanitat”, publicat en aquest web\n Cfr. Missatge de la Mare de Déu de l’1 de gener 2019, “Us genero perquè sóc la vostra Mare”, publicat al llibre “Verso la nuova creazione – vol VI – messaggi e riflessioni 2018-2019”, pàg. 57, en italià; i en català en aquest web\nEntrada anteriorEstigueu a punt per la batallaSegüent entradaDeixeu-vos generar per Maria Santíssima


Ràdio Associació de Catalunya – L’audició de música en català per ràdio i internet s’ha doblat en els darrers sis anys\nAssociacions , Llengua , Música , Ràdio , Xarxes i noves tecnologies 16.07.15\nLes dades de “L’Anuari de la Música 2015” editat per Grup Enderrock i l’Associació Professional de Representants, Promotors i Mànagers de Catalunya (ARC), presentat ahir destaca a grans trets que ha augmentat l’audició de música en català.\nLes dades indiquen que pel que fa a la llengua, l’audició de música en català per ràdio i per internet s’ha doblat en els darrers sis anys, tot i que encara és minoritària i el 2014 suposa el 13,3%. En castellà ha perdut 15 punts, del 61 al 45%, i en anglès ha pujat 7 punts, del 32 al 40%. Quant a concerts, l’assistència a directes de música en català ha pujat 13 punts des del 2009, del 21 al 34%. En castellà i en anglès s’han mantingut en el 46% i el 33%, respectivament.\nL’Anuari publica una llista de les ràdios catalanes més escoltades . Així, iCat.cat i Scànner FM sumen gairebé 2 milions d’usuaris únics, i s’apropen als 20 milions de pàgines vistes..\nEn relació a les xarxes socials, els 25 músics més influents a Twitter són liderats per Estopa (858.000 seguidors), Mónica Naranjo (539.000) i Antonio Orozco (535.000), i el primer en grup en català és La Pegatina, número 10 (68.500), seguit de Manel i Txarango.\nA Facebook, al capdavant hi ha Kendji Girac (gitano nord-català) amb 1,1 M, Sergio Dalma (1 M) i Mónica Naranjo (915.000 seguidors). El primer grup en català, al número 9, és La Pegatina (191.000), seguit d’Obrint Pas i Txarango.\nEn referència a la venda de discos, com tota la darrera dècada, el líder és El Disc de la Marató de TV3 (177.746 ex.), seguit de Manolo García, Antonio Orozco i Serrat.\nA més, hi ha 6 discos en català en el Top 10: El Disc de la Marató i Oh Happy Day –produccions de TVC–, Granada de Sílvia Pérez i Raül Fernández, Som riu de Txarango, Només d’entrar hi ha sempre el dinosaure d’Els Amics de les Arts i el disc col·lectiu El nostre Nadal.\nLa producció en català ha assolit per segon any una quota històrica, amb 834 produccions, 10% menys que el rècord del 2013, amb augment de DVD i LP.\nPer estils, baixen pop-rock, que suma 382 edicions en català (-20%); cançó d’autor, amb 164 (-5%), i jazz, amb 114 (-3%), i pugen folk amb 69 (3%) i clàssica amb 53 (6%).


Una vintena de municipis de la B-30 signen una declaració per impulsar el territori - somParets\nUna vintena de municipis de la B-30 signen una declaració per impulsar el territori\nEntre els ajuntaments hi ha Mollet, on hi l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya i l'IUCT, i Parets\nDimarts, 1 de febrer de 2011 | 09:34h\nProp d'una vintena de municipis de l'entorn de la B-30, entre els quals hi ha Mollet i Parets, van signar dimarts al matí a Sabadell una declaració per al desenvolupament econòmic i l'ocupació del seu àmbit d'influència, ja que representa prop del 4% del PIB de l'Estat espanyol.\nReunits al Teatre Principal de Sabadell, 18 ajuntament van signar dimarts una declaració que aposta per crear un gran espai econòmic, a l'entorn de la B-30, conjuntament amb empreses, universitats, centres de recerca, parcs tecnològics i sectors econòmics i socials, tot aprofitant les sinèrgies que aporten els equipaments estratègics que hi ha ubicats al llarg i a l'entorn de la B-30.\nEls municipis signants destaquen que l'eix de la B-30 és un àmbit extraordinàriament important per a Catalunya i per a Espanya, ja que representa prop del 4% del PIB espanyol. A més a més, té un gran potencial econòmic, amb equipaments de referència en àmbits com el coneixement, amb les universitats, el Sincrotró; els serveis de recerca lligats a la sanitat; equipaments de projecció internacional com el Circuit de Montmeló; i indústries destacades.\nAixí, a partir de la reunió es pretén convertir la B-30 en un element vertebrador i de marca per potenciar la zona industrial i tecnològica, i posicionar-la com una de les regions industrials amb més potencial de Catalunya, Espanya i, en un futur, del sud d’Europa.\nEls ajuntaments que han donat suport a la declaració han estat: Mollet, Martorell, Castellbisbal, Rubí, Sant Quirze del Vallès, Cerdanyola del Vallès, Ripollet, Barberà del Vallès, Badia, Sabadell, Polinyà, Santa Perpètua de Mogoda, Parets del Vallès, Montmeló, Montornès del Vallès, Vilanova del Vallès, Granollers i la Roca del Vallès. Per tal de desenvolupar la declaració, s'ha acordat constituir un grup de treball amb representants municipals. Igualment, està oberta la participació a representats de l'Estat, de la Generalitat i de la Diputació, així com a les universitats, els centres de recerca, els centres tecnològics, els parcs tecnològics i científics, les organitzacions empresarials, les empreses i les organitzacions sindicals del territori.\nTal i com recull la declaració, l’àmbit de la B-30 disposa d’un seguit d’equipaments i empreses que aporten un gran potencial. D’una banda, hi ha el Parc de l’Alba, que acull el laboratori de llum del sincrotró Alba i que, amb 340 hectàrees, és un dels equipaments de recerca més avançats del món. A la B-30 també hi ha la Universitat Autònoma de Barcelona i el seu Parc de Recerca UAB, amb 30 instituts de recerca i més de 4.000 investigadors. La Universitat Politècnica de Catalunya amb l‘escola Tècnica Superior d’Arquitectura, Esade-Creàpolis, la Universitat Internacional de Catalunya, i l’Institut Universitari de Ciència i Tecnologia (IUCT) de Mollet complementen l'oferta universitària i de recerca. Molt proper a aquestes instal·lacions, hi ha el Parc Tecnològic del Vallès, amb 150 empreses instal·lades i on treballen 2.910 persones. A més, hi ha 23 centres de recerca que es troben situats, majoritàriament, als campus universitaris i als parcs científics i tecnològics, amb prop de 30.000 metres quadrats.\nA l’entorn de la B-30, se situen 994 empreses del sector industrial de nivell tecnològic mitjà-alt i alt. És també estratègica l’existència en aquest espai del Centre Intermodal de Mercaderies (CIM), com a equipament per afavorir l’eficiència en la distribució de mercaderies als principals centres d’activitat econòmica. A més, hi ha l’existència d’equipaments rellevants, alguns en l’àmbit català, com l’Institut de Seguretat Pública de Mollet, i altres fins i tot referents mundials, com el Circuit de Catalunya a Montmeló, i l'oferta hotelera i comercial i d’equipaments firals.\nMOLLET A L'EIX DE LA B-30\nEn el cas de Mollet, l’alcalde Josep Monràs ha destacat els actius que la ciutat aporta a l’eix de la B-30 com els ja anomenats (el IUCT, l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya, l’espai natural de Gallecs); així com també un clúster d’empreses farmacèutiques; les empreses municipals EMFO, Mercamollet i Promosol, amb objectius com la creació d’ocupació, l’atracció i creació d’empreses i la promoció econòmica i comercial; i plataformes digitals de servei de promoció econòmica.


Zaira Salvador Navarro, inviTRA\nMàster en Biotecnologia de la Reproducció Humana Assistida per la Universitat de València (UV) i IVI\nLlicenciatura en Biotecnologia per la Universitat Politècnica de València (UPV)\nDirecció editorial i gestió de contingut científic en Reproducció Assistida ORG\nCentre for Chromosome Biology (CCB) en NUI Galway (Irlanda)- Treball Final de Carrera en el laboratori de Control de la Replicació del DNA.\nConsell Superior de Recerques Científiques (CSIC) - Pràctiques en el camp de la Genètica i la Biologia Molecular\nCentre de Recerca Príncep Felip (CIPF) - Pràctiques en laboratori de citómica\nRelocation of the NIb Gene in the Tobacco Etch Potyvirus Genome. Eszter Majer, Zaira Salvador, Mark P. Zwart, Anouk Willemsen, Santiago F. Elena and José-Antonio Daròs. J. Virol. 2014, 88(8):4586.\nProjecte final de Carrera: Regulation of DNA replication in yeast by small RNAs en la National University of Ireland in Galway (NUIG)\nQuè és l'oligospèrmia? – Causes, tipus i tractaments\nEsterilitat femenina deguda a un factor endocrí-ovàric\nLa qualitat de l'esperma: com es mesura i què fer per a millorar-la\nLa amniocentesis: quines són les seves indicacions i possibles riscos?\nTècniques de diagnòstic prenatal invasives i no invasives\nQuè és la IMSI? - Indicacions, avantatges i inconvenients\nDiferències entre la infertilitat primària i la secundària\nQuè és la normozoospermia? – Valors de referència en el seminograma\nQuan s'ha de fer un test de compatibilitat genètica?\nCom és el procés d'ICSI pas a pas? - Fases del tractament\nCom triar la millor clínica de reproducció assistida per a mi?\nQuin és el preu de la inseminació artificial?\nQuè és la inseminació artificial conjugal i quin preu té?\nDonació d'òvuls: requisits, procediment i compensació\nEsterilitat d'origen desconegut (EOD): diagnòstic i tractaments\nQuè és la teratozoospèrmia? – Causes, tipus i tractaments\nLa reproducció humana assistida a Espanya: situació actual\nLlei 14/2006 de reproducció humana assistida a Espanya\nReproducció assistida en dones homosexuals: ser mares lesbianes\nTurisme reproductiu per a aconseguir l'embaràs\nSíndrome de l'ovari poliquístic (SOP): causes, símptomes i tractament\nQuè és l'endometriosi? – Símptomes, diagnòstic i tractament\nAnàlisi hormonal en la dona: quins són els nivells normals?\nQuè és la reserva ovàrica i com afecta a la fertilitat?\nProves de fertilitat en la dona – Quines són i en què consisteixen?\nCom ser mare soltera? – Tractaments de fertilitat i preus\nQuè és el diagnòstic genètic preimplantacional o DGP?\nLes tècniques de reproducció assistida: diferències i complexitat\nLa fecundació in vitro (FIV): Què és i quin és el seu preu?\nQuè causa l’esterilitat femenina? – Símptomes i tractaments\nCom es classifiquen els embrions segons el seu dia de desenvolupament?\nMATER Reproducció Assistida\nQuins són els símptomes de la infertilitat femenina per un factor endocrí?\nLa fallada ovàrica prematura és reversible?\nEl telèfon mòbil pot afectar la qualitat seminal?\nL'ús de l'ordinador portàtil pot causar infertilitat masculina?\nL'alimentació pot influir en el nombre d'espermatozoides de l'home?\nLa cafeïna pot provocar oligozoospermia?\nEl ciclisme pot afectar la qualitat del semen?\nQuin és el preu del test prenatal no invasiu?\nCom és possible separar l'ADN fetal del matern?\nQuan fer un test prenatal no invasiu?\nÉs necessari fer repòs després de la amniocentesis?\nQuin és el preu de la amniocentesis?\nÉs necessari fer la amniocentesis en un embaràs per ovodonación?\nQuina prova de diagnòstic prenatal és la més indicada per a detectar síndrome de Down?\nQuè passa si s'obtenen uns resultats dolents en la biòpsia corial?\nCom es poden diagnosticar les malalties genètiques en el fetus?\nQuin tipus de azoospermia té un home amb la FSH alta?\nFins que edat es pot fer una congelació d'òvuls?\nÉs possible fer una IMSI d'espermatozoides lents?\nCom es fa una IMSI?\nPer què la IMSI és una tècnica tan lenta?\nQuè és l'esterilitat primària?\nQuè és l'esterilitat secundària?\nQuè és la infertilitat secundària?\nQuina probabilitat d'embaràs hi ha amb 2 embrions de qualitat A?\nEn dia 3, quina qualitat té un embrió 8 II?\nÉs possible fer una transferència d'embrions de qualitat D?\nQuina qualitat ha de tenir un embrió per a poder congelar-lo?\nÉs major la qualitat d'un embrió de 8 cèl·lules o de 6?\nEls embrions de qualitat AA sempre donaran embaràs?\nQuines són les causes de la mala qualitat embrionària?\nÉs possible fer una injecció intracitoplasmàtica d'espermatozoides lents?\nQuan es fa el DGP després de la ICSI?\nQuan és possible fer un test d'embaràs després de la ICSI?\nQuè passa si esbrino que sóc portador d'una mutació genètica?\nQuina importància té fer el test de compatibilitat genètica?\nQuant costa el test de compatibilitat genètica?\nPot un semen amb oligozoospermia tornar-se amb normozoospermia?\nPuc tenir fills si tinc normozoospermia?\nQuin és el preu de la medicació per a l'estimulació ovàrica?\nÉs possible obtenir la medicació per a l'estimulació ovàrica per la Seguretat Social?\nQuins són els beneficis que obtenen les donants d'òvuls?\nQuins són els riscos jurídics de donar ovòcits?


CESAG Centro de Enseñanza Superior Alberta Giménez » Las classes continuaran telemàticament fins al 18 de gener\nLas classes continuaran telemàticament fins al 18 de gener\nCOMUNICAT A TOT L’ALUMNAT DEL CESAG | COVID-19 (4 de gener de 2021)\nBon any nou a tots. Esper que us trobeu bé, així com les vostres famílies.\nUs comuniquem que, a causa de l’alt nombre de contagis a Mallorca, les classes presencials no es reprendran fins al 18 de gener. Fins a aquesta data, les classes continuaran en modalitat online mantenint l’horari lectiu. Esperem que els exàmens que comencen el dia 18 puguin realitzar-se de manera presencial.\nEls alumnes en pràctiques us haureu d’ajustar a les mesures que en cada centre de pràctiques s’implementin.\nEl CESAG romandrà obert des del día 7 en el seu horari habitual. Es podrà fer ús de la Biblioteca i Seminaris, mantenint l’aforament establert, així com de la Cafeteria (únicament a la terrassa exterior).\nPara trámites administrativos, consultad, por favor, previamente a Secretaria o Administració.\nEstem segurs que amb la responsabilitat de tots millorarà aquesta situació.


PROPOSTA DE SUPER MARIO MAKER - JOCS\nMireu aquesta proposta de ‘Super Mario Maker’ Porteu una mica de màgia al regne dels bolets\nNo sempre hi ha molt d’amor Super Mario Maker . No m’equivoqueu, és un joc fantàstic, però la majoria de la gent l’utilitza per aconseguir nivells diabòlics dissenyats per embolicar la vostra ment i coixinar-vos els polzes. Si a Mario Maker nivell fa teniu un missatge, normalment és una mica fosc, com ara aquesta exploració de la depressió . Però no tot és ombrívol al Regne dels bolets. Un noi va utilitzar el joc amb un propòsit molt més edificant.\nEl youtuber Shane ha creat un fitxer Mario Maker nivell que es va doblar com a proposta pixelada a la seva xicota Pam . Les coses es construeixen lentament (inicialment sembla qualsevol altre nivell), però finalment Mario passa per les paraules Pam Will You Marry Me? escrit en maons. No hi ha spoilers sobre la seva resposta, però no us preocupeu massa: la princesa de Shane no es troba en un altre castell. Mireu el vídeo anterior per donar palpitacions al vostre cor.\nSi voleu jugar al nivell de Shane per vosaltres mateixos, el codi de nivell és 7A61-0000-0245-8DE8. Podeu editar els d’altres persones Super Mario Maker nivells, de manera que si teniu alguna proposta que feu, podeu canviar el nom. O si ja esteu casat, només podeu utilitzar-lo per proposar al vostre cònjuge que tregui les escombraries. És polivalent!\n(Via Geekologia )\ngrups de kpop més populars de 2015\nentrevista de gia carangi sobre drogues\nel quist ovàric causa acne


FRA JOSEP DE LA CONCEPCIÓ I EL CONVENT DE LA VILA DE NULES. - Nulespèdia\nEl dia 1 del passat mes d’agost, en resposta a la petició del sotasignat i del Provincial dels carmelitans de Catalunya, la Dirección General de Patrimonio Artístico, Archivos y Museos, va prendre la decisió d’acceptar les tramitacions corresponents perquè el conjunt de l’església i plaça de l’antic convent de carmelitans de la nostra vila siguin declarats Monumento Histórico-Artístico; el dia 11 de setembre següent apareixia al Boletín Oficial del Estado la dita determinació.\nAixí, al temps que es reconeixia el valor artístic de l’església i plaça del Convent, es prenien les mesures necessàries per tal que en el futur no s’atempte contra l’esmentat conjunt, obrint també les possibilitats que l’Estat subvencione les necessàries restauracions.\nVolem ara aportar algunes notícies sobre Fra Josep de la Concepció, qui va fer els plànols i va dirigir les obres de la referida església i plaça.\nAl gener del 1673 aplegaren a la vila de Nules els carmelitans descalços per tal de fundar un convent; provisionalment s’instal·laren a l’ermita de Sant Miquel, i el dia de Santa Teresa, del mateix any, es traslladaren a una casa del raval de Vilareial.\nL’any 1675 els frares es disposaren a alçar un nou convent, car la casa on vivien se’ls havia quedat menuda. El dia 9 de juny, festa de la Santíssima Trinitat, es va posar la primera pedra; a la festa assistiren el representant del Marqués, el clergat de la parròquia i el Consell de la vila, a més a més de la gent del poble. La primera pedra fou entregada, pel jurat en cap del Consell, a Fra Josep de la Concepció, el Tracista de l’Orde a la Corona d’Aragó, i fou ell qui la va posar al seu lloc.\nFra Josep de la Concepció havia nascut a Valls, comarca de l’Alt Camp de Tarragona, l’any 1626; pels llibres de vestició d’hàbit i de professió religiosa de l’Orde sabem que abans es deia Josep Fuster. Als 25 anys va vestir l’hàbit al convent de Mataró, i a l’any següent va fer els vots al convent de Barcelona.\nLa seua formació degué ser autodidacta, per mig de l’observació i l’estudi de diferents tractats d’arquitectura, aplegant a ser un dels arquitectes més importants de la seua època.\nEncara que va viure als anys en què predominava el barroc, en les seues obres, va seguir els dictats dels cànons vitruvians, d’un genuí reinaxentisme i normes clàssiques; només va utilitzar solucions barroques en certs elements no estructurals.\nL’obra de Fra Josep de la Concepció es caracteritza per la seua facilitat de composició, monumentalitat i encertada proporció dels elements, cosa que li va donar fama de bon tracista. En les seues obres, que es conserven, ressalta la visió de totalitat, tant en l’aspecte utilitari com en el decoratiu. Utilitzava els materials adequats en cada cas, la pedra picada en els llocs on es requeria, com arcs, pilastres i motllures, en el dibuix de les quals era meticulós.\nL’any 1663 el Virrei de Catalunya li va encarregar la difícil adaptació de l’edifici que havia de destinar-se a palau Reial de la ciutat de Barcelona. A partir d’aquest moment va ser requerit per a dirigir obres d’importància.\nA Fra Josep de la Concepció es deuen els convents de frares carmelitans de Gràcia, Vic, Selva, Balaguer, Tarragona, Madrid, Tortosa i Nules; de la majoria dels quals només resta l’església. Fora de les obres que va dirigir i planificar per a la seua Orde cal remarcar: el campanar de Vilanova i la Geltrú (1670), el temple parroquial de Tàrrega (1672), la capella de la Concepció a la catedral de Tarragona (1673), l’hospital de Reus (1674), la capella de Sant Olguer a la Seu de Barcelona (1676), la capella del Santíssim de Reus i el projecte de la Catedral Nova de Vic (1679).\nD’ell es diu en el «Llibre de Comptes de la Fàbrica del retaule», d’Esparraguera: «Fra Josep de la Concepció, carmelita descalç, tingut per un dels majors officials, no sols del Principat de Catalunya, però de tota Espanya; com ho demostren ses obres tan insignes i alabades que continuament fa».\nA primeries del mes de febrer de l’any 1689, Fra Josep de la Concepció tornava de Castella, on havia anat per planificar el convent de Madrid i supervisar les obres que dirigia a les províncies castellanes; va arribar a la ciutat de València i en sentir-se malalt va voler continuar fins a Nules, on es construïa l’església del Convent que ell havia traçat; pocs dies després, l’onze de febrer, moria a la nostra vila, on va ser soterrat davant la porta de l’església del Convent.\nQuedava així lligat a Nules el nom de Fra Josep de la Concepció, a qui la història de l’art considera com «el tracista» per excel·lència. Restaven d’eixa manera, per sempre, les despulles del frare llec carmelità a les portes del temple que és el màxim exponent del classicisme carmelità, no només del País Valencià, sinó també de totes les terres que en el passat constituïren la Corona d’Aragó.\nFONTS DOCUMENTALS I BIBLIOGRÀFIQUES:\nA.P.N.: Llibre Verd del Convent.\nBiblioteca Universitària de Barcelona: Anales de los Carmelitas Descalzos de la Provincia de San Joseph en el Principado de Cataluña, Manuscrit núm.: 991.\nMADURELL, J. Ma.: El Tracista Fray José de la Concepción, Barcelona, 1955.\nMARTINELL, C.: Arquitectura i escultura barroques a Catalunya, Barcelona, 1961.\nTAMAYO, A.: Las iglesias barrocas madrileñas, Madrid, 1929.\nFELIP SEMPERE, V.: Notes sobre el Convent de la vila de Nules, Castelló, 1980.\nTítol «Fra Josep de la Concepció i el convent de la vila de Nules»\nBibliografia completa Vicent Felip Sempere (2000): «Fra Josep de la Concepció i el convent de la vila de Nules». En Recull per a una història de Nules (Barcelona, 1977-Nules 2000). Nules: Caixa Rural de Sant Josep de Nules, pp. 199-201.\nEtiquetes Història, patrimoni\nData de publicació a Nulespèdia Dimecres 19 d’octubre de 2016\nAntics llocs de culte vilavellans Isabel Gavaldá Miró, modista i narradora, filla d’una nissaga de me...


Arxius de SALUT » Pàgina 3 de 5 » Tribuna Ganxona\nEn el ple del 31 de març d’enguany es va tractar una proposta dels grups de l’oposició que defensava el manteniment del servei d’ambulància de suport bàsic amb seu a Palamós. Cal recordar que en el sistema implantat per l’exconseller Boi Ruiz, el metge del SEM sortia de la Bisbal amb... Continua llegint [...]\nDarrera entrega de vocabulari mèdic popular\nVora una vuitantena de persones varen assistir a la tercera sessió de vocabulari mèdic popular que va dur a terme el doctor Antoni Beltran a la Sala Abat Panyelles del Monestir el passat divendres 22 d'abril. La xerrada va recordar i posar en valor mots genuïns de la nostra llengua. Paraules... Continua llegint [...]\nSovint les dones desconeixen completament l'existència de la musculatura del sòl pèlvic i la seva funció. Això les porta a descuidar els aspectes relacionats amb el manteniment d'una bona salut, que a la llarga pot derivar amb problemes freqüents en la dona com: incontinències urinàries,... Continua llegint [...]\nEl Museu d’Història acull fins al 31 de maig l’exposició La vida de la sang, que permet conèixer les particularitats de la sang i la importància que té per a la vida. L’exposició també fa una mirada històrica a la donació de sang i als primers descobriments al voltant de... Continua llegint [...]\nLa Fundació Vimar, que treballa per a les persones amb discapacitat intel·lectual al Baix Empordà, clourà la setmana vinent la campanya de recollida de donatius econòmics per millorar les instal·lacions de la residència Robert Pallí de la nostra ciutat. El centre té 16 interns i amb la... Continua llegint [...]\nEl proper divendres 11 de març, a les 19:30 h, a l'Espai de Congressos i Reunions del Monestir (Sala Abat Panyelles) tindrà lloc una conferència organitzada per la Càtedra Martí Casals de Medicina i Salut en l'Àmbit Rural i el Museu d'Història-Espai del Metge i de la Salut Rural. El... Continua llegint [...]\nEl proper dissabte 5 de març a les 17h, al Museu d’Història, s’impartirà el taller familiar sobre “Biomaterials: ajudem al nostre organisme a regenerar-se”. En el passat, la idea d’un home biònic ha estat només cosa de la ficció; des de Frankenstein fins a L’Home de... Continua llegint [...]\nActivitats per la Setmana Internacional de la Dona\nEl passat dimecres va començar a celebrar-se la Setmana Internacional de la Dona. A la nostra ciutat es celebren una sèrie d'activitats relacionades amb aquest esdeveniment, l'acte central del qual serà la lectura del Manifest del Dia de la Dona, que es realitzarà davant l'Ajuntament (plaça... Continua llegint [...]\nEl dissabte vinent, dia 20 de febrer, a les 12:00, la Biblioteca Octavi Viader de Sant Feliu serà l'escenari de la presentació de dos llibres sobre la bona alimentació. La biòloga i especialista en nutrició infantil Gemma Ros i el pediatre Carlos Casabona presentaran cadascú el seu... Continua llegint [...]\nL'Associació Catalana d'Infermeria i Salut Escolar (ACISE), que ahir va celebrar una jornada a la nostra ciutat, reclama que tots els centres d'educació especial disposin d'un professional de la infermeria. A Catalunya, només entre un 1% i un 2% de les 178 escoles d'educació especial... Continua llegint [...]\nEl proper dissabte 13 de febrer a les 12h, a l’Espai de Congressos i Reunions del Monestir, es llegirà i signarà el Manifest d’Infermeria i Salut Escolar de Catalunya, promogut per l’Associació Catalana d’Infermeria i Salut Escolar (ACISE). Aquest manifest va sorgir en el marc de la... Continua llegint [...]\nDes de l'Associació Comunitària Anti-Sida (ACAS) s’informa que enguany es commemoren els 25 anys de l’entitat a Girona i 20 anys al Baix Empordà, amb seu a Sant Feliu de Guíxols i que, per aquest motiu, el proper dia 12 de Febrer es celebrarà una jornada formativa i informativa... Continua llegint [...]\nUn centenar de persones han gaudit de l’activitat familiar “Vine a jugar a la sala d’exploració” que el Museu d’Història de la ciutat ha ofert els dies 4, 7 i 8 de gener de 2016. Les famílies van poder jugar i experimentar a la “Sala d’Exploració”, ubicada a la planta 4 del... Continua llegint [...]\nAmb motiu de les eleccions generals del proper 20 de desembre, la Creu Roja ofereix informació del seu servei d’acompanyament als col·legis electorals per a persones amb problemes de mobilitat. Les persones interessades es poden informar d’aquest servei trucant al telèfon 902 22 22 92 del... Continua llegint [...]


Tècniques per controlar els nervis durant els exàmens. - Living a Job\nPàgina inicial/Adolescents, Estudis/Tècniques per controlar els nervis durant els exàmens.\nEls nervis en els exàmens són normals. Un examen és una situació d’avaluació i en molts casos ens els hem estat preparant durant molt temps. Com més ens juguem amb la nota de l’examen, més és l’estrès i la tensió, podent convertir-se en ansietat.\nL’estrès és l’energia que ens posa en marxa i que amb mesura és sana i ens activa. L’ansietat per definició és necessària a la nostra vida. Ens manté en alerta, és eficaç i va associada a la por per un perill real. Ens fa reaccionar per preservar-nos la vida.\nHi ha una altra ansietat que no és sana. Va lligada a una por, a una amenaça no real. És una interpretació personal de la situació i de les conseqüències negatives que podrien passar: amplificant l’estrès i afectant la nostra conducta.\nSi en un examen estem massa alterats i no aprenem a gestionar la situació pot ser contraproduent i afectar-nos amb confusions, lapsus, no llegir acuradament les preguntes, quedar-nos en blanc, etc.\nQuè podem fer per evitar aquestes situacions?\nPreparar i planificar bé els exàmens: ens evita la por al fracàs, gestionant un bon calendari i uns horaris realistes ens dóna confiança i seguretat en la nostra labor.\nEl dia abans de l’examen: no fer sobreesforços estudiant ni dormir menys de 8 hores, realitzar alguna activitat social o exercici físic moderant ens ajuda a relaxar-nos.\nEl dia de l’examen: Arribar amb temps suficient per anar tranquils. Evitar parlar amb altres de preguntes just abans d’entrar que puguin fer dubtar. Pensar en positiu i veure’l com el resultat d’un esforç i l’alliberació en fer-lo.\nDurant l’examen: Llegir amb calma les preguntes. Prendre’s el temps per estructurar la resposta (fer un esquema, un esborrany, etc.). Si ens quedem en blanc en una pregunta no aturar-se i si ens queda temps la reprendrem. Usar tècniques de relaxació i de respiració per distanciar-te dels pensaments negatius. Estar atent al “diàleg intern” i fixar-me en què m’estic dient en aquests moments.\nSabem que, com més eines i elements disposem per aplicar, més opcions tindrem per gestionar millor la situació. Tria les que més interessants et semblin i observa els resultats.


Òpera – Andrea Chenier – Associació LiceXballet\nÒpera - Andrea Chenier\nANDREA CHENIER – Ópera en 4 actes. Es un drama d’ambient històric.\n– Música: Umberto Giordano\n– llibret: Luigi Illiga\n– Lloc d’acció: París a finals del segle XVIII.\n– Lloc d’estrena: Teatre de la Scala de Milà el 28 març de 1896 – al Liceu el 12 novembre 1898\nL’òpera “Andrea Chénier”, llibret de Luigi Illica i música d’Umberto Giordano, fou estrenada el 1896. Estructurada en quatre actes està basada lliurement en la vida del poeta francès André Chenier, executat durant la Revolució Francesa. Han esdevingut molt populars les àries dels tres protagonistes: “Un dì all’azzurro spazio” (conegut també con ‘Improvviso’) del tenor a l’acte primer i, a l’acte tercer, “Nemico della patria” per al baríton i “La mamma morta” de la soprano.\nL’acció de l’acte primer té lloc a un elegantíssim saló aristòcrata de la Comtessa de Coigny (la després famosa “Mamma morta”) on la dama celebra una festa, en el decurs de la qual hi ha un moment destinat al ballet: és una pastoral cantada pel cor, de durada breu però que permet un consistent apunt coreogràfic; també hi ha una petita gavota com a cloenda de l’acte. Malauradament és l’únic moment de tota l’òpera adreçat a la dansa. Evidentment no n’encaixarien més en la resta dels actes per la pròpia acció argumental.\nEn la reposició liceista de la temporada 1977-78 la coreografia ja venia signada per Asunción Aguadé atès que el Mestre Magriñà s’havia jubilat l’any anterior. Consignar, tanmateix, que l’any següent, 1979, aquesta òpera fou representada al Teatre Principal de València (en les temporades organitzades per l’extinta AVAO-Asociación Valenciana de Amigos de la Ópera): també aquí Asunción Aguadé coreografià aquest fragment. Esmentar tres gran suports de LiceXballet ‘embarcats en aquestes aventures’: Joan Baptista Rocher (al Liceu), Josep Ruiz (al Liceu i València) i l’enyorat Mestre Gerardo Pérez Busquier (a València). I la temporada 1979-80 tornava l’òpera al Liceu, edició gloriosa amb Montserrat Caballé, Josep Carreras i Joan Pons, sempre amb la coreografia d’Aguadé . – Jordi Pujal –\nfotos - Andrea Chénier\n– Programa de ma del Liceu – 22/24/27/29 novembre 1985 – ANDREA CHENIER – Coreografia: Asunción Aguadé\n_ Programa del Liceu – 1 gener 1980 – ANDREA CHENIER – Coreografia: Asunción Aguadé – Solistes: M. Guerrero, M. Núñez\n_ Programa del Liceu – 25 , 27 desembre 1979 – ANDREA CHENIER – Coreografia: Asunción Aguadé – Solistes: M. Guerrero, M. Núñez\nCritica – 27 desembre 1979 – La Vanguardia – Liceu – ANDREA CHANIER –\n_ Programa del IX festival òpera i ballet de València – abril, maig i juny 1979 – ANDREA CHENIER – Elenc artístic del cicle d’òpera – Ballets: Opera de Kiev, Opera de Bucarest, Asunción Aguadé\nCartell – Liceu – 11 febrer 1978 – ANDREA CHENIER – Coreògraf: Asunción Aguadé – Solistes: Marta Guerrero, Mercè Núñez, Jaime Soteras\nCritica – 14 febrer 1978 – La Vanguardia – Liceu – ANDREA CHENIER\n– Programa del Liceu – 28 desembre 1972 – ANDREA CHENIER – Coreògraf i mestre de ball: Juan Magriñá – Ballarines solistes: Elena Bonet, Carmen Cavaller – Cos de ball\nCritica – 29 desembre 1972 – La Vanguardia – Liceu – ANDREA CHENIER – … va ser oportuna la participació del ballet al primer acte … – X. Montssalvatge –\n– Programa del Liceu – 9 desembre 1967 – ANDREA CHENIER – Coreògraf i mestre de ball: Juan Magriñá – Primers ballarins: Asunción Aguadé, Elizabeth Bonet, Cristina guinjoan, Alfonso Rovira – Ballarí de caràcter: Fernando Lizundia – Solistes: Angeles Aguadé, Guillermina Coll – Cos de ball\n– Programa del Liceu – 12 novembre 1963 – ANDREA CHENIER – Coreògraf i mestre de ball: Juan Magriñá – Cos de ball\nCritica – 13 novembre 1963 – La Vanguardia – Teatre del Liceu – ANDREA CHENIER – … La presentació escènica va ser cuidada per Domenico Messina i es va aconseguir bona mobilitat del cor preparat pel mestre Bottino. Va fer un bon paper el ballet a la cura de Joan Magriñà ….. – X. Montsalvatge –\n– Programa del Liceu – 21 novembre 1953 –ANDREA CHENIER – Coreògraf i mestre de ball: Juan Magriñá – Cos de ball\nCritica – 22 novembre 1953 – La Vanguardia – Liceu – ANDREA CHENIER –\n– Programa del Liceu – 2 gener 1934 – ANDREA CHENIER – Mestra directora: Paula Pamias – Cos de ball\n– Programa del Liceu – 2 gener 1931 – ANDREA CHENIER –\nCritica – 18 gener 1931 – La Vanguardia – Liceu – ANDREA CHENIER –\n– Programa del Liceu – 30 novembre 1925 – ANDREA CHENIER – Cos de ball\n– Programa del Liceu – Temporada 1923-24 – ANDREA CHENIER – Primers ballarins: Teresita Boronat, Lubow Egorowa, Eugenie Allan – Prime ballarí i director de ball rus: T. Wassilieff – mestra directora de la acadèmia que sosté aquesta empresa: Pauleta Pamias\n– Programa del Liceu – Temporada 1917-18 – ANDREA CHENIER – Mestra de ball: Pauleta Pamias – Primers ballarins: Elisa Canzi, Cia Fornaroli – 36 Ballarines de fila – Balls russos del Barón Serge Diaghilew\n– Programa del Liceu – Temporada d’hivern – companyia de òpera italiana – ANDREA CHENIER – coreògraf: Gabriele Bresciani – Primera ballarina: Anita Stochetti – Maestrina: Pauleta Pamies – 32 Ballarines\n« Òpera - Adriana Lecouvreur\nÒpera - Armide »


Any nou xinès | Alquímia Interna: Foment i promoció del Qigong i del Taijiquan\n2015, any de la Cabra de Fusta Yin\netiquetes : Any nou xinèscabra de fustacabra de fusta yin\nA la Xina el calendari es regeix per la Lluna, és per això que l'any no comença el dia 1 de gener sinó a finals de gener oa principis de febrer. És el calendari més vell conegut i els seus orígens es remunten a l'any 2637 abans de Crist, quan el seu Emperador Huang Tu introduir el primer cicle d'aquest zodíac l'any 61 del seu regnat. Cada cicle presa 60 anys a complir i està format de cinc cicles de 12 anys cadascun. El cicle 78 va començar el febrer de 1984 i acabarà al 2044. Aquest any Xina celebrarà el seu any 4713, i començarà el dia 19 de febrer per acabar el 7 de febrer de 2016.\nEn l'horòscop xinès, a aquest any li toca el seu vuitena posició, la Cabra, més concretament la Cabra de Fusta Yin. Que l'element de l'any sigui Fusta Yin, correspon a una etapa en què els brots de la primavera acaben de sorgir de la terra. Aquesta qualitat s'ha d'expressar en els que neixin aquest any i anirà manifestant-se de manera diferent en cada un dels dotze signes zodiacals.\nEn l'Any de la Cabra es compleix la trilogia xinesa: Un projecte comença a dissenyar-se en l'Any de la Serp, arriba galop en l'Any del Cavall i arriba al cim en l'Any de la Cabra. Encara que la naturalesa ordena que cada cim no és gratuïta sinó el somni etern d'una conquesta. És un any per resoldre, concloure i tancar els temes pendents. És temps de persistència, control, esforç, resistència i paciència, molta paciència per vèncer el pendent. Però a més, és un any que demana optimisme, creativitat i innovació, doncs hi ha mil formes de pujar la muntanya. L'experimentació és la millor sortida.\n¡¡Feliç any nou a tots!!!


La botiga en línia de Vinson a Dressinn\nVeure-ho tot ( Vinson )\n$ 39.75 $22.49\nVinson a dressinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de botiga-moda. I el millor de tot és que et portem el material de botiga-moda que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Vinson s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a dressinn. Com a distribuïdor autoritzat de Vinson tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Vinson de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a dressinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de dressinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


POLÍTICA - 16/03/2019 19:40 / Redacció\nURGENT: Aquesta és la xifra de manifestants que rebenta totes les previsions\nAvui, l'Estado español i la seva justícia falsa s'han hagut d'empassat una multitudinària manifestació als carrers del seu reino. Tot i que des de primera hora del matí els piolins han estat aturant els autobusos i s'han produit alguns incidents abans de l'inici de la concentració, el cert és que l'independentisme ha donat una autèntica lliçó de democràcia i llibertat a l'Estado español.\nImatge aèria de la multitudinària manifestació d'avui al centre de Madrid.\nEl setge que ha estat visquent Catalunya des del referèndum de l'1-O i la posterior aplicació de l'article 155, ha tingut avui una contestació massiva als carrers de la capital de l'Estado español. Concretament i segons els organitzadors, 120.000 manifestants han secundat la crida a la mobilització tornant a demostrar la grandesa d'un moviment que està disposat a aconseguir l'objectiu final de la independència de Catalunya.\nA més, una altra de les característiques importants de la mobilització d'avui ha estat el seu pacifisme que contrasta profundament amb les provocacions de l'espanyolada que hem pogut (VEURE AQUÍ) o el darrer espectacle de Cake Minuesa que hem pogut (VEURE AQUÍ). El colofó a una tarda per no oblidar l'ha posat el President Torra que com hem pogut (VEURE AQUÍ) ha citat al poeta Joan Maragall en un discurs espectacular.\nParaules clau: XIFRA MANIFESTANTS REBENTA TOTES PREVISIONS MADRID


Santa Maria de Cadaqués - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPl. de l'Església - c. Guillem Bruguera, 20. Cadaqués (Alt Empordà)\n42° 17′ 17″ N, 3° 16′ 33″ E / 42.288163°N,3.275757°E / 42.288163; 3.275757Coord.: 42° 17′ 17″ N, 3° 16′ 33″ E / 42.288163°N,3.275757°E / 42.288163; 3.275757\nbisbat de Girona (parròquia de Santa Maria de Cadaqués)\nSanta Maria de Cadaqués és una església catòlica romana que es troba a Cadaqués (Alt Empordà). És l'església parroquial de la localitat. Està dedicada a Santa Maria i està situada al punt més alt de la vila constituint un dels elements més emblemàtics del seu paisatge Figura inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Pertany al Bisbat de Girona.\nAltar Major de Santa Maria dels escultors Pau Costa i Joan Torras\nEdifici d'una sola nau amb capçalera poligonal i capelles laterals. A l'interior, està distribuïda en cinc crugies coronades per quatre arcs torals apuntats. Els espais pròxims al presbiteri presenten volta de creueria, amb les claus decorades amb relleus, mentre que a les dues crugies frontals la volta va ser renovada. L'arc triomfal és apuntat.\nLes capelles laterals, cinc a cada banda, també presenten arc apuntat i volta de creueria.\nA l'exterior, les façanes, estan arrebossades i emblanquinades. A la base del campanar hi ha un rellotge de sol amb la següent llegenda: "Jo sense sol, tu sense fe, no som res". Presenta una base quadrada amb un cos octogonal al damunt per dos cossos sobreposats a una mena de templet amb volutes cupular. Les obertures estan reformades en època moderna.\nA un dels costats sobresurt la Capella Fonda (o de la Pietat), que és un afegit posterior (segle XVIII-XIX) i està coberta per una cúpula.\nDestaca sobretot l'important retaule de Santa Maria de Cadaqués (segle XVIII), considerat un dels més notables retaules barrocs de Catalunya. És obra dels escultors Pau Costa i Joan Torras Està presidit per la imatge de la Mare de Déu de l'Esperança i coronat per la de Sant Tomàs, copatró de la vila. Al costat de l'escut de Cadaqués que es veu a la base porta inscrites les dates "Fet 1729 " i "Daurat 1788".\nTambé és molt important l'orgue, considerat un dels més antics de Catalunya. Està situat a sota del campanar. A partir de 1683 es van començar a recaptar fons per a poder-lo construir. El 1689 es va encomanar la seva realització a l'orguener valencià Josep Boscà posant-li com a model l'orgue del convent de Sant Domènec de Girona. La construcció va durar poc més d'un any. L'orgue es va estrenar el 1690. Un dels principals col·laboradors de Boscà va ser el mestre torner de Girona Antoni Camplloch. Entre 1706 i 1709 es van haver de reparar els desperfectes causats pel setge de 1705. A finals del segle xviii s'hi va afegir la trompeteria exterior. Va ser restaurat entre 1982 i 2004 per Gerhard Grenzing.\nDestaquen així mateix els diversos retaules barrocs de les capelles laterals, la trona de pedra, els dos bancs de fusta dels Cònsols de la Vila, i una petita pica d'aigua beneita amb la data inscrita de 1705.\nA l'interior de l'església també s'hi troba una làpida amb una inscripció que recorda l'epidèmia de "còlera morbo" que es va declarar a Cadaqués l'any 1837 i que va causar 140 morts.\nL'orgue de Santa Maria Cadaqués,considerat un dels més antics de Catalunya\nTrobem notícies sobre l'església de Santa Maria de Cadaqués des del segle xiii, i especialment a les "Rationes Decimarum" dels anys 1279 i 1280 i als nomenclàtors diocesans del s. XIV. El temple actual fou bastit en lloc de l'antic que havia estat cremat per incursions de pirates ja el 1444 i el 1548. Es començà al s. XVI però no fou consagrat fins a l'any 1642 amb molta solemnitat, en plena ocupació francesa (Guerra dels Segadors); l'artilleria de Lluís XIII contribuí a l'esplendor de l'acte. La nau més propera a l'entrada és del segle xvii i la Capella Fonda, al mur esquerre, és del segle XVIII-XIX.\nL'església és construïda amb "les penes de peix" i pescant les nits i els dies festius. Les obres havien tingut una llarga interrupció i l'any 1634 es pactà amb Pere Feliu, mestre de cases de Vilanant, la continuació de la part frontal, l'arranjament del presbiteri i l'enllosat de tota l'església a fi de poder-la acabar.\nEl 1681 el Consell de la Vila acordà dedicar una part de la pesca de cada cala per tal d'emblanquinar i fer més alt el campanar perquè pogués servir de senya. El 1670 s'hi posà el rellotge.\nL'any 1676 els mestres de cases de Perpinyà Joan Marial i Aniol Costa feien un peritatge per construir l'absis de la catedral d'Elna, i Navata, a l'Empordà. Sens dubte aquesta actuació té a veure amb la data 1662 gravada a la part frontal del temple cadaquesenc i pot explicar el canvi d'estructura de la volta de la nau als trams pròxims a l'entrada.\nFinalitzada l'obra del campanar es va emprendre la realització de l'orgue, dut a terme entre els anys 1689-90.\nCompletà l'ornamentació de l'església el retaule major de fusta daurada. Era previst de construir-lo ja des del 1705- contracte de la fusta-, però a causa de la Guerra de Successió no es va firmar el contracte amb els escultors fins al 1723 (Pau Costa i Joan Torras), al retaule hi consta que fou fet el 1729 i daurat el 1788.\n↑ Micropoint, Tuatara Aplicacions TIC -. «Església de Santa Maria de Cadaqués - Catalonia Sacra» (en catalan). [Consulta: 23 setembre 2017].\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 «Santa Maria de Cadaqués». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].\n↑ «Bartomeu Triay, Josep Boscà i els orgues a Girona. L'orgue de Cadaqués.» (en cat). Annals de l'Iinstitut d'Estudis Gironins, 2007. [Consulta: 24 setembre 2017].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Santa Maria de Cadaqués\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Santa_Maria_de_Cadaqués&oldid=26372185»


aprenem a conviure | Un bloc a XTECBlocs\n"Treballant ningú s’ha fet ric"\nSoc lector habitual del diari El País i tinc el costum de fullejar la revista dominical i deixar-la per anar llegint alguns articles i col·laboradors habituals, aquest matí quan esmorzava tenia sobre la taula el dominical del dia 1 de febrer, l’he obert i m’he trobat amb un escrit de Juan José Millás que feia relació a Bernard Madoff suposat estafador de 50.000 milions de dòlars a molta gent i institucions, l’escrit feia esment a la fotografia d’aquest personatge sortint del jutjat on se’l veia tranquil, fins es podria dir satisfet i orgullós. I m’ha fet pensar en la valoració que fem de les persones i el seu estadi moral i de competència.\nTenim tendència a catalogar o etiquetar les persones, els nostres alumnes no en són una excepció, i sovint fem valoracions de situacions i de futur per a ells en funció de l’entorn: “què en podem esperar!”; però si mirem el nostre entorn veiem que la categoria moral de les persones i el seu nivell de competència social o professional no va necessàriament relacionat amb la seva extracció social, el seu entorn, el seu nivell econòmic o el seu poder adquisitiu.\nHe titulat aquesta aportació dient “Treballant ningú s’ha fet ric” perquè és una dita que suposo coneixereu, i que de sempre, en català i en castellà l’he sentida en el meu entorn, i si observem són moltes les vegades que davant d’aquestes situacions d’enriquiment arrufem el nas, perquè no ens quadren els números.\nI aquesta notícia m’hi ha fet pensar, com totes les dites que fan referència a la saviesa popular no té una base científica i no sempre és encertada, però de forma general diríem que va per bon camí. La condició moral de les persones i el seu nivell de competència (en tots els àmbits) no tenen una relació directa. La persona “educada”, “instruïda” no és condició indispensable ni garantia d’un bon nivell moral.\nHi ha aquella altra dita que diu: “pobres, però honrats”, algú amb mala intenció hi afegeix sovint: “perquè no han tingut ocasió” i està clar la condició moral positiva és mantenir l’honradesa malgrat l’ocasió.\nLa notícia n’és un bon exemple, les competències de coneixement i professionals d’aquesta persona s’han demostrat extraordinàries, i la seva competència en les relacions socials també; durant una colla d’anys ha mantingut una estafa continuada a moltes persones i institucions amb nivells competencials alts; l’han cregut i “s’han deixat estafar” fins al punt que ha estat un dels detonants d’aquesta crisi que estem patint.\nPerò quina és la condició moral d’aquest individu? No ha tingut cap consideració per les persones que l’envoltaven ni pel conjunt de la societat, ell només buscava el seu enriquiment personal sense considerar el mal que podia fer; fins sembla que el fet que s’hagi descobert la seva estafa el satisfaci perquè demostra la seva capacitat.\nSegur que cada un de nosaltres podríem trobar més d’un d’aquests exemples on es pot veure que el nivell competencial no és garantia d’una actitud moral positiva davant els altres i davant d’un mateix, i està clar que una persona de les que qualificaríem de “baixa condició moral” si té un nivell competencial a nivell professional i social alts, és més perillosa , perquè té mes capacitat per fer mal, ens costa més de descobrir les seves intencions.\nI aquests valors no els podem atribuir a un fet innat, les competències socials i els valors els podem adquirir, i mai és tard per intentar i aconseguir aquesta millora personal. Aquesta qüestió, entenc que és molt important de manera especial en la comunitat educativa i ens afecta a cada un dels membres que en formem part; aquesta competència i millora en el nostre nivell moral ens pot capacitar per portar a terme la nostra feina amb més garanties d’èxit; i encara m’atreviria a dir que si en la nostra feina podem contribuir a aquest enriquiment moral de les persones que ens envolten, amb els nostres alumnes, amb l’acció directa i amb la nostra manera de fer, haurem fet la millor feina possible, haurem contribuït de la millor manera al seu èxit personal.\nThis entry was posted in General on 15 maig 2009 by alfred pérez de tudela molina.\nSi tingués un plat a taula…\nL’altre dia una companya em va fer esment d’una notícia que sortia al diari Avui (dimecres 18 de març), es tractava d’una entrevista a una noia “Núria” que ha escrit la seva biografia en un llibre titulat “Nacida inocente” i em plantejava si considerava el seu interès per tractar-ho en sessions de tutoria o mediació; la meva resposta va ser que considerava un tema d’interès, però que em semblava que seria convenient tractar-ho de manera col·lectiva per veure l’oportunitat i la manera d’enfocar-ho. Us convido a llegir aquesta entrevista i que opineu sobre el seu contingut, els valors, els fracassos, els patiments, la violència que es pot entreveure o en la seva manifestació més punyent.\nCom tast del contingut de l’entrevista us diré que es tracta d’una noia de 27 anys que es queda òrfena de pares per violència domèstica quan tenia just un any.\nEns diu que una cosa és aspecte extern, la bona cara i l’altra és els seus sentiments; el fet d’haver-se criat entre maltractaments l’ha convertit en una persona amb por a expressar-se i s’ha sentit destrossada i enfonsada. Por a les represàlies i al que diran.\nEns parla de la seva activitat al sector del porno i que si ho fa és perquè no ha tingut una altra opció, i s’ha sentit discriminada i tractada de porca i puta quan ella ens diu que ho fa a nivell professional perquè no l’hi han deixat una altra sortida. També ens diu que que va començar a treballar als 16 anys i va haver d’abandonar els estudis per sobreviure.\nSi com dius ho fas a contracor, perquè no ho deixes? Tens qualitat i podries tenir feina al mon de l’espectacle; m’agrada interpretar, ens diu, i si pogués sortir del porno i dedicar-me al cine professional ho faria ara mateix, si aconseguís una altra feina que em permetés viure dignament no continuaria ni un minut més.\nQuants interrogants ens obre l’entrevista amb aquesta persona!\nCom afecten als nostres nois i noies les experiències viscudes en la infantesa?. Com els marca l’actitud i les accions dels grans? Aquest és un cas extrem, però no deu ser l’únic i amb les seves variables quants casos ens trobem que han de patir la violència entre els grans, la falta més elemental de respecte pels seus drets, la violència respecte d’ells mateixos, l’abandó dins i fora de la família, i l’abandó institucional en tots els seus graons per la manca d’atenció o percepció de les dificultats que els toca viure a aquests infants i que han de percudir inevitablement en la configuració del seu caràcter, del seu desenvolupament com persones i de la seva capacitat per conduir una vida feliç, a la que tenen dret sense excepció.\nQuè i podem fer? Ens podem inhibir? Com podem actuar des de l’àmbit educatiu per alleugerir aquests sofriments i donar un punt d’esperança? Com ensenyants tenim dret a dir que la nostra feina es limita a la transmissió de coneixements?\nThis entry was posted in General on 31 març 2009 by alfred pérez de tudela molina.\nUna noia ha mort\nAquests dies ens estan bombardejant amb la informació sobre la mort d’una nena de 14 anys, suposadament a mans d’uns companys seus d’escola.\nPer aquesta notícia hi podem passar indiferents, passen tantes coses cada dia! Aquesta no és la única! … Podem trobar que amb tot el greu que és el fet, els mitjans l’estan magnificant.\nPodem intentar tancar els ulls i cap cot no mirar ni escoltar, perquè som sensibles i ens fereix, però passa cada dia i no hi podem fer més. Quina canalla deu ser, quin ambient hi deu haver en el seu entorn i a l’escola…\nPodem valorar que és un fet accidental i desgraciat, que no es dona cada dia. I en qualsevol cas… quins valors han transmès els pares a aquests nois?\nJo, en la meva funció d’ensenyant a qui la societat demana (amb totes les limitacions que tenim) que incidim en l’educació d’aquests nois i noies contribuint a la seva superació en valors morals i habilitats socials, em faig uns altres requeriments: independentment de l’ambient extern que pot influir molt negativament, però que no podem avaluar, perquè el desconeixem, em pregunto: en l’entorn escolar estem garantint els seus drets com menors, vetllem de manera suficient perquè no pateixin la vulneració d’aquests drets per part de ningú? Els estem educant per una convivència pacífica i respectuosa dels uns amb els altres?\nNo em vull culpabilitzar ni vull que ningú se senti culpable, però independentment dels diferents criteris sobre la nostra funció com docents crec que hauríem de tenir clar la demanda que ens fa la societat, i en qualsevol cas: entenent que l’infant no és el culpable ni el podem culpabilitzar per l’entorn que li ha tocat de viure sinó que n’és la víctima, jo em sento moralment obligat a contribuir a l’educació d’aquests nois i noies que passen per les nostres mans, i satisfet si amb la meva aportació els puc ajudar a la millora de les seves habilitats socials i a ser unes persones moralment íntegres. Crec que tot el que puguem fer en aquest camp és positiu, contribuirà a la seva felicitat, a la nostra, i a sortir-se’n millor a la vida.\nVoldria afegir un comentari: és lamentable la morbosa divulgació dels fets i poc respectuosa amb tots els afectats i el seu entorn social; costa molt poc posar etiquetes, sovint ho fem de manera inconscient, “sense voler fer cap mal” però com en aquest cas aquestes etiquetes poden estigmatitzar i dificultar la normalització i la resolució del conflicte, a més de furgar en la sed de venjança més que en la conveniència d’actuar amb justícia reparadora.\nThis entry was posted in General on 3 novembre 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nEls drets dels infants (2)\nEn aquesta segona aportació voldria fer esment d’un aspecte que la llei del menor contempla i explicita repetidament: “l’interès superior del menor”. A la lletra menuda, no de la llei sinó dels que l’hem d’aplicar o respectar, massa sovint i afegim: (amb permís dels grans). I el que vol transmetre la llei és que en qualsevol cas hem de considerar l’interès superior del menor. I això en tots els àmbits de la seva vida .\nSovint interpretem i posem davant dels seus drets la nostra visió, la nostra “autoritat”, els nostres interessos. Ells s’han d’adequar a les circumstàncies. Quan hi ha alguna disfunció entre persones grans i infants tendim a esgrimir el principi d’autoritat sense considerar la influència de les nostres accions en les reaccions dels adolescents, als que per lògica i definició de l’edat els costa més modular les seves respostes. I sovint l’apliquem o prenem part sense considerar tots els elements de judici ni els sentiments contradictoris i negatius que es poden generar en els menors. I tenir-los poc en compte.\nAls joves els intentem transmetre habilitats socials i valors morals, aspecte que seria desitjable que es pogués fer en l’àmbit de la família, però d’entrada crec que hauríem de convenir que ells no en tenen cap culpa de les circumstàncies que els toca viure i patir. No els podem fer pagar a ells les incapacitats o les circumstàncies adverses dels grans. A nosaltres els ensenyants la societat, i l’administració ens demanen que participem en aquesta educació en valors i habilitats socials, i considero que forma part del nostre compromís com ensenyants i que ens n’hauríem de sentir orgullosos de poder contribuir de manera positiva a l’educació dels nois i noies, encara que només fos per l’egoisme que: si aconseguim que moral i socialment assoleixin una maduresa, la societat en la que convivim serà una mica millor.\nLa vida dels infants i joves en aquesta societat, de la que tots en formem part, és cada dia més complexa i adversa per aconseguir el bon fi d’una vida en harmonia i feliç. Cada dia és fa més difícil que puguin viure la seva infantesa o adolescència. Els grans tenim la responsabilitat de contribuir-hi, i una bona manera és oferint-los totes les oportunitats possibles per reprendre, per refer, per rectificar, per millorar malgrat els errors.\nThis entry was posted in General on 19 octubre 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nEls drets dels nois i noies\nPer fer la represa del bloc després de l’estiu i en l’inici d’un nou curs escolar voldria fer una reflexió sobre els drets dels infants en l’aspecte més ampli de l’edat que compren la declaració universal. No pretenc fer una anàlisi des de el punt de vista legislatiu ni de l’articulat de la declaració. Només voldria fer esment d’un aspecte concret. Tinc la impressió que en la manera d’actuar per part de l’administració i molts professionals que intervenim en l’educació, la formació i la protecció dels infants s’actua per part dels "grans"com si es tractés d’un objecte, d’un expedient insensible a les actuacions i decisions que es prenen en el seu nom (en benefici d’ells), això sí sense tenir en compte el seu parer, els seus sentiments, les seves sensibilitats. Ells han de fer el que decideixen els grans que són els que saben què els convé.\nQuan parlem de normes els les donem fetes, sense tenir en compte el seu parer, les seves opinions, sense donar-los la possibilitat de participar en la seva organització. Quan es tracta d’organitzar el seu horari extraescolar sovint també els el donem fet, quan hi ha problemes en l’àmbit familiar ells resten al marge i només els queda que patir-ne les conseqüències. Com si en la presa de decisió sobre l’organització familiar o sobre els acords que es prenen en una separació ells no hi tinguessin res a dir.\nCrec que mentre no ens mirem els infants com un subjecte actiu en la presa de decisions sobre tot el que els afecta de forma directa o indirecta no aprendrem a tractar i respectar els drets dels nostres infants. Darrera de cada infant hi ha una història que hauríem d’acostumar-nos respectar sense etiquetar. Aquest aspecte d’etiquetar a les persones prejutjant és una qüestió que la tenim molt arrelada, i dificulta molt la tasca que podem portar a terme per contribuir al seu creixement en els aspectes educatius i de la seva formació. Ens cal recordar cada dia que cada un dels nois i noies de les nostres classes tenen una identitat, una manera de ser i de fer de la que sovint,especialment quan distorsionen el que entenem per "normalitat", no en són responsables sinó víctimes.\nThis entry was posted in General on 9 octubre 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nLa vida dels nostres nois i noies\nQuan nosaltres érem nens i nenes, i mes tard nois i noies alguns teníem la sort d’anar a escola, altres no, però hi havia moments del dia que ens trobàvem plegats per jugar, era una estona per nosaltres, per avorrir-nos si calia, però que despertava la nostra imaginació per trobar la manera de passar-ho bé tots plegats. Hi havia moments de discussió, alguna baralla, molts moments de joc on tothom volia guanyar, però al final això no era massa important, acabàvem rient tots plegats.\nÉs cert que sempre es donava algun cas que ens rèiem d’un o altre, algunes vegades dient-li que era poruc, potser es donava algun cas d’assetjament o mal tracte que en diríem ara, però sovint les coses s’aclarien entre tots plegats i la relació surava. Uns dies uns, uns dies els altres sortien en defensa del més perjudicat. No érem més bons, segurament mes salvatges que ara, però convivíem, teníem els nostres espai de relació fora dels espais reglats i apreníem a relacionar-nos i resoldre les nostres diferències. Crec que la nostra relació era més activa, plural i diversa. Això sí, la majoria no teníem que patir activitats extraescolars, bàsicament perquè no se’n feien i a més a casa no ens les podien pagar; alguns tenien la sort o la desgracia d’anar a repàs.\nI aquí volia anar!\nAmb tota la bona fe i una mica massa per la nostra conveniència o “exigències del treball” els nostres nois i noies d’avui des de ben petits tenen la vida organitzada de manera que no els queda temps per jugar amb els companys i companyes del seu entorn, fora de casa. La feina dels pares, la seguretat dels nens, la voluntat de completar el seu aprenentatge, etc. fa que aquests nens i nenes no tinguin espais de convivència naturals i no disposin de temps per avorrir-se col·lectivament, obligant-se a imaginar-se la manera de distreure’s, de passar-s’ho bé en grup amb jocs construïts per ells mateixos.\nAquests espais de temps i de relació crec que són necessaris, més que necessaris imprescindibles per desenvolupar la capacitat de relacionar-se i adquirir habilitats socials, però estem tan atrafegats! Tenim tantes pors! Els volem tan preparats! Que sovint els tenim segrestats.\nCrec que seria bo recuperar aquells espais de carrer que permetien aquesta activitat constructiva i de desenvolupament amb el joc lliure dels nostres nois i noies. Altrament els que avui es diria despectivament nois de carrer com érem nosaltres crec que no hem sortit tan malament.\nEn això també hi tenen alguna cosa a dir les institucions públiques i els urbanistes, perquè caldria canviar les tornes del disseny i fer un urbanisme més amable i acollidor pels nostres infants, tenim massa ciment i pocs espais on els nostres infants puguin desenvolupar la seva imaginació. En alguns moments fins és interessant córrer algun risc, que també ensenya. Nosaltres els corríem i més d’una vegada tornàvem a casa amb algun estrip o un nyanyo al cap, però no passava d’aquí. Ho provem!\nThis entry was posted in General on 17 juliol 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nEl treball portat a terme pel servei de mediació al nostre centre aquest any m’ha donat a pensar. Hem atès una vintena de casos amb complexitat diversa i, si bé és cert que amb les diferents programes d’actuació que estem portat a terme al centre els dos últims anys la conflictivitat a baixat de nivell, m’ha obert un interrogant que la meva intuïció em feia ensumar, a final d’any s’han destapat alguns casos que ens han fet adonar que es donen situacions amagades o larvades que provoquen un patiment continuat en algunes persones i: això especialment greu quan afecta a nois i noies que en molts casos no és la primera vegada que s’hi troben; quan furgues veus que a primària ja havien patit algun episodi d’assetjament o de violència.\nTot plegat m’ha fet pensar que cal treballar per desenvolupar estratègies que ens permetin detectar les situacions d’assetjament, cal una activitat tutorial centrada en el respecte entre les persones i la complicitat del conjunt del professorat i de manera especial de tot l’equip de persones que configuren l’equip de mediadors. No ens podem permetre que hi hagi persones que pateixin les bromes, els insults, el menyspreu, l’assetjament o la violència per part d’altres persones i en especial els nostres alumnes.\nCrec que una part fonamental de l’educació que pretenem porta a terme amb els nois i noies dels nostres centres educatius passa per progressar en la cultura de la pau i la mediació. afegeixo alguna fotografia o dibuix il·lustratius que he trobat sobre el tema.\ntambé us volia afegir un parell de vídeos per visionar.\nThis entry was posted in General on 8 juliol 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nPremisses per a la mediació.\nUna premissa bàsica per a portar a terme una mediació és la participació voluntària i la voluntat d’entendre la posició de l’altre part, i d’arribar a acords beneficiosos per ambdues parts on ningú pretengui sortir guanyador per sobre de l’altre, o la humiliació d’aquest.\nLa veritat és que donant per bona i imprescindible aquesta premissa no em veuria en cor d’acceptar una mediació per arribar acords entre polítics, o entre polítics i ciutadania (salvant excepcions), perquè: posem per exemple la qüestió de la sequera que tenim sobre la taula.\nNomés hi se endevinar posicionaments per defensar els propis interessos materials, de poder, de propietat(¿?), d’estratègia política, de falsa moral, territorials, etc.\nPerò, no he sabut veure que es plantegi el problema en la seva dimensió, considerant les necessitats reals, amb perspectiva de futur, incorporant tots els agents implicats, etc.\nEstem tots disposats a dialogar sobre el problema? Procurem posar-nos d’acord sobre l’abast del problema? Avaluem la situació de cada una de les parts afectades? Fem entre tots propostes de solució al problema i les avaluem conjuntament per veure les possible, les més interessants i les complementàries? Intentem entendre les raons del posicionament dels altres? Estem disposats a cedir en les nostres posicions en benefici d’acords vàlids per a tots i que ajudin a resoldre el problema que ens distancia en les nostres percepcions i posicions?\nPodria seguir posant qüestions, però no fa al cas, perquè el que pretenc amb aquesta aportació és opinar sobre la necessitat de reflexionar tots plegats sobre les nostres habilitats convivencials i la necessitat de desenvolupar-les a nivell individual i col·lectiu. I no descuidar el nostre desenvolupament moral a fi de tenir una actitud assertiva que contribueixi a una millor convivència entre tots els ciutadans.\nEstà clar que aquests valors i nivell moral, aquesta capacitat de diàleg, d’assertivitat i de voluntat d’arribar a acords, haurien de ser exigibles a les persones que es proposen per representar-nos, als polítics.\nLa realitat és tota una altra i això fa que comunament es parli d’uns i altres, dels polítics i dels ciutadans, com si tots no en fóssim de ciutadans amb els mateixos drets, deures, problemes i dificultats. Però potser no, potser és veritat que alguns si que son els altres, els que tenen privilegis o se’ls prenen, i els uns (la majoria de ciutadans) som els que de manera soferta ens toca veure l’espectacle i pagar. No és estrany que cada dia més ciutadans se sentin exclosos i allunyats de les decisions que prenen “els polítics”.\nCal confiar que noves generacions creixin educades en la cultura de la pau i incorporin aquests valors com a propis i els reflecteixin en la seva acció col·lectiva a la comunitat.\nThis entry was posted in General on 18 maig 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nun no a la mediació\nEn principi no tindria res d’estrany, si la mediació és una opció voluntària entre persones en conflicte, es normal trobar-se amb persones que es tanquin a aquesta opció i les motivacions per negar-se aquesta opció per superar una situació de conflicte, i les motivacions poden ser diverses; des de la consideració i perspectiva que és la millor manera de buscar la resolució raonada i civilitzada a un conflicte costa d’entendre que algú pugui rebutjar-la, però és un fet i m’agradaria reflexionar-hi.\nEn el temps que porto participant en un programa de mediació escolar m’he trobat en situacions diverses, però fins ara quasi sempre en mediacions induïdes, aquelles en que per un o altre conducte (uns companys, el tutor, un professor, la direcció, el conserge) t’arriba un conflicte normalment entre alumnes, i el que fas és anar a parlar amb les persones inicialment implicades per demanar-los que ha passat i oferir-los la possibilitat de resoldre les diferències per la via de la mediació, una solució dialogada i pactada entre ells amb la col·laboració dels mediadors, que en estricta confidencialitat procuraran que puguin valorar les diferències i trobar, si és possible, una sortida dialogada i equitativa que ajudi a restablir la convivència i reparar danys de manera equànime, en la mesura que s’hagin produït.\nDeixant clar, sempre que aquesta via no eximeix el respecte pel reglament de règim intern, si bé en la mesura que posin la voluntat en superar i reparar la situació, lògicament es considerarà guanyada la part reparadora i educativa que comporta l’aplicació del reglament.\nPerò, tot no és sempre tan senzill, és freqüent trobar nois i noies que el seu nivell de competència social, dels valors i del nivell moral no es corresponen amb el nivell que seria desitjable, i això complica les relacions de convivència.\nUna cosa és constatable, aquestes mancances també es donen entre els adults i a tots els nivells, el que passa és que sovint (amb una actitud d’educació formal) queden més disfressats, i a més donem per fet que és normal prescindir, ignorar, rebutjar la relació amb una persona que ens incomoda. I no fem cap pas per aclarir-ho, simplement ho ignorem.\nD’ací a considerar que una diferència amb un altre es pot resoldre amb amenaces o per la força (sobretot quan hom se sent més fort) no hi ha massa distància, especialment entre adolescents que tenen unes competències socials manifestament millorables.\nDoncs bé, amb tristesa he d’acceptar que m’he trobat en un cas que un noi no ha volgut establir el diàleg per la via de la mediació per resoldre un conflicte amb una altre company, prefereix aïllar-se, i resoldre el conflicte, si es dona el cas, pel seu compte i amb els seus mètodes.\nUn altre cas és el d’un altre noi que considera que té raó i si l’altra persona (en aquest cas un professor) se sent ofès, com ell considera que no ha fet res per molestar-lo i se sent injustament castigat, no vol fer el pas per aclarir la situació i demanar disculpes en allò que l’altra persona es pugui sentir ofesa. Diu que primer li han d’aclarir perquè l’han castigat, que qui es mereix les disculpes és ell.\nNo entraré a valorar si pot tenir una part de raó, que sovint els professors la volem tota per nosaltres, però hi ha casos com aquest que és difícil restablir el diàleg per l’entestament en no acceptar la possibilitat d’entendre les raons de l’altre.\nLa constatació és clara, tenim molta feina a fer en la millora de les competències i habilitats socials a la comunitat educativa.\nThis entry was posted in General on 13 maig 2008 by alfred pérez de tudela molina.\nSi avui puc dir que estic content,segurament que ho podria dir molts dies, però avui ho volia fer extensiu perquè ho és especialment quan veus créixer a una persona superant dificultats. Hom se sent gratificat de veure que el petit granet de sorra que puguis posar per fer el camí de la vida i la convivència de les persones més planer ha donat un resultat favorable.\nTenim una alumna que s’ha demostrat que volia créixer, però li costava surar, tenia tant coto fluix al seu tombant que tenia dificultats per prendre decisions i mirar de resoldre els conflictes personalment.\nDesprés d’un procés d’incorporació al centre que li havia comportat dificultats de relació amb algunes persones, finalment s’ha adonat que si vol superar les dificultats cal afrontar-les, cal aclarir el què i el perquè de qualsevol situació buscant el diàleg amb aquelles persones amb qui ha tingut alguna dificultat i resoldre mals entesos si n’hi ha.\nNo li ha estat fàcil decidir-se perquè el seu entorn no acompanyava, però finalment ha entès que ha de prendre les seves pròpies decisions i ha decidit venir i demanar mediació per tractar de resoldre les diferències que sembla que te amb una altra persona, ha decidit que no vol passar-s’ho malament, ni que l’altra persona s’ho passi malament per causa seva.\nÉs extraordinari, no ho trobeu!\nEstic segur que la mediació serà planera, els ajudarà a superar diferències, i sobretot els farà créixer com persones de manera extraordinària.\nSovint sembla que d’aquesta tasca que fem per millorar la convivència entre tots els membres de la nostra comunitat educativa bona part se’n vagi riu avall, però quan et trobes casos com aquest que us he fet participar amb aquest escrit t’adones que val la pena.\nThis entry was posted in General on 11 maig 2008 by alfred pérez de tudela molina.


BLOG DEL BIBLIOL: La nena que va salvar els llibres\nUna història meravellosa, poètica i màgica sobre l'amor pels llibres. L'Anna té gairebé deu anys i el que més li agrada és llegir. La seva passió és tan gran que en Monsen, el bibliotecari, s'ha convertit en un dels seus millors amics. Un dia, el seu amic li explica a l'Anna el destí dels llibres que ningú vol agafar en préstec de la biblioteca. Aquests llibres desapareixen, es destrueixen. Però, què passa amb els que viuen dins d'aquests llibres, es pregunta l'Anna, desapareixen també? Pensar que tot aquest món màgic i els seus habitants es poden perdre per sempre li resulta insuportable. És llavors quan Anna emprèn un extraordinari viatge amb una missió que ningú ha aconseguit fins ara: salvar els llibres de l'oblit.\nTítol: La nena que va salvar els llibres I** Hag\nEditorial: B de Blok, 2018


Tossa destinarà 275.000 euros a subvencionar empresaris i famílies afectades pel coronavirus - El Gerió Digital\nTossa destinarà 275.000 euros a subvencionar empresaris i famílies afectades pel coronavirus\nEl consistori retallarà despeses de festes, esports i cultura\nDijous, 14 de maig de 2020 09:45h\nL’equip de govern de Tossa de Mar (Selva), format per Junts per Tossa, Endavant Tossa i Esquerra, en el marc del "Pla de Reactivació Economica del municipi per la crisi de la covid-19”, destinarà 275.000 euros a subvencionar directament empresaris i famílies.\nPer aconseguir aquesta xifra, hi ha la intenció d’aprovar aquest dijous una modificació de crèdit de 225.000 euros que es trauran de retallar inversions que, de moment, no es podran fer i també de retallar despeses de diverses regidories com Festes, Esports i Cultura o les subvencions als grups polítics. A més, s’utilitzaran 50.000 euros de la partida de Serveis Socials. Això farà un total de 275.000 euros, que és el que l’equip de govern vol destinar-hi inicialment.\nPel que fa a empresaris, entre els condicionants que s’han de complir per optar a les ajudes, destaca el percentatge de decrement de la facturació o la xifra de treballadors que tinguin. La subvenció serà d’un únic pagament de com a màxim 750 euros i la finalitat serà ajudar a pagar lloguers de locals comercials; a pagar el personal de les empreses; a fer campanyes de promoció, màrqueting i difusió de les activitats empresarials del municipi; a fomentar noves activitats com la venda online o els serveis a domicili; o a adaptar les empreses a les noves necessitats actuals. El termini de presentació de les sol·licituds començarà el mes de juny i finalitzarà el 31 de juliol de 2020.\nL’alcaldessa, Imma Colom, explica que “es destinen ajudes directes a aquelles persones i famílies en situació de vulnerabilitat econòmica, és a dir, persones en situació d’atur, amb pocs ingressos de la unitat familiar, i amb dificultats de pagament de lloguer o de despeses de subministraments bàsics, com aigua o llum”. Colom convida “als potencials beneficiaris a que sol·licitin aquestes subvencions, que, en el cas de l’empresariat, tenen per objecte premiar les iniciatives que es duen a terme per mantenir i potenciar l’activitat econòmica del municipi, i fer-ho per aquelles empreses que han patit un reducció dràstica i involuntària de la seva facturació com a conseqüència dels efectes del coronavirus”.


Apartment Maryin Dom at Malysheva 152B Yekaterinburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Maryin Dom at Malysheva 152BApartamentUlitsa Malysheva 152B, Kirovski, Yekaterinburg, Rússia, 620000 - Veure al mapaNotable7,8Basada en3comentarisApartment Maryin Dom at Malysheva 152BVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 20 fotos\nBen posicionat a Ekaterinburg, Apartment Maryin Dom at Malysheva 152B és un lloc ideal d'inici d'excursions a Yekaterinburg. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Maryin Dom at Malysheva 152B també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Yekaterinburg. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar, s'admeten animals de companyia. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Maryin Dom at Malysheva 152B no troba competidors en cap categoria.


La Cambra de Comerç d’Alcoi i la Universitat d’Alacant comencen projectes en comú | ARA Multimèdia\nPer a finals de maig hi haurà una jornada amb empreses innovadores per a començar a treballar en la transferència de tecnologia i coneixement, a més també volen apropar la figura del Doctorat Industrial a les empreses.\nLa Cambra de Comerç d'Alcoi, juntament amb la Universitat d’Alacant han començat projectes en comú. Per al mes de maig s’ha organitzat una jornada amb empreses innovadores per a treballar la transferència de tecnologia i coneixement. I a més, també volen apropar la figura del Doctorat Industrial a les empreses de les comarques pròximes, amb el fi d'aprofundir, mitjançant la incorporació d’un tècnic especialitzat, en aspectes innovadors i tenir la possibilitat de crear línies de negoci dins de les empreses.\nAquests projectes han sorgit en una reunió entre Olga Francés i Héctor López, responsables del Parc Científic de la Universitat d’Alacant, el president de la Cambra de Comerç, Pablo de Gracia, Ana María Moltó, secretaria General de la Cambra de Comerç, i el regidor de Promoció Econòmica de l’Ajuntament d’Alcoi, Manolo Gomicia.\nAlcoi s’ha convertit, gràcies a la Cambra de Comerç, en un polo d’innovació de la mà del Parc Científic de la UA, amb l’objectiu principal d’aconseguir la transferència de coneixement i tecnologia des del món acadèmic fins a l’empresarial, amb un perfil innovador.


Es publica en català el llibre de Deborah Feldman en què explica com va abandonar la comunitat jueva ortodoxa de Nova York, fet en què es basa l'exitosa sèrie de Netflix\nPere Gaviria 05/08/2020 - 21.54 Actualitzat 06/08/2020 - 09.06\nPortada del llibre "Unorthodox", de Deborah Feldman\n"Unorthodox" és una de les sèries més exitoses d'aquest any a Netflix. Es va estrenar en ple confinament, a mitjans de març. Des d'aleshores, la història de l'Esty, una jove jueva ortodoxa de Nova York que decideix abandonar la comunitat, ha fet la volta al món.\nLa minisèrie està basada en la història real de l'escriptora Deborah Feldman, que va recollir la seva experiència en un llibre:\n"El llibre és estrictament de no-ficció. La sèrie és una barreja, una manera d'història ficcionada basada en una història real feta per força gent treballant en equip."\nL'autora d'"Unorthodox", Deborah Feldman, en una entrevista a TV3\nFeldman va publicar el llibre fa vuit anys, però l'èxit de la sèrie ha fet que ara arribi a les llibreries en català i castellà. L'autora explica que escriure'l va ser la manera de sortir d'una realitat que l'oprimia:\n"Està escrit sota la pressió de saber que és l'única cosa que et pot fer aconseguir la llibertat i que et pot assegurar la teva supervivència i la del teu fill."\nEscena de la sèrie de Netflix "Unorthodox"\nDeixar la comunitat jueva ortodoxa\nLes dones de la comunitat hassid ultraortodoxa tenen l'única funció de portar el màxim de fills al món per contrarestar l'holocaust. Al barri de Williamsburg, a Brooklyn, els ultraortodoxos són molt nombrosos i viuen completament d'esquena a la forma de vida de la majoria dels novaiorquesos.\nFeldman es va casar als 17 anys i va tenir un fill amb 19. Abans havia estudiat d'amagat a la universitat.\nEl barri de Williamsburg, a Brooklyn\nDesprés d'escriure el llibre, va fugir amb el seu fill a Berlín, on va aconseguir la llibertat. Però la majoria dels que s'atreveixen a deixar la comunitat són homes. De fet, Feldman, que continua vivint a la capital alemanya, encara és l'única dona que ha aconseguit abandonar-la acompanyada pel fill.\nFeldman també ha desafiat la comunitat ortodoxa jueva escrivint sobre la seva experiència:\n"Ser una dona que escriu narrativa de no-ficció sobre el fet d'abandonar la comunitat ortodoxa és molt ofensiu i molt nou."\nLa protagonista de la sèrie de Netflix '"Unorthodox", a Berlín\n"Unorthodox", de Deborah Feldman, el llibre que ha inspirat l'exitosa sèrie de Netflix