Què és el FitBallet? - GimTV\nQuan et parlen de dansa estem segurs que a la ment se’t ve al cap el típic tutú o que és un esport exclusivament de dones, oi? De la mateixa manera que la pel·lícula Million Dollar Baby va animar a moltes dones a saltar el quadrilàter, la dansa no té per què ser un esport exclusivament de dones. Per altra banda, la pel·lícula Billy Elliot també, va motivar a molts homes a practicar aquesta disciplina.\nEn aquest post t’expliquem què és el Fitballet, els seus beneficis i d’on sorgeix aquesta nova modalitat.\nEl Fitballet és una disciplina basada en la tècnica de dansa clàssica que fusiona la tècnica del ballet amb exercicis propis del Pilates.\nPodem dir, que és una activitat de coreografia dirigida per un professional que intercala, exercicis que t’ajuden a millorar la tonificació del teu cos. Acoseguint una major elasticitat, flexibilitat i millora del teu equilibri incidint en la musculatura i esculpint-la com autèntics ballarins.\nLes sessions de Fitballet tenen una durada de 50 minuts que es divideixen en:\nEl primer bloc està format per 10 min d’ESCALFAMENT: on començarem a entrar en calor movent totes les articulacions i fent tota una sèrie d’estiraments suaus d’esquena, cames i braços.\nEl segon bloc està format per 30 min de TÈCNICA: on treballarem i enfortirem tot el cos realitzant exercicis de cames, tronc i braços pensats per a ballarins i ballarines de dansa clàssica. Ho farem tot combinant exercicis estàtics i repetitius amb exercicis amb desplaçaments i amb exercicis coreografiats. Durant aquest bloc podràs guanyar força, resistència, flexibilitat i equilibri i a més es treballarà el sentit del ritme i la memòria coreogràfica. Durant aquest bloc podràs adquirir recursos per guanyar una millor col·locació corporal.\nI el tercer bloc son 10 min d’ESTIRAMENTS: on es farà un treball d’abdominals i estiraments a terra per guanyar un millor control del centre i millorar la nostra flexibilitat, dos aspectes molt importants a l’hora de ballar una coreografia de dansa clàssica.\n“El Fitballet ajuda a millorar la tonificació del teu cos, l’elasticitat, la flexibilitat i a millorar el teu equilibri incidint en la musculatura i esculpint-la com autèntics ballarins”.\nQuins beneficis té el Fitballet?\nSegons afirma la seva creadora, Gloria Morales, el Fitballet t’ajudarà a:\nMillorar l’elasticitat i la flexibilitat.\nAfavoreix l’equilibri i tonifica el teu cos. Amb el Fitballet treballes tota la musculatura i l’esculpeixes de manera elegant i harmònica com la dels ballarins.\nEs fa una especial incidència a la zona abdominal, ja que principalment ajuda a enfortir el core, ajustant l’eix de la columna vertebral per tal d’aconseguir una postura correcta.\nT’ajuda a combatre la rigidesa muscular, ja que es treballa tant la flexibilitat com els estiraments musculars.\nA és, ajuda a oxigenar la musculatura i a reduir tota mena de càrregues musculars, així com, evitar futures lesions.\nQuin origen té el Fitballet?\nEl seu origen es remunta als Estats Units. Fou aqui on un gran nombre d’espectadors va quedar fascinat amb com es movia Natalie Portman a l’obra Cigne Negre.\nEn aquest cas, Mary Helen Bowers, ex component del Ballet a Nova York va ser l’encarregada de preparar a Natalie Portman per la pel·lícula.\nAquesta va idear una nova disciplina entre el fitness i la dansa clàssica que va ser tot un èxit a Manhattan i es va acabar anomenat “Beautiful Ballet”.\nAquí a Espanya, no va arribar fins que Gloria Moriales va idear un pla d’entrenament basat en aquesta metodologia. L’única particularitat és que va combinar-ho amb elements del fitness.\nActualment famoses com Miranda Kerr, Douzen Kroes, Taylor Swift o la mateixa Natalie Portman ja s’han iniciat en aquesta disciplina.\nA GIMTV recentment hem incorporat aquest servei a la nostra plataforma. Només t’hauràs de registrar i començar a gaudir de les classes de Fitballet. I si tens algun dubte, pots contactar amb nosaltres.


Aquest novembre la Biblioteca El Safareig compleix 5 anys - Ajuntament de Capellades\nData i hora oficial 24.03.2019 | 16:21\nAquest novembre la Biblioteca El Safareig compleix 5 anys\nEl 3 de novembre s’ha complert 5 anys de la inauguració de la Biblioteca El Safareig de Capellades.\nPer celebrar-ho en aquest mes de novembre s’ha preparat una agenda d’activitats encara més àmplia del que és habitual.\nAquesta setmana els més petits podran gaudir d’una nova Hora del Conte amb la Clara Gavaldà i les seves tres propostes: “El Ratolí Frederick i les paraules”, “Vermell” i “La senyora Ma i el senyor Cinc dits”. Com sempre, serà aquest dimarts a les 6 de la tarda.\nPer la setmana vinent hi ha dues propostes en forma de xerrada de cuina saludable. El dimarts 13 la Núria Gabriel parlarà sobre com “Llegir entre línies: l’etiquetatge dels aliments” i el dijous 15 sobre la “Cuina de temporada per a tota la família”. Les dues xerrades començaran a les 7 de la tarda.\nLa tercera setmana de novembre, tindrà 3 propostes a escollir. El dimarts dia 20, a les 7 de la tarda, hi haurà l’espectacle “Carme Sansa diu i canta Maria Aurèlia Capmany”. El dijous, a dos quarts de 8, la Jordina Biosca farà el “Concert d’amor i de mort”. Finalment el divendres a les 7 l’escriptora Núria Esponellà portarà a Capellades el seu darrer llibre, “La filla de la neu”.\nLa darrera setmana d’octubre les nens de més de 10 anys podran fer un taller de robòtica en dos dies, dilluns i dimecres de 17:30 a 19 hores, anomenat “Competició de sumo amb robots”. El dimarts 27 també hi haurà un nou laboratori de lectura sobre “El calaix de l’artista” que farà gaudir de la pintura a través de l’art. Per les activitats de la darrera setmana, el taller i el laboratori, cal inscripció prèvia.\nA tot aquest munt de propostes cal afegir-hi la lectura de contes que es fa cada divendres des del Racó de les emocions, amb el “Cada divendres Emociona’t”, a les 6 de la tarda.\nEl regidor de Cultura, Àngel Soteras, destaca com “la Biblioteca en només 5 anys ha arribat a ser el motor cultural que volíem que fos quan en vam decidir que la seva ubicació fos l'actual. La volíem cèntrica perquè tots els capelladins se la fessin seva i l'entenguessin no només com un dispensador de llibres sinó com un focus d'activitat, bé impulsada per l'Ajuntament, bé per les pròpies entitats capelladines. L'objectiu s'ha aconseguit i si s'ha fet així de ràpid s'ha de reconèixer que això només ha estat possible perquè sempre hem comptat amb un equip, dirigit per la Marta Camps, que hi ha cregut i hi ha treballat, sovint en condicions francament difícils. El més gran agraïment cap a totes les persones que al llarg d'aquests 5 anys han fet gran la nostra biblioteca».\nDarrera actualització: 09.11.2018 | 12:15


El príncep Fumihito declarat formalment hereu del Japó\nPublicat 08/11/2020 18:38CET\nEl príncep Fumihito ha estat declarat aquest diumenge a Tòquio el primer en la línia successòria del tron del Crisantem en una cerimònia que havia s'havia ajornat durant mesos per la pandèmia del coronavirus.\nFumihito és el germà petit de l'actual emperador Naruhito i ha jurat complir els seus deures reals en una cerimònia que s'ha celebrat al Palau Imperial gairebé un any després que Naruhito ascendís al tron.\nNaruhito es va convertir en emperador després que el seu pare l'emperador emèrit Akihito abdiqués al maig del 2019.\nEl nou príncep hereu, de 54 anys, ha acudir a l'acte al costat de la seva esposa Kiko. Amb ells, es trobaven altres membres de la família imperial i 46 convidats que portaven mascareta, segons ha informat l'agència Kyodo News.\nLa cerimònia, que ha durat uns quinze minuts, estava prevista per al passat 19 d'abril i més de 350 convidats entre membres del Govern i autoritats locals i estrangeres hi havien estat convidats.\nD'acord amb el ritual, Fumihito ha rebut l'espasa imperial símbol del seu estatus i durant el dia compartirà un menjar d'agraïment amb el seu germà.


Impressió de vinils a l'àcid a Barcelona - Repro Disseny\nInici » Impressió de gran format » Vinil al àcid\nVinil al àcid\nAquest vinil s’ha convertit en la solució ideal quan volem dotar de privacitat sense limitar la il·luminació natural en determinats espais com a despatxos, sales de reunions, locals comercials.\nL’efecte traslluït és reversible i a més permet ser tallat a la forma desitjada creant elements i franges originals en funció de la major o menor transparència. També és imprimible i és molt indicat en establiments que no volen perdre la seva il·luminació natural però necessiten comunicar la seva proposta comercial.\nSKU: Vinilo al ácido Categoria: Impressió de gran format\nAquestes composicions es realitzen amb vinils fabricats amb colors sòlids d’origen. Es persegueix una gran estabilitat de color al llarg del temps enfront de l’efecte abrasiu de la llum solar i les inclemències meteoreològiques.\nNo podem imprimir sinó que hem de tallar i mitjançant superposicions compondre el disseny mitjançant un transportador.\nColors sòlids per totes dues cares.\nSi disposem d’una base metàl·lica no necessitem cap mena d’adhesiu ja que estan impresos sobre un material magnètic que s’uneix a ella com un imant. Si no disposem d’aquesta base metàl·lica la podem crear mitjançant la instal·lació d’una lamina vinílica adhesiva amb una composició de ferrita que la converteix en una base d’imant.\nÉs molt útil per a espais predefinits on sol intercanviar-se la informació, promoció o publicitat amb una certa freqüència.\nFàcil col·locació i retirada.\nRealitzem la impressió de plans a color o blanc i negre per a avantprojectes, projectes d’arquitectura, interiorisme, informes tècnics, projectes fi de carrera o mapes. Utilitzem paper de 90 gr. i ploters d’alta definició a partir de fitxers PDF. Lliurem els plans tallats i enrotllats en un tub de cartó rígid per al transport.\nAlternativament podem oferir el doblegat i enquadernat de plans per a la presentació de projectes.\nWallpaper és un paper per a paret, setinat i amovible, lliure de PVC , recomanat principalment per a instal·lar en parets amb acabat llis o “semi-rugós” ofereix la solució perfecta per a personalitzar espais seguint les últimes tendències en interiorisme i decoració.\nÉs resistent a l’esquinçament i es pot netejar amb aigua. S’imprimeix amb tintes ecològiques i sense olors, la qual cosa fa que sigui recomanat per a espais molt exigents com (dormitoris infantils, guarderies, hospitals, col·legis, menjadors, etc.)\nÉs molt fàcil d’instal·lar, disposa d’una part posterior preencolada per a activar amb aigua. Per a la seva instal·lació, només hem de submergir-ho en aigua i el preencolado darrere s’activarà en pocs segons per al seu pegat en la paret. Aquest preencolado ens permet rectificar la seva posició amb facilitat abans del seu assecat.\nParets decoratives personalitzades.\nPòsters d’alta qualitat\nSovint hem de comunicar en espais on és necessari destacar el nostre missatge, necessitem impactar. Per a aquest cas, els pòsters són protagonistes estel·lars, acompanyats d’imatges espectaculars al costat d’una bona disposició de textos i titulars, garanteixen una visibilitat a tota prova.\nLa seva grandària crida l’atenció.\nImatges brillants, missatges destacats.\nAmb la impressió qualsevol disseny sobre vinils adhesius de diferents categories podem aconseguir acabats de primera qualitat. El vinil és un material flexible que s’adapta a qualsevol forma i existeixen diferents tipus d’adhesius, permanents o amovibles, en funció del temps que preveiem que el tindrem col·locat.\nCom la seva grandària pot variar podem utilitzar-lo des de petits adhesius per a marcar un producte, màquina, caixa, etc. fins a de gran grandària que ens permeti vestir un aparador anunciant descomptes, promocions o qualsevol altra iniciativa.\nNo hi ha superfície que els resisteixi.\nEfímers o de llarga durada.\nPanells de dibond\nSón panells fabricat en alumini, estan especialment optimitzats per al sector de la comunicació visual, són extremadament estables i rígids a la flexió. Representen l’opció ideal per a aplicacions d’interior i exterior, especialment, ja que l’extraordinari aliatge que els compon presenta una alta resistència a la corrosió, condició necessària per a instal·lacions a la intempèrie a llarg termini. El lacatge de polièster superficial ofereix una gran consistència i un acabat final excepcional.\nPlaques de metacrilat\nEl metacrilat és un material plàstic que per la seva puresa i extraordinària transparència és una alternativa perfecta al vidre, ja que a més d’aquesta característica és irrompible i flexible, només hem de protegir-lo enfront de les esgarrapades.\nEstà especialment indicat per a la presentació de fotografies o panells publicitaris d’alta qualitat, ja sigui imprimint directament sobre el frontal o en mirall per la part posterior aconseguint segons el gruix d’aquest un efecte de profunditat molt espectacular.\nTambé podem utilitzar la versió de metacrilat opal mitjançant el qual podem retro il·luminar-ho.


Bloc d´un Metge de Família: Risoterapia en medicina: una tècnica molt eficaç!\nRisoterapia en medicina: una tècnica molt eficaç!\nCaracterístiques de la teràpia del riure\n1.- El fet de mantenir un estat d’ànim positiu davant la vida té conseqüències a nivell psicològic i social.\n2.- De fet, el propòsit principal d’incloure l’humor i el riure en les teràpies de conducta és mostrar noves maneres d’afrontar situacions que abans consideràvem un problema.\n3.- A més, quan aprenem a riure’ns de nosaltres mateixos, eliminem bloquejos emocionals, físics i mentals iniciant un procés de creixement personal.\nNo sempre l´amnèsia global ha de ser dolenta....i en ocasions és una benedicció!\nQue faria l'optometrista si li arribés el següent pacient.....\nL'adequat és disposar de recursos!\n“Le ha salido un bilbaino”, patologia freqüent en el pais basc i com resolem un trastorn per ansietat en la consulta\nUna altra patologia freqüent a la consulta i a nivell polític: la “Candiditis”\nEstudiants de farmacia:\nÉs important que els futurs farmacèutics tinguin clar el seu futur!\nPot passar coses com aquestes en el primer dia de classe!\nMés sessions de Video Humor


Catedral de Coventry - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(en) Coventry Cathedral\n23 març 1956 col·locació de la primera pedra, → Elisabet II del Regne Unit\nEntitat territorial administrativa Coventry (Anglaterra) i Coventry (Anglaterra) (en)\n52° 24′ 29″ N, 1° 30′ 25″ O / 52.408°N,1.507°O / 52.408; -1.507Coord.: 52° 24′ 29″ N, 1° 30′ 25″ O / 52.408°N,1.507°O / 52.408; -1.507\nRuined Cathedral Church of St Michael, Coventry (en)\nRuined Cathedral Church of St Michael, Coventry\nLa catedral de Coventry, també coneguda amb el nom de catedral de Sant Miquel, és la seu del bisbat de Coventry i de la diòcesi de Coventry (diòcesi anglicana), i es troba a la ciutat del seu mateix nom, al comtat de West Midlands, a Anglaterra (Regne Unit).\nLa ciutat de Coventry ha tingut al llarg de la seva història 3 catedrals. La primera era la de Santa Maria, 1 priorat, de la qual únicament subsisteixen actualment algunes ruïnes. La segona va ser la de Sant Miquel, una església anglicana, que ha rebut la denominació de catedral. D'aquesta catedral únicament subsisteix l'estructura exterior, ja que va resultar afectada pels bombardejos de la Luftwaffe durant l'anomenat blitz (els bombardejos durant la batalla d'Anglaterra) de la Segona Guerra Mundial. La tercera és la nova catedral de Sant Miquel construïda després de la destrucció de l'anterior.\n1 El priorat de Santa Maria\n2 La catedral de Sant Miquel\n2.1 Primer edifici\n2.2 L'edifici actual\n3 Creu de claus\nLa primera catedral de Coventry va ser el priorat de Santa Maria. La catedral va conservar aquesta categoria entre 1095 i 1102, quan el bisbe Robert de Limesey va transferir la seu del bisbat des de Lichfield a Coventry. El 1539 la seu episcopal va ser víctima de la dissolució dels monestirs a Anglaterra ordenada pel rei Enric VIII.\nFins a 1095, només era un petit monestir benedictí, que havia estat construït el 1043 amb fons aportats pel comte Leofric i per lady Godiva . Arran d'un conjunt de transformacions dutes a terme a l'edifici fins al segle xiii, va emergir a la llum una catedral amb una longitud de 130 m, que incloïa importants edificacions annexes. El comte Leofric va ser probablement inhumat a l'església original saxona de Coventry. Per la seva banda, alguns escrits permeten afirmar que Godiva va ser probablement enterrada a l'abadia d'Evesham, al costat del seu confessor, el prior Aefic.\nEsglésia Memorial Kaiser Wilhelm, Berlín\nLa catedral de Sant Miquel[modifica]\nExterior de la catedral nova.\nLes ruïnes desproveïdes de sostre de l'antiga catedral.\nL'església de Sant Miquel va ser en la seva major part construïda entre finals del segle XIV i principis del segle xv, i era l'església més gran parroquial d'Anglaterra fins a l'any 1918, en què va accedir a la categoria de catedral en ser creada la diòcesi de Coventry. Aquest edifici catedralici està actualment en ruïnes després d'haver estat objecte d'un bombardeig per part de la Luftwaffe alemanya el 14 de novembre de 1940, durant la batalla d'Anglaterra, a la Segona Guerra Mundial. Els únics vestigis que van sobreviure al bombardeig van ser el mur exterior i la torre. Cal destacar que les ruïnes de la catedral segueixen sent considerades com a terrenys consagrats.\nUna creu elaborada amb claus de l'antiga catedral va ser oferta a l'Església Memorial Kaiser-Wilhelm (Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche), a la ciutat alemanya de Berlín, que va ser per la seva banda destruïda durant els bombardejos Aliats. Aquesta creu es conserva com a vestigi al costat d'un edifici més modern. Una còpia de la Madonna de Stalingrad, dibuixada el 1942 per Kurt Reuber a Stalingrad (avui anomenada Volgograd) està exposada a les catedrals de cadascuna de les tres ciutats esmentades com a símbol de reconciliació entre els tres països, per sobre de la guerra que els va enfrontar. La creu ha estat igualment portada per tots els vaixells de guerra britànics que han portat el nom de HMS Coventry.\nLa nova catedral de Sant Miquel ha estat construïda al costat de les ruïnes de l'antiga, a partir d'un projecte arquitectònic de Basil Spence and Arup, i està classificada com a Monument per part de les autoritats britàniques competents.\nBasil Spence (qui més tard seria ennoblit per aquest treball) va insistir especialment en què en lloc de reconstruir l'antiga catedral aquesta havia de ser conservada en ruïnes com a jardí del record. La nova catedral havia de ser construïda braç a braç amb l'anterior, de manera que es creés un únic conjunt. El 1950 s'havia organitzat un concurs obert de projectes, i el de Spence va ser seleccionat entre els més de dos-cents projectes presentats al concurs.\nLa catedral nova. A la cantonada inferior dreta es veuen les ruïnes de l'antiga catedral.\nWinston Churchill visita les ruïnes de l'antiga catedral després del bombardeig.\nEl 23 de març de 1956, la reina d'Anglaterra Isabel II va col·locar la primera pedra de la nova catedral, que va ser consagrada el 25 de maig de 1962, exactament el mateix dia en què ho va ser la nova església Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche. El War Requiem de Benjamin Britten, que havia estat compost per a l'ocasió, hi va ser interpretat per primera vegada el 30 maig per realçar la consagració.\nCom la seva contrapartida alemanya a Berlín, la seva concepció moderna va suscitar immediatament controvèrsies, però des que va ser oberta al públic va esdevenir ràpidament un important símbol de reconciliació a l'Anglaterra de la postguerra.\nLa seva agulla, gens convencional, va haver de ser col·locada en el seu lloc per mitjà d'un helicòpter, sobre una plataforma. L'interior de la catedral és conegut pel seu gran tapís representant a Jesucrist, concebut per Graham Sutherland, i pel vitrall abstracte del seu baptisteri, una creació de John Piper. Aquesta vidriera està formada per 195 panells que van des del blanc fins als colors més profunds. La resta de finestrals de vidre fumat, creació de Keith New, són generalment considerats com menys assolits.\nTambé és de destacar el gran finestral occidental, que es coneix com a Screen of Saints and Angels. Es tracta d'una creació de John Hutton, en estil expressionista, gravada directament en el vidre. Malgrat la seva denominació de gran finestral occidental es troba a l'oest litúrgic en relació amb l'altar, que tradicionalment se situa a l'extremitat est. En l'actual catedral de Coventry, l'altar es troba en l'extremitat nord.\nCreu de claus[modifica]\nLa creu de claus va ser creada per un sacerdot a la catedral de Coventry després que aquesta catedral quedés destruïda durant els bombardejos de la Segona Guerra Mundial. Hi havia trobat dos fragments de fusta, i va construir amb ells una senzilla creu. La creu de claus s'ha convertit posteriorment en un símbol de pau i de reconciliació a tot el món. Existeixen doncs a tot el món Centres de la Creu de Claus, incloent-hi especialment el Coventry Blue Coat Church.\nCatedral de Coventry Web oficial (en anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Catedral_de_Coventry&oldid=26173222»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 gen 2021 a les 13:11.


Five-Bedroom Holiday home in Nedstrand 9 Hervik Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Five-Bedroom Holiday home in Nedstrand 9 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hervik. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nFive-Bedroom Holiday home in Nedstrand 9 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Five-Bedroom Holiday home in Nedstrand 9 no troba competidors en cap categoria.\nDescompte a Five-Bedroom Holiday home in Nedstrand 9


El Grup d’Oci de MIFAS sorteja un viatge a Burgos per a dues persones\n06/06/2011 El Grup d’Oci de MIFAS sorteja un viatge a Burgos per a dues persones\nEl Grup d’Oci de MIFAS organitza el sorteig d’un viatge a Burgos per a dues persones que forma part del programa d’activitats del GOM durant el 2011.\tL’objectiu del sorteig és autofinançar el viatge per totes aquelles persones que estiguin interessades en participar-hi.\nEn concret, el guanyador, juntament amb un acompanyant, podrà gaudir del viatge de forma totalment gratuïta* que el GOM ja té programat del 12 al 15 d’agost.\nPodeu comprar les butlletes a un cost de 5€ a la Seu Central de MIFAS situada a la Rambla Xavier Cugat, 43 de Girona i a les delegacions comarcals de l’entitat. La butlleta guanyadora serà aquella que coincideixi amb les tres últimes xifres del sorteig de l’ONCE del dia 21 de juliol.\n9.30h: Sortida en autocar de la Plaça Empúries de GironaParada a mig camí per esmorzar18.30h: Arribada a Burgos\nVisita a la Catedral de Burgos i altres monuments històrics de la ciutat (per determinar)\nVisita al Museu de l’Evolució Humana i jaciments\nTornada a Girona\n*El premi inclou el trajecte en autobús, l’estada a l’Hotel i les visites als monuments històrics i museus. Els àpats van a càrrec del guanyador.\nDecarrega't el cartell


La Cotorra de la Vall: Oferim el llistat complet avui dia d'establiments de Tavernes amb oferta de menjar per a emportar i entrega a domicili\nOferim el llistat complet avui dia d'establiments de Tavernes amb oferta de menjar per a emportar i entrega a domicili\nL'Ajuntament ha actualitzat avui el llistat d'establiments de restauració que ofereixen menjar per a emportar i entrega a domicili i ja són 25 els que ofereixen aquest servei als vallers.\nAquests establiments s'han adherit a la iniciativa "El menjar de Tavernes a casa" duta a cap des de la regidoria de Comerç Local, que presideix la regidora de Compromís, Mònica Palomares. La regidora assenyala que la campanya és un bon mitjà per a col·laborar en la difusió gastronòmica de Tavernes i també ajudar a un dels sectors més afectats per la pandèmia.\nEl llistat que ha publicat l'Ajuntament i que ací reproduïm dóna a conéixer els establiments de restauració vallers, en un llistat que no està tancat. Els establiments interessats a participar en la iniciativa poden donar-se d’alta a


Sheraton Oman Hotel Muscat Oman - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJunior Suite, Club level, Junior Suite, 1 King - Llit\nP.O. Box 3260, Ruwi, Districte de Negocis Central de Muscat, Muscat, Oman, 112 - Veure al mapa\nHabitació club amb 1 llit tipus king o 2 llits individuals (Club King or Twin)\nTé alguna pregunta per a Sheraton Oman Hotel?\nMés informació sobre Sheraton Oman Hotel\nSituat a Districte de Negocis Central de Muscat, Sheraton Oman Hotel és el lloc perfecte per gaudir de Muscat i els seus voltants. A només , aquest hotel de 5-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nSheraton Oman Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Muscat. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, recepció 24 hores.\nSheraton Oman Hotel té 230 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, bany addicional, lavabo addicional, vestidor, televisió al bany. Piscina exterior, piscina coberta, massatge, sauna de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Sheraton Oman Hotel.\nCost de l'esmorzar (a menys que estigui inclòs al preu de l'habitació): 14 OMR\nComentaris d'Agoda (31)Comentaris de Booking.com (1170)\nSohel, Emirats Àrabs Units\nQadir, Emirats Àrabs Units


El MOT comença demà / 2017 / Altres notícies / L'AVENÇ RECOMANA / Inici - L'Avenç\nEl MOT comença demà\nDemà, dia 23 de març, s'enceta a Olot la quarta edició del MOT Festival de literatura Olot_Girona, l'obertura del qual anirà a càrrec de la comissària, Mita Casacuberta. [+]\nLa primera part del MOT es durà a terme a Olot, amb un programa d'activitats que van de la conversa entre escriptors a l'espectacle musical o teatral. Després del tret de sortida a càrrec de la comissària del festival, Mita Casacuberta, se succeiran, des de la tarda del dijous fins a la nit del dissabte, tot un conjunt d'actes que pretenen reflexionar, com anuncia el lema d'aquest any del festival (Escriure el passat), sobre els usos que es fan del passat en la literatura contemporània d'arreu per tal de fer visibles els vincles que hi ha entre les produccions literàries de casa nostra i les dels altres països del món.\nTot seguit us oferim el llistat d'activitats programades per a aquesta primera part del festival amb informacions de l'hora i el lloc on es duran a terme. Per saber amb detall les característiques de cada activitat, consulteu el programa del MOT aquí.\n18 h: Inauguració del festival i presentació de l'edició Escriure el passat, a càrrec de Mita Casacuberta, comissària del MOT 2017 (sala La Carbonera, entrada lliure)\n18.30 h: Conversa El soroll del passat, amb Sergi Belbel, Josep M. Mestres i Mita Casacuberta (sala La Carbonera, entrada lliure)\n20 h: Conversa La Guerra Civil, amb Almudena Grandes i Anna Maria Garcia (sala La Carbonera, entrada lliure)\n22 h: Teatre. Claudia. La Conquesta del Pol Sud (Teatre Principal d'Olot, 9 €, 70 minuts)\n18 h: Conversa Excavar el temps, amb Francesc Serés, Ramon Solsona i Bernat Puigtobella (sala La Carbonera, entrada lliure)\n20 h: Conversa Orient-Occident, amb Kenizé Mourad i Emili Manzano (sala La Carbonera, entrada lliure)\n22 h: Conversa Món antic, amb Santiago Posteguillo, Valerio Massimo Manfredi i Jacinto Antón (sala La Carbonera, entrada lliure)\n11 h: Espectacle familiar Veus amb història, amb Rodamons, Serveis Culturals, Carles Alcoy i Assumpta Mercader (plaça del Teatre d'Olot, gratuït, 60 min)\n12 h: Ver-MOT: Llull, amb Antònia Carré-Pons, Dolors Miquel, Pere Antoni Pons i Carme Riera. Presentat i conduït per Antoni Tortajada (plaça del Teatre d'Olot, entrada lliure; en cas de pluja, es farà a La Carbonera)\n18 h: Conversa Europa, amb Carme Riera i Anna Guitart (sala La Carbonera, entrada lliure)\n20 h: Conversa Món modern, amb Patrick Deville i Ferran Mascarell (sala La Carbonera, entrada lliure)\n22 h: Espectacle literari Les darreres paraules, amb Mingo Ràfols, Marta Elka i Toni Pastor (sala La Carbonera, entrada lliure, 60 min)\nL'organització del festival s'ha ocupat de contractar un servei de bus per fer més còmodes els desplaçaments fins a Olot i Girona. Per poder fer-ne ús, poseu-vos en contacte amb info@festivalmot.cat.\nL'aforament a totes les activitats, especialment a la sala La Carbonera d'Olot, és limitat; és per això que us recomanem que hi arribeu amb temps.\nTant la seu d'Olot aquesta setmana (La Carbonera) com la de Girona la setmana que ve (Biblioteca Carles Rahola) obriran les seves portes una estona abans de començar, a les 17.30h.\nEl MOT ofereix una interpretació en llengua de signes i garanteix l'accessibilitat a les dues seus per a persones amb mobilitat reduïda.\nTant a Olot com a Girona trobareu parades de llibres dels escriptors convidats al MOT fruit de l'associació del festival amb els llibreters de les dues ciutats que l'acullen.\nEns permetem recomanar-vos alguns llibres i articles que hem publicat i que poden complementar alguns dels actes que el MOT ha programat. D'Emili Manzano, que participa en la conversa amb Kenizé Mourad Orient-Occident, Pinyols d'aubercoc (L'Avenç, 2007); per al Ver-MOT dedicat a Llull, consulteu l'antologia Llull x Llull a càrrec de Joan Santanach (L'Avenç, 2016); i per a la conversa entre Belbel, Mestres i Casacuberta, podeu llegir l'entrevista que Josep M. Muñoz va fer al primer per al número 385 de L'Avenç (desembre 2012).


Entitats reusenques post-covid, el repte de repensar activitats | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nL’Orfeó Reusenc i el Centre de Lectura de Reus han adaptat protocols i mirades a la seva vida associativa\n08 d'Octubre de 2020, per Isabel Martínez\nEl president de l'Orfeó Reusenc, Albert Bermúdez, explica a Reusdigital.cat com ha estat la tornada a l'activitat de l'entitat\nNascuts en una societat en què en la instrucció popular, la participació pública i l’accés a la cultura eren factors minoritaris, entitats culturals i ateneus es van convertir durant el segle XIX i fins a la guerra civil en espais de sociabilitat i cohesió social a Catalunya. Entitats tan emblemàtiques com el Centre de Lectura de Reus, fundada el 1859, o l’Orfeó Reusenc, que l’any passat va celebrar el seu centenari, formen no només part del patrimoni material i immaterial de la ciutat sinó que representaven activament un element de trobada, cultura i participació també en aquest segle XXI.\nLa seva idiosincrànsia singular (edificis històrics amb sales per la trobada presencial i l’intercanvi d’opinions dels socis, aules per l’assaig coral i el teatral, infraestructura escènica oberta al públic amb programació estable...) converteixen aquestes entitats en indrets que cal repensar per fer front a la pandèmia i assegurar el benestar dels socis i assistents a la seva nodrida agenda d’activitats que era fins fa poc la marca d’aquests espais. “Potser per qüestió d’edat, entenc que la funció de ser del Centre de Lectura és aquest contacte o presència però t’has d’adaptar a les circumstàncies”, reflexiona la secretària general de l’entitat, Fina Masdéu, sobre el canvi de mentalitat al que s’enfronten aquestes societats culturals amb un passat tan prolífic.\nDesprés de l’impacte que va suposar l’inesperat estat d’alarma i la primera onada de la malaltia, tant Centre de Lectura com Orfeó Reusenc treballen ara en oferir cultura segura i mantenir el lligam societari i ciutadà que les ha caracteritzades al llarg de les dècades. “Per a nosaltres, el confinament va suposar aturar-ho tot, a més de ser preocupant per les persones més grans”, reconeix el president de l’Orfeó Reusenc, Albert Bermúdez, qui tenia present en aquells dies especialment els integrants de la coral amb una franja d’edat avançada. “Tots els treballadors se les van empescar per trobar una alternativa”, defineix Fina Masdéu l’actitud positiva dels integrants de l’'staff' malgrat l’emergència sanitària i el sobtat ordre de tancament.\nTot i això, comenta que el punt negre van ser les escoles, en ser una situació imprevista que els va agafar “d’avui per demà”. “Quan ens vam recuperar del xoc vam veure que podíem estirar d’alguns fils, anar fent” remarca sobre les lliçons d’una situació inesperada com la que es va viure aquesta primavera. En aquest sentit, algunes temptatives interessants van ser la realització totalment virtual de la històrica Exposició Nacional de Roses o la dinamització del fons digital per part de la biblioteca.\nAquestes ganes de plantar cara a la situació sense renunciar a la cultura també es van manifestar a l’Orfeó, que va programar per la Festa Major de Sant Pere “un concert totalment virtual” emès per 'Canal Reus' i, recentment, ha generat una iniciativa similar per Misericòrdia en passar pel mateix canal televisiu ‘Misericòrdia: de Reus al cel’. “Hem fet dinàmiques molt concretes però oferir la nostra activitat 'online' és pràcticament impossible”, diu Bermúdez, qui assenyala que l’adaptació dels protocols sanitaris s’adequa a la realitat “d’una entitat multidisciplinar” on es fan activitats tan diverses com cant coral, teatre, ball de bastons, o balls de saló.\nUn aspecte que es veu diferent al Centre de Lectura, on es treballa per reconsiderar algunes activitats i oferir-les en 'streaming'. “Sobretot la gent que ens agrada molt la cosa presencial ens hem d’educar perquè això també és una bona alternativa”, afirma Masdéu, qui reconeix que, més enllà de la Covid, els recursos virtuals poden ser “una alternativa per la gent que no té temps o que no pot assistir als actes” tal i com es plantejaven fins ara. Per fer-ho efectiu, es treballa en l’adquisició dels recursos tecnològics que ho puguin fer possible com ara càmeres i pantalles, i la preparació dels canals de difusió necessaris. Un treball pel qual s’acolliran a les subvencions de l’Institució de les Lletres Catalanes i en el qual s’inspiraran en la feina desenvolupada per l’Ateneu Barcelonès que caminava per aquest camí molt abans de la pandèmia i amb els quals, casualment, es van reunir abans de l’esclat de la mateixa.\n“Farem el que podrem a petita escala i ens van dir que ens ajudarien en allò que poguessin”, comenta la secretària general sobre una trobada que havia de ser rutinària i ara s’ha convertit en premonitòria d’una nova manera de fer. De fet, el president de l’Ateneu Barcelonès, Jordi Casassas, serà l’encarregat d’inaugurar el curs acadèmic 2020/ 2021 el proper 20 d’octubre, un motiu més per aprofundir en punts en comú entre les dues entitats. Paral·lelament, l’ampliació en marxa al Centre de Lectura es veu també com una oportunitat idònia pels temps que corren. “Si volem continuar oferint determinat tipus d’activitats necessitem més espai i aquesta inversió de futur en ampliació és justificada”, diu tot assenyalant que el confinament ha retardat les previsions de finalització d’obres del nou edifici.\n“El curs vinent (setembre-octubre de 2021) disposarem probablement d’una o dos aules”, comenta, si no hi ha nous contratemps. De la seva banda, Bermúdez veu menys possibilitats a reconvertir en virtual part de l’activitat de l’entitat a la qual pertany. Tot i així, el president de l’Orfeó afirma que es troba en estudi, per exemple, implementar alguna mena “d’aplicació o sistema virtual” per la tradicional rifa de confitura de l’entitat, un dels clàssics de Tots Sants. “És adaptar-te a la realitat que estem vivint però és molt difícil” subratlla.\nAl respecte dels protocols sanitaris, també s’ha treballat per oferir el màxim de seguretat i benestar als socis perquè puguin participar amb normalitat al dia a dia com abans. “Hi ha un protocol general que inclou el teatre de l’Orfeó i després un més concret adaptat al tipus tipus d’activitat” resumeix sobre els procediments adoptats fins a la data seguint les indicacions sanitàries. Una mostra d’aquesta adequació concreta s’observa, per exemple, a la sala mestre Mateu on assaja la coral i on uns vinils al terra indiquen la posició segura de cadascun dels integrants del grup. “Hi ha surtidors amb gel i informació sobre la pandèmia” en diferents emplaçaments de la seu, segons mostra també Bermúdez.\nLa intenció és mantenir al màxim l’activitat prevista tot prenent les mesures higièniques sanitàries, tal i com ho demostra que entre les novetats d’aquest curs es mantingui la proposta musical adreçada a infants de 0 a 3 anys i que el passat 27 de setembre s’hagin inaugurat les representantacions teatrals amb l’obra ‘Pedro y el capitán’. Sens dubte, serà agredolç el primer aniversari de la reobertura del cafè de l’entitat aquest octubre a causa de les dificultats creades per la pandèmia al nou responsable. “Els socis no només venen a fer l’activitat sinó que tens l’opció de quedar-te una estona més o venir abans”, explica sobre un servei que va patir les conseqüències de l’estat d’alarma. “Vam haver d’ajornar 9 setmanes i ara estem reprogramant” activitats, afirma Masdéu sobre la dificultat que comporta ubicar de nou a l’agenda aquestes propostes, moltes d’elles beneficiàries de subvencions que no es poden perdre.\nEn aquest sentit, l’any Bartrina ha estat un dels clars damnificats dels canvis que ha propiciat la pandèmia. “Potser les activitats previstes les farem més endavant”. “Prepararem la rifa de confitura i Els Pastorets dins del marc de seguretat i, per tant, intentarem fer que tot segueixi la normalitat” insisteix també Bermúdez que no vol ni pensar en un nou confinament. En termes numèrics, la Covid-19 ha afectat al nombre de socis de les dues entitats tot i que els dos responsables reconeixen que les xifres no han estat especialment dramàtiques. De fet, el soci vinculat estrictament a les escoles del Centre de Lectura ja amb anteriorat es podria definir en certa manera com a estacionari a l’entitat. “S’ha produit una petita davallada perquè, naturalment, hi ha persones que o són de risc o encara tenen una mica de por de tornar a l’activitat i potser prioritzen més el fet d’estar a casa o estar en el seu ambient familiar” comenta, comprensiu, Bermúdez.\nUna altra cosa és la dimensió emocional d’aquella gent gran a la qual la Covid-19 impideix assistir a gairebé rituals personals, com passar pel Centre per llegir la premsa diària o quedar a la sala de converses per xerrar. Escenes que està per veure si es recuperaran entre uns socis fets a l’antiga. En qualitat d’integrants de la Federació d’Ateneus de Catalunya, les dues entitats reusenques comenten que el contacte i la informació ha estat un canal molt fluïd en tot aquest període. “Ens ha facilitat molts protocols, molts consells i hem pogut contactar amb ells per qualsevol dubte” explica el president de l’Orfeó.\nAmb 161 anys de vida i després d’haver viscut circumstàncies de tot tipus (tancaments governatius, bombardejos, reunions clandestines...) al llarg de les dècades, el Centre de Lectura de Reus pot presumir de ser immune als canvis històrics i de la provada resilència dels seus membres davant les adversitats. Unes característiques que, de ben segur, també comparteix una entitat com l’Orfeó Reusenc al llarg del seu primer segle de vida. Cal pensar que la Covid-19 és un factor més en aquesta llarga trajectòria vital i ciutadana que desenvolupen a Reus.


David Baixeras, psicòleg esportiu de BofillSport, parla de la fòbia del Girona FC davant partits transcendentals. - Grup Clínica Bofill\n24 de juny de 2016 · Clínica Bofill\nTres vegades en només quatre anys el Girona F.C. ha perdut en l’últim moment l’ocasió de pujar a la màxima categoria del futbol professional, l’últim cop dissabte passat. Què li passa al Girona F.C.? David Baixeras, exassessor durant tres anys del futbol base del Girona F.C. i psicòleg esportiu de la Unitat de Medicina Esportiva de la Clínica Bofill de Girona.\nLlegiu l’entrevista que la Marta Costa-Pau li va fer pel Diari Ara:


Nadal es compromet a revisar els equipaments culturals de Tarragona.\nDidac Nadal reclama «una revisió tècnica exhaustiva» dels equipaments culturals de Tarragona\nL'alcaldable del PDeCAT ha exigit «la readmissió dels treballadors del Museu d'Història i la millora de les condicions laborals del personal que treballa en espais culturals»\ndijous, 14 de març 2019 - 11:48h | Actualitzat a 14/03/2019 12:24h\nL'alcaldable del PDeCAT, davant el Teatre Tarragona, aquest matí de dijous, 14 de març. | Twitter/Didac Nadal Abad\nS'apropen les eleccions municipals i els candidats a alcalde de Tarragona es posicionen en els diferents temes d'actualitat de la ciutat. Aquest matí de dijous, 14 de març, el cap de files del PDeCAT, Didac Nadal, ha exposat les seves propostes per millorar la situació dels equipaments culturals de Tarragona.\nNadal ha reclamat, en primer lloc, i davant el Teatre Tarragona, d'actualitat pel tancament indefinit que viu arran del despreniment d'una part de les planxes de cartó guix que hi ha sobre un dels passadissos, «una revisió tècnica exhaustiva» de les instal·lacions culturals de la ciutat. El candidat a alcalde ha afegit que «es tracta d'un pas imprescindible per conèixer les condicions reals dels equipaments».\n«Necessitem dignitat a la cultura de Tarragona i em comprometo, personalment, a tirar endavant la proposta de revisió de tots els equipaments» ha reblat Didac Nadal.\n«Hem de dir prou a desgavells com el que viu la Torre del Pretori»\nLa situació dels tres teatres de titularitat municipal de Tarragona, el Teatre Tarragona, el Metropol i el Camp de Mart, sobre els quals planeja l'ombra d'un tancament, no és l'únic front obert que té la conselleria de Cultura del govern municipal de la ciutat.\nEn vuit dies, el passat cinc de març i el 12 del mateix mes, la Torre del Pretori, un dels principals monuments de la ciutat, ha sigut notícia pel «deteriorament» en el qual es troba. La situació és tal que els Bombers de la Generalitat s'han vist obligats a actuar davant el perill que podia suposar el despreniment de part de la façana. Sobre aquesta situació, Didac Nadal ha sigut contundent: «hem de dir prou a desgavells com el que viu la Torre del Pretori».\nNadal també s'ha posicionat sobre la situació que viuen els 25 treballadors del Museu d'Història, acomiadats el passat dia 30 de setembre. «Han de ser readmesos i», ha afegit el líder del PDeCAT a Tarragona, «a més a més hem de millorar les condicions laborals del personal que treballa en els nostres espais culturals».\nLa CUP reclama recuperar «les mesures del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Tarragona»\nPau Ricomà (ERC): «Hem de dibuixar junts la Tarragona que volem»\nDídac Nadal PDECat Tarragona Municipals Tarragona 2019 eleccions municipals 2019


Som especialistes en dèmencies en gent gran\nEl treball que es realitza amb cada persona és específic i diferenciat, i sempre observem la seva resposta davant cada activitat. Des de l’inici es consideren les preferències individuals.\nEl nostre model es basa en els més de 30 anys d’experiència que portem treballant. L’empatia i l’escolta activa són els elelments principals per oferir una bona atenció personalitzada.\nEls tallers estan dissenyats per a persones amb deteriorament cognitiu moderat. També tenim tallers preventius per a persones grans amb una afectació lleu de la memòria.\nLa nostra experiència al llarg de més de 30 anys d’activitat, i la preparació dels nostres professionals, ens han permés desenvolupar un mètode de treball únic on la persona és el centre d’atenció.\nDisposem d’un equip multidiciplinar psicològic i mèdic especialistes en l’abordatge del problemes derivats de memòria i trastorns afectius de la gent gran. Les nostres línees de treball son el diagnòstic i el tractament de les patologies específiques tant de l’envelliment com de les seqüeles derivades d’una lesió cerebral.\nIntegrem les diverses expressions artístiques com les arts plàstiques, la música, la literatura, la poesia, el teatre, el moviment, etc, per fer un abordatge terapèutic. Totes aquestes disciplines són eines per expressar emocions i treballar amb les capacitats que encara mantenen les persones amb demència.\nRealitzem diferents activitats al barri, com eina d’integració i d’activitat social: sortides caminant, visites a fires tradicionals i populars…\nLA MAGNÒLIA • CENTRE DE DIA BARCELONA\nMIRA ON SOM AL MAPA


Francesc Miralles es reuneix amb la Federació de Futbol de Balears per tractar com els afecta la Llei d’Emprenedors\nfebr. 23 Francesc Miralles es reuneix amb la Federació de Futbol de Balears per tractar com els afecta la Llei d’Emprenedors\nEl candidat del PSIB-PSOE a la presidència del Consell de Mallorca, Francesc Miralles, juntament amb el diputat Antoni Diéguez i el conseller socialista Miquel Àngel Coll, s'ha reunit amb la Federació de Futbol de les Illes Balears per parlar de com els afecta la Llei d'Emprenedors.\nMiralles ha escoltat les seves preocupacions després de la vaga d'esportistes de les Illes que ha tengut lloc aquest cap setmana, i els ha exposat la iniciativa socialista que pretén renegociar, d'acord amb totes els grups parlamentaris, la disposició addicional setzena d'aquesta llei per evitar la desaparició de la majoria de clubs i entitats esportives bases i amateurs.\nEn aquest sentit, Miralles ha manifestat la solidaritat del PSIB-PSOE amb els esportistes i ha traslladat que el propòsit dels socialistes és "paralitzar de moment l'aplicació de la normativa i començar un període de negociació per establir un reglament que diferenciï entre esport professional i esport voluntari".\nPer part de la Federació de Futbol de les Illes Balears ha participat el president, Miquel Bestard


Ciutats i Innovació – IEB\nCategoría: Ciutats i Innovació\nCiutats Objectiu El Programa de Recerca en Ciutats té com a finalitat principal estudiar el paper de les ciutats com a motor de prosperitat. Les diferents línies de treball que és desenvolupen investiguen aspectes crucials com són els determinants del creixement de les ciutats i de les relacions socials que en elles s’estableixen, les economies…\nEl Programa de Recerca en Ciutats té com a finalitat principal estudiar el paper de les ciutats com a motor de prosperitat. Les diferents línies de treball que és desenvolupen investiguen aspectes crucials com són els determinants del creixement de les ciutats i de les relacions socials que en elles s’estableixen, les economies d’aglomeració com…\nCiutats, Temes de recerca\nLocalització de les activitats econòmiques: Economies d’aglomeració. Externalitats de coneixement. Concentració geogràfica i especialització sectorial: Clústers sectorials. Intervenció del sector públic i localització d’empreses. Determinants del creixement de les ciutats/àrees metropolitanes: Descentralització urbana: causes i conseqüències. El paper de la ciutat central. La immigració en els entorns urbans. Factors polítics: fiscalitat, infrastructures, regulació…


El nou Codi Penal entra en vigor amb penes més dures contra el terrorisme i la multireincidència\nEnèsima modificació legislativa\nEl text tipifica com a delictes l'assetjament laboral i immobiliari i la compravenda d'òrgans. Els conductors infractors s'exposen a penes més dures\nREDACCIÓ Barcelona 23/12/2010 08:12\n260x366 Francisco Caamaño, ministre de Justícia. Foto: EFE Francisco Caamaño, ministre de Justícia. Foto: EFE\nLa reforma del Codi Penal entra en vigor avui, sis mesos després de la seva publicació al BOE. El nou text castiga amb més duresa els delictes de terrorisme, pederàstia i corrupció, i tipifica com a nous crims la pirateria, l'assetjament laboral i immobiliari, el tràfic de persones i la compravenda d'òrgans.\nEl nou codi introdueix la llibertat vigilada per als condemnats per terrorisme i delictes sexuals, principalment pederastes, per un temps màxim de deu anys. El reu podrà ser obligat a estar localitzable sempre o a seguir un tractament mèdic. També s'elimina la prescripció de les morts en atemptats terroristes. Els condemnats per terrorisme, crim organitzat o delictes contra menors de 13 anys amb penes superiors a cinc anys hauran de complir almenys la meitat de la condemna abans de poder accedir al tercer grau.\nEls reincidents en petits robatoris compliran condemnes de caps de setmana i dies festius. En canvi, les penes pel delicte bàsic de tràfic de drogues, fins ara castigat amb un màxim de nou anys de presó, es rebaixen a sis anys. Per aquest motiu es calcula que uns 200 presos podran sortir de la presó en aplicació de la nova llei.\nEl nou text també recull els delictes d'assetjament laboral i d'assetjament immobiliari, així com el de pirateria, que castiga amb entre 10 i 15 anys de presó els qui s'apoderin, destrueixin o facin malbé una aeronau, un buc o una embarcació. També s'augmenten les penes per ciberassetjament infantil, és a dir, fer servir internet contra menors amb finalitats sexuals.\nEls conductors que excedeixin els límits de velocitat o que circulin sota els efectes de l'alcohol o altres drogues s'enfrontaran també a penes més dures. En el terreny de la corrupció es preveu per primera vegada la responsabilitat penal d'empreses i societats, i en el cas de responsables públics, s'elimina l'alternativa de la multa per eludir la presó. També es castiguen amb més duresa els suborns en l'esport.\nEl nou Codi Penal elimina les penes de presó per als venedors de top manta, que a partir d'ara hauran de fer treballs per a la comunitat.\nTambé es consideren delictes les obres il·legals o clandestines i l'estafa d'inversions.


OCUPACIÓ DE LA TERRA DURANT LA RECONQUESTA\nA la península, la colonització i repoblació derivades de la reconquesta ofereixen modalitats diferents segons siguin les regions reconquerides i la manera d'efectuar-se aquella.\nEn qualsevol cas, poden diferenciar-se dues modalitats de repoblació i de colonització, o sigui:\n- La realitzada per la Corona d'Aragò, que afecta més directament l'estructura actual de la propietat agrària a les Terres de l'Ebre.\nAquest repartiment origina la implantació del "règim senyorial" en aquella zona . Es crearen, doncs, grans latifundis, a la qual cosa va contribuir la total expulsió dels àrabs del camp, passant-se d'una agricultura intensiva i amb major grau de tecnificació a una agricultura extensiva i ajudada per la ramaderia, amb escassa càrrega per unitat superficial.\nA la zona mediterrània, la colonització fou diferent a la descrita quant a la Corona de Castella, ja que la reconquesta va partir d'unes bases distintes i per això es crearen unes condicions jurídiques i econòmiques força dissemblants a les d'Extremadura i Andalusia. Les pressions culturals i els contingents migratoris, altrament, eren del tot diferents.\na) A les zones costeres, la conquesta fou relativament ràpida, quasi sense resistència per part de la població, llevat de casos concrets com el de la ciutat de Tortosa. La noblesa va intervenir a l'acció, però també intervingueren alguns elements burgesos catalans i aragonesos.\nA alguns llocs, la Corona es reserva la meitat de les terres conquerides i la resta la distribueix entre colons, amb un relatiu respecte a les formes jurídiques que existien a l'època dels musulmans, és a dir, respectant, en tot moment, la "petita propietat". A Tortosa, però, es revoluciona el sistema jurídic a partir de la base de la Carta de Poblament (1148 i 1149), atorgada per Ramon Berenguer IV, amb evolució constant sota la pressió ciutadana, en situació que mena a una lluita entre el poble i les senyories establertes, passant per la Sentència de Flix (1241) i la Composició de Gallard de Josà (1272), amb resultat espectacular en el denominat Consuetudines Dertosae (1272) que, filtrat a través d'una intervenció tècnica arbitral, esdevé el secular i exemplaríssim Llibre de les Costums Scrites de la Ciutat de Tortosa, amb vigència des de l'any 1279 al 1714. Gesta el problema de jurisdiccions i dominicatures, però, el fet de l'existència d'acords previs entre la Corona, l'aristocràcia i les repúbliques italianes quant a l'assignació de béns i propietats a la ciutat i la seva regió, focus de feudalisme, d'establiment de senyories i, per tant, d'amples dominis de viles i sectors territorials. La legislació, diríem, mena devers el sistema de ciutats lliures que s'instaurarà durant el regnat de Jaume I el Conqueridor, just en oposició a la feudalització (arrel cultural rural) i a benefici de la ciutadania (règim cultural urbà).\nb) A les terres de l'interior, regulades per una economia típicament agrària que es contraposava relativament amb la comercial o mercantilista del litoral, intervenen factors característics de la cultura feudal. Fonamentalment cal comptar amb la verticalitat del procés conqueridor, justificat a partir de les àrees d'iniciativa que esdevenen els comtats catalans del nord o sudpirinencs. Reforça l'actitud el fet de la predominant influència de la noblesa, d'origen occità, en els comtats aragonesos. La conquesta s'estableix en funció de l'eixample natural dels referits comtats, encara que sota el senyoratge suprem de la dinastia de Barcelona, però es fonamenta l'explotació i el repoblament a partir dels denominats "senyors de lloc", origen de la petita noblesa que tant protagonisme tindrà a nivell de Corts durant els segles XIV i XV. Els ordes militars tenen una singular presència, amb una influència decisiva que els portarà a la vigilància de fronteres però a partir de grans dominis senyorials. El Temple, a manera d'exemple, amb cada conquesta es reservava el cinquè (la cinquena part) dels béns adquirits en l'empresa i, a més a més, el 1178 reben del rei Alfons I el Cast la totalitat del domini senyorial de Tortosa (llevat dels béns pertanyents a la senyoria dels Montcada), portant a la fi al veritable dominium de la regió que passava a constituir el major bé econòmic de l'orde dintre l'àmbit mediterrani. El Temple, doncs, passava a ésser el major propietari i el major latifundista de tota la regió catalana de l'Ebre.\nEl problema agrari, respon sempre a la realitat preexistent, de manera que el litoral tortosí es reparteix seguint les demarcacions precedents i que àdhuc expliquen la divisió municipal actual: demarcacions agrícoles dels Garidell, dels Sentmenat, dels Bell-lloc, dels Despuig, dels Montcada, dels Pallach... i àdhuc el monestir de Sant Cugat del Vallès, de l'Hospital de Sant Joan de Jerusalem i, com hem dit, del mateix Temple. Amb tot, la vinculació feudal permet a la senyoria unes noves cartes repobladores, de base legal en el feudalisme, que possibiliten l'existència dels senyors de lloc o petita noblesa, amb obligacions repobladores, rehabilitadores, d'explotació agrícola i ramadera, factors que vénen a explicar els diferents tipus de pagaments, traüts, taxes i censals, ja sigui amb diner o bé amb espècies. El cercle sòcio-político-econòmic, doncs, resta complet dintre el sistema, només alterat pel procés democratitzant amb el triomf urbà dels ciutadans sobre les senyories, explicant la posterior estructura estamental. Entre uns i altres factors, cal tenir sempre present la presència de l'Església, un extraordinari poder polític i econòmic dintre de qualsevol estat i un dels màxims terratinents, amb possessions sobre la terra i els homes que hi restaven adscrits.\nEl procés seguit per la societat i la legislació tortosina està ben lluny d'ésser aliè a la ruralia, en el sentit que el poder urbà es veu estretament vinculat al rural. Quan per decisió del rei Jaume II deixen de constituir senyories la nissaga dels Montcada i l'orde del Temple, signifiquem que el poder municipal, en el sentit globalitzador de la polis grega o de la civitas romana, resta a mans reials, o millor definit, a mans del poble com a preludi d'un règim de remota tendència democràtica. De l'estructura estamental és el Consell General o de la Ciutat, la Comuna, l'acció dels procuradors i consellers, dels paers i síndics la que regula la conducta política i social i, per tant, la que condiciona fortament els ambients rurals.\nL'status roman inalterable, doncs, però no esdevé semblantment amb les circumstàncies. Personatges de gran relleu acceleren el procés ciutadà en diversos ordres -no oblidem, a manera d'exemple, la dinàmica excepcional del bisbe Berenguer des Prat- però, tanmateix, tampoc no podem passar per alt la nefanda política dinàstica en la qüestió patrimonial puix que Tortosa resta a mans del marquès Ferran, esdevé l'enfrontament fratricida, prospera l'absolutisme monàrquic amb Pere III i, pitjor encara, la Pesta Negra ve a enfosquir l'ambient general. Signifiquem que l'espectacular pèrdua demogràfica incideix durament en l'àmbit rural i, tanmateix, que la magnitud de la riquesa creada resta a benefici d'una unitat social de volum molt menor, però que la crisi social, la inflació creixent i la despesa paral.lela que grava les possibilitats municipals a partir de les obres públiques, ve incrementada per l'endeutament galopant que empitjoren la despesa pública, fent-nos albirar la necessitat de crear i consolidar la Taula dels Canvis i dels Comuns Dipòsits de la Ciutat.\nEn aquesta difícil situació, decreixent el domini sobre el mar, en retrocés el comerç marítim per causa de la navegació a cors que practiquen les potències que engloba la competència tradicional, a la qual cal afegir la sistemàtica depredació piràtica, es produeix un fet de gran transcendència: l'exhauriment progressiu de la noblesa tradicional i l'escalada constant dels negociants, de la ciutadania i, en definitiva, del que podem denominar "mercantilisme". El noble tortosí, com tots els catalans, reacciona positivament i s'incorpora al treball i, més encara, tendeix a fusionar la classe aristocràtica amb la mercantil. La resposta la trobem en el foment global de la riquesa i en la conquesta del poder a nivell nacional. En el poder local, malgrat tot i com se'n planyirà el cavaller Cristòfor Despuig, l'aristòcrata no té l'accés obert.\nCal no oblidar, en aquest punt, l'ascens sorprenent dels Boteller, d'origen popular, i la seva fusió amb els Oliver, de la més excel.lent tradició nobiliària. Tortosa, entre uns i altres fets, manté el seu caràcter centralitzador de riquesa i de productes, no solament del seu hinterland sinó de països estranys, els productes dels quals rep per la via fluvial, puix que és la porta natural oberta a la Mediterrània. El producte agrari, el forestal i la producció industrial semblen mantenir o incrementar els seus respectius nivells. Accedim, doncs, a un neofeudalisme que es definirà més endavant per circumstàncies que explicarem però que troben ací el seu punt de partida, malgrat de l'aturall o el retrocés provocat per la guerra civil del segle XV, havent passat pel canvi de dinastia i l'esperit importat pels Trastàmara, o per l'allunyament del rei Alfons IV el Magnànim, situada la seva cort a Nàpols i les seves ambicions sobre les repúbliques italianes .


Productes de Aperitius - La Gata Maula Vermuteria\nDiu Inés Butrón, autora de llibres com “Colmados de Barcelona” o “Comer en España”, que “som el que mengem, però també el que comprem”, és per això que des de La Gata Maula Vermuteria hem escollit els millors queviures de “colmado” perquè els puguis gaudir a casa.\nEls productes de “colmado” o de botiga d’ultramarins reflecteixen la nostra història, la manera de relacionar-nos amb d’altres societats i el tipus de productes que hi intercanviàvem. Així, des de les llaunes de conserva, passant per les espècies, l’oli, el cafè, el cacau o el bacallà, aquests establiments narraven una manera de ser i de fer tant a la cuina com al mercat.\nAra, tens l’ocasió de tornar a gaudir-ne des d’un format una mica diferent però que vol mantenir l’essència d’altres temps.\nMikso de Carxofa\n€2,05 (IVA i IIEE inclosos)\nPaté d’albergínia amb tàperes\n€3,75 (IVA i IIEE inclosos)


2011 - ALMOSTER - GEGANTERS I GRALLERS DE LA LLACUNA\nDissabte 24 de setembre, com en els darrers dos anys, els Geganters i Grallers de La Llacuna, ens hem desplaçat fins a la localitat tarragonina d’Almoster, per participar de la seva trobada de gegants i Cap grossos. Aquesta trobada va comptar amb una participació molt alta de colles de gegants i cap grossos vinguts de diversos indrets de Catalunya.\nLa jornada gegantera va començar, al voltant de les 14:30 de la tarda, amb un dinar de germanor per a totes les colles assistents a la festa.\nSeguidament, a una de les places del poble, va tenir la plantada de totes les figures (gegants, gegantons, cap grossos, bestiari, etc.) i a les 18:00 va donar inici la tradicional cercavila pels carrers de la localitat. La passejada va ser molt dinàmica i va recórrer els indrets més emblemàtics d’Almoster fins arribar al lloc de partida.\nUna vegada havent arribat a la plaça, cada colla gegantera, va poder realitzar el seu ball de gegants a càrrec dels seus respectius grups de músics. A continuació hi va haver els parlaments i el lliurament dels recordatoris. Seguidament va tenir lloc el ball conjunt de tots els gegants, gegantons, cap grossos, etc. participants.\nLa diada va finalitzar amb un castell de focs.


Tres dones contra la crisi\nLa recessió fa perillar avenços en drets. Tres generacions proposen receptes per sortir-se'n\nTHAÏS GUTIÉRREZ 08/03/2011 00:00\n260x366 Tres dones contra la crisi Tres dones contra la crisi\nCom cada any, el 8 de març torna a posar sobre la taula les desigualtats que encara hi ha entre homes i dones en l'àmbit laboral. Els sindicats denuncien que tot i que al principi de la crisi econòmica els més castigats van ser els homes, perquè es van destruir moltes feines en sectors ocupats essencialment per ells, ara són les dones les que estan patint més. Les conseqüències més visibles són tres: l'atur, la precarització i l'augment de la càrrega de treball.\nL'atur femení ha començat a créixer des del 2009 perquè la destrucció de llocs de treball s'ha traslladat al sector serveis, on es concentra majoritàriament la presència femenina. La precarització s'explica perquè les dones, tant a Catalunya com a Espanya, acaparen els contractes més precaris, temporals i amb els sous més baixos, i la crisi està provocant que aquesta situació s'enquisti. A més, la retallada de serveis públics ha provocat un augment de la càrrega de treball de les dones, que segueixen sent les que fan més feines domèstiques i tenen cura dels familiars. Davant d'aquest panorama tant CCOO com la UGT volen aprofitar la celebració del Dia de la Dona Treballadora per denunciar que la crisi està comportant un retrocés en els avenços que s'havien aconseguit, en drets i en l'accés al mercat laboral\nSegons els sindicats, les catalanes guanyen un 26% menys que els homes i gairebé la meitat de les dones cobren entre 600 i 1.200 euros, quan en el cas dels homes és un 35%. Segons un informe d'Esade i la firma de recursos humans ICSA, l'única franja en què s'ha reduït la bretxa salarial ha estat la directiva, on la diferència entre els sous d'homes i dones ha passat del 17% al 12% en un any. Tot i això, els autors de l'informe asseguren que l'estadística té una lectura més profunda i alerten de no caure en un miratge d'igualtat. La reducció de la bretxa no s'ha produït perquè les dones hagin millorat la seva situació professional sinó perquè els homes han vist com la seva retribució queia. El professor d'Esade José María Gasalla ho resumeix de manera contundent: "Les dades demostren que al final no es passa de discursos i intencions i la realitat és que hi ha una notable discriminació cap a la dona".


POLÍTICA - 12/03/2019 15:45 / Redacció\nEspaña Global: Aquesta influencer que maltracta els seus pares és la nova estrella de Supervivientes\nA la graella televisiva de l'Estado español hi abunden tota mena de programes de la teleporqueria en els quals es dóna un missatge totalment inadequat al jovent. Al Gran Hermano on es fa proselitisme de la ganduleria o Hermano Mayor, en què els fills colpegen els seus propis pares, són només alguns dels exemples del nivell televisiu que es fomenta a les espanyes.\nCaptura de pantalla de Dakota Tarraga. Foto: Youtube.\nAra, una de les participants del programa Hermano Mayor, que havia presentat l'excocaïnoman PePero que vàrem (VEURE AQUÍ), ha estat fitxada per un altre programa de la teleporqueria espanyola , el famós Supervivientes. El més greu de l'assumpte és que la miserable que han fitxat, anomenada Dakot Tarraga, es dedicava a estomacar els seus propis pares fent les delícies de l'espanyolada més ignorant.\nA més, el nou fitxatge de Supervivientes també ha estat premiada a les xarxes, ja que el seu perfil d'Instagram acumula la xifra de 220.000 seguidors. Però els seus espectacles denunciables no només varen tenir lloc a Hermano Mayor, sinó que es varen repetir en altres programes com ara el Cámbiame, en què els hi va dir als presentadors: "Me habéis jodido la vida". Ara, aquesta nini espanyola amiga de l'espanyolista que vàrem (VEURE AQUÍ) passarà a cobrar 3.000 euros a la setmana mentre altres joves s'han d'esllomar per poder seguir endavant.


Catalan News Monitor: Explicar Catalunya al món — Verkami\nEs tracta d'un projecte web, en format bloc, que menciona les notícies més rellevants del dia, en anglès, facilitant el context necessari perquè siguin compreses per un lector aliè al procés d’independència de Catalunya, i proveint cites textuals i enllaços a d’altres fonts perquè es pugui ampliar la informació.\nDesprés d'un any de funcionament en fase inicial, des del PDD constatem la necessitat de fer un pas més enllà per tal d’assegurar que complim de manera eficient la funció d’aglutinar les millors fonts d’informació per a un públic internacional.\nPer tal de garantir la nostra autonomia volem fer un pas més i recórrer al micromecenatge.\nEn aquesta segona època, volem consolidar un equip de persones que desenvolupin el projecte d’una forma més àmplia i constant. Per tal de fer un projecte més atractiu s’afegiran vídeos amb diferents continguts i es treballarà conjuntament amb altres entitats i plataformes interessades en enviar informació del procés arreu del món, especialment als mitjans de comunicació, universitats i centres de decisió.\nSi la recaptació del Verkami fos més gran del que hem previst s’editaria amb una altra llengua per tal d’arribar a un públic més ampli.\nCatalunya es troba en un moment clau de la seva història, ara més que mai, cal que els actors internacionals disposin del màxim d’informació sobre el procés d’autodeterminació i en comprenguin les raons així com els esdeveniments que es produiran en els mesos que vénen.\nÉs evident que la imatge que actualment projecta el procés no és sempre ben interpretada pels mitjans de comunicació estrangers o el públic en general. La raó d’això és sovint el desconeixement del cas català, d’una banda, així com l’excessiva dependència dels mitjans internacionals sobre allò que diuen els seus equivalents espanyols i els corresponsals instal·lats a Madrid, lluny de les fonts, els referents i el propi dia a dia a Catalunya.\nCal doncs fer un esforç per generar continguts en anglès que puguin fer contrapès al que és massa sovint el relat oficial, proper al dictat per les institucions espanyoles.\nPer què és innovador?\nSón moltes les fonts que al nostre país ja publiquen continguts pensant en l’exterior –mitjans de comunicació, entitats i campanyes individuals–. Tanmateix, des de la PDD veiem una oportunitat per complementar –i no pas competir amb– aquestes iniciatives, mitjançant un projecte d’agregació de continguts.\nPrecisament perquè ja hi ha una gran diversitat de continguts generats, trobem que una tasca important a fer és la filtrar continguts. És a dir, analitzar l’actualitat catalana i triar les notícies més rellevants per a un potencial lector estranger, tot afegint-hi el context que faci falta per assegurar-ne la comprensió.\nAquest model s’adiu a una tendència consolidada a internet, anomenada content curation, o agregació de continguts. Aquests són avantatges sobre la resta de pàgines similars que existeixen actualment:\nRegularitat: sortiria cada dia.\nFiltratge: prioritzaríem els temes realment noticiables o importants per la perspectiva d'algú que no està familiaritzat amb la realitat catalana –en termes periodístics, no seríem generalistes sinó temàtics.\nBrevetat: continguts que poden ser consumits i compartits amb rapidesa.\nFlexibilitat: funciona tant per al lector novell com per al que cerca aprofundir en el tema.\nSom la Plataforma pel Dret de Decidir (PDD) i ens vam constituir el desembre del 2005 en el marc de l’Assemblea “Tenim el Dret de Decidir”.\nLa PDD és una de les entitats impulsores del procés independentista i va jugar un paper molt important en l’etapa d’intent institucional de reforma de l’estatut.\nVam tenir la funció d’eina d’agitació entorn del dret de decidir i, des d’una perspectiva crítica del moment polític, vam exercir la funció de plataforma de conscienciació i intermediació entre les entitats cíviques, el voluntariat polític crític i el món polític convencional, convençuts que érem davant del col·lapse autonòmic i no davant de cap moment refundacional autonòmic.\nS’adheriren a la PDD unes 700 entitats, 58 ajuntaments i més de 4.000 persones a títol individual.\nQuè hem fet?: una cronologia simplificada en 21 punts\nQuina ha estat la nostra tasca fins al moment:\n18-02-2006: Manifestació “Som una nació i tenim el dret de decidir”.\nPrimavera 2006: Campanya No a l’Estatut.\n1-12-2007: Manifestació ”Som una nació i tenim el dret de decidir sobre les nostres infraestructures”.\nAbril 2008-desembre 2009: Campanya “decideixo decidir” amb 71.826 signatures.\nMarç 2009: col·laboració amb l’organització de la manifestació “Deu mil a Brussel•les”.\nEstiu-tardor de 2009: col·laboració en l’organització de la consulta d’Arenys de Munt.\nSetembre 2009: Organització de l’acte a la Facultat d’Història de la Universitat de Barcelona sobre el dret a l’autodeterminació: formació d’un grup d’estudi sobre “Noves vies de construcció nacional”.\n11-09-2009: Organització i convocatòria, conjuntament amb altres entitats, de la manifestació de l’11 de Setembre.\nSetembre-Octubre 2009: Constitució, conjuntament amb altres entitats, de la Coordinadora Nacional de la Consulta sobre la Independència.\nDesembre 2010: Organització de l’acte de tancament de la Campanya de la primera tanda de consultes de la Coordinadora Nacional de la Consulta al Fòrum de Barcelona.\n2009-2011: impuls i col·laboració amb les consultes que es van fent a tot el país.\n2009-2011: s’han acompanyat observadors internacionals en diverses tongades de consultes.\n12 de juny de 2010: Manifestació “Autodeterminació és democràcia”.\n10 de juliol de 2010: impuls, col·laboració i una de les entitats convocants de la manifestació “Som una nació, nosaltres decidim”.\n11-09-2010: Organització i convocatòria, conjuntament amb altres entitats, de la manifestació de l’11 de Setembre.\n30-04-2011: impuls i organització, conjuntament amb el Moviment per la Independència de la Conferència Nacional per l’Autodeterminació.\nFormem part de la Plataforma “Somescola.cat” en suport del model d’escola catalana.\nS’han destinat moltes persones i esforços per ajudar a tirar endavant l’ANC. En aquest sentit només cal que ens fixem en la coincidència que diverses persones de la Junta de la PDD també formen part del secretariat de l’ANC i que la vicepresidenta de la PDD ha estat escollida la presidenta de l’ANC.\nCol·laboració de diverses persones de la PDD a la comissió que va preparar la manifestació de l’11 de Setembre de 2012. Col·laboració de la secretaria tècnica de la PDD amb la secretaria tècnica de l’ANC per preparar la manifestació de l’11 de Setembre.”\nLa PDD forma part d’Enllaçats per la Llengua en defensa de la unitat lingüística.\nLa major part del pressupost la dedicarem a la redacció i traducció dels continguts de caràcter polític i a la promoció de la pàgina web que renovarem:\nRedacció: 4.000 €\nReforma lloc web: 400 €\nManteniment: 200 €\nPublicitat i promoció: 1.400 €\nTotal: 6.000 €\nLa redacció preveu l'agregació de continguts diaris, depenent del moment, d'1 a 3 notícies. En aquests moments l'equip està format per dues persones, una que coordina el projecte des de Barcelona i l'altra que contextualitza i tradueix les notícies des de la Gran Bretanya.\nSi aconseguim més finançament del demanat s’incorporarà a l'equip una persona des d'Austràlia. En funció de la quantitat recaptada, també es farà la versió en castellà i en francès.\nVolem modernitzar el web actual fent-lo visualment atractiu i més dinàmic, així com afegir-hi diferents apartats i més imatges.\nSi aconseguim el finançament la posada en marxa serà immediata.\nEl projecte podrà començar pràcticament tot just completat el finançament, ja que la infraestructura ja està en bona mesura preparada, i tan sols cal la dedicació per augmentar la freqüència i qualitat dels continguts.\nBenvolgut Enric, disculpa el retard en la nostra resposta. El responsable de l'edició del Catalan News Monitor és la Plataforma pel Dret de Decidir, i per tant la seva junta. Les persones que coordinen són Aureli Argení, president de la PDD, Elisenda Romeu, secretària i Àngels Folc, tresorera. A part del responsables polítics hi ha persones que treballen buscant i contextualitzant les notícies i d'altres que tradueixen.\nEnric Navàs Mariné\nM'agradaria saber les persones (noms) responsables d'aquest projecte (que no consten en la descripció del projecte). No dubto gens de la seva capacitat!! Només demano saber qui són per a conèixer millor el projecte i decidir col·laborar-hi.\nMarc Rodríguez Picas\nLa iniciativa es molt bona, soc un fan incondicional. Espero que aconseguiu treure endevant aquest projecte abans d'aquest nadal. Ja que hi haurà molta gent al vostre costat.\nBenvolguda Jane, en primer lloc disculpa el retard de la nostra resposta, sincerament hem tingut una confusió en la via com rebríem les possibles preguntes que els i les interessades en el projecte ens poguessin fer. Som els primers que lamentem no haver pogut atendre la teva demanda i ens sap greu si finalment no podem comptar amb la teva col·laboració.\nPer descomptat que podem fer aquest canvi que ens demanes en la teva recompensa! Fes el teu ingrés directament al compte de la PDD de Caixa d'Enginyers ES74 3025 0012 1214 0002 9104 indicant-nos el teu nom. Escriu-nos a info@plataformapeldretdedecidir.cat\nQuisiera aportar 100€, pero antes quisiera saber si se podría cambiar la estelada vermella (que ya tengo) --- por el CD y la inscripción como socia =D Nota: Me inscribí en la campaña Súmate (http://www.sumate.cat/) =D\nGràcies a vosaltres el Catalan News Monitor continua endavant! Visiteu-lo a: (http://catalanmonitor.com/)\nBen aviat ens tornarem a posar en contacte amb vosaltres per informar-vos de com podreu aconseguir la vostra recompensa.\nMoltes gràcies per ser els nostres mecenes!\nSecretària tècnica de la PDD\n+ El teu nom a la nostra web\nLes recompenses anteriors\n+ Un mocador de la campanya 'Decideixo decidir'\n+ Un CD 'L'autodeterminació depèn de nosaltres'\nEl teu nom a la nostra web + mocador + samarreta + estelada\nEl teu nom a la nostra web + mocador + estelada + un llibre + un any de soci de la Plataforma pel Dret de Decidir\nEl teu nom a la nostra web + mocador + samarreta + estelada + llibre\nLes recompenses anteriors + una litografia original limitada de Joan Brossa\nLes recompenses anteriors + Bàner de la teva entitat o negoci a la pàgina web de Catalan News Monitor.\nGràcies a vosaltres el Catalan News Monitor… read more


Ha guanyat la repetició de les eleccions locals del maig a l'entitat municipal descentralitzada d'Àreu, que depèn d'Alins\n18/11/2019 - 19.16 Actualitzat 18/11/2019 - 20.25\nÀreu, un poble amb una vuitantena de cases del terme municipal d'Alins, al Pallars Sobirà, ja té alcalde: Iu Escolà, d'Esquerra Republicana, ha aconseguit 27 vots i ha guanyat per poc Xavi Marco, de JxCat, que n'ha tret 23.\nÀreu és l'únic poble de Catalunya que ha repetit eleccions aquest diumenge. A la convocatòria de les municipals del mes de maig no s'hi va presentar ningú. La Junta Electoral Central va donar mig any de marge als 38 pobles que es trobaven en aquesta situació, per si algú s'animava.\nAquesta vegada, Àreu ha tingut dues candidatures, molt igualades en les preferències dels veïns. Van passar per les urnes 53 dels 63 empadronats, en unes eleccions de sufragi directe.\nL'alcalde pedani d'Àreu, Iu Escolà, segueix la tradició familiar\nIu Escolà, de 22 anys, és guia de muntanya, té un càmping una mica més amunt del poble i ha seguit el camí del seu pare, Jordi Escolà, l'últim alcalde pedani d'Àreu, que va morir:\n"Això m'ha portat al càrrec. L'anterior alcalde va ser el meu pare, que va morir de càncer. Tots aquells projectes on va posar moltes ganes i molta il·lusió, doncs vull acabar-los i consolidar-ne d'altres que també havia fet."\nCom a president de l'entitat municipal descentralitzada, Escolà ja sap que ha d'estar sempre a punt per al que calgui:\n"Des d'una bombeta fins a una carretera o el que sigui... sempre s'hi ha de ser. És una feina que no té horaris. Has d'estar disponible per a qualsevol cosa. Gràcies a Déu, com que la meva feina em permet treballar aquí al poble, no tindré cap problema."\nSi tampoc s'hagués presentat ningú en aquestes eleccions, Àreu hauria perdut tots els drets adquirits que té i el petit poble hauria hagut de dependre totalment d'Alins, uns quilòmetres més al sud.\nDues eleccions en una setmana: 38 pobles espanyols repeteixen les municipals\nAugmenta un 30% la demanda d''atenció a la salut mental dels professionals sanitaris


"Això que escric no pretén que mirem el mal fet per l'altre, ans per mirar-nos dins i preguntar-nos quina quota ens pertoca en la responsabilitat de l'incendi"\nper Montserrat Nebrera 15 d’octubre de 2017 19:51\nEn el moment que escric no se sap què respondrà Puigdemont a Rajoy sobre si en el seu últim discurs al Parlament de Catalunya va declarar la independència o no. Sembla importar ben poc que el competent per fer-ho, segons la tan recent com incomplerta llei del referèndum, sigui el Parlament i no el President; i sembla importar també ben poc el ridícul que suposa que rere aquell discurs no siguem capaços saber si ho va dir i què significaria haver-la declarada.\nPer tot això a mi no m'interessa gens que hagi respost, més encara si com diu Forcadell s'ha de fiar tot "al que faci la gent" (que és tant com encomanar-se a la revolució). El que m'importa, el que vull dir no té a veure amb el passat, ni amb els greuges amb què s'ha armat l'argumentari d'una i altra banda, això ho deixaré per a un altre dia. El que vull ara, en aquests moments que amb dificultat deixaran marge a la serenor i en tot cas ja no alleugeriran les conseqüències del que s'ha fet, és cridar a fer un examen de consciència.\nLa consciència de què parlo és la meva, la nostra, la de tothom, fins i tot la de qui creu superbament que la seva està ben neta mentre discuteix a tort i a dret sobre l'únic tema de conversa dels darrers mesos. Fer-ho requereix seure un instant, deixar de banda apriorismes, separar els sentiments dels drets i contemplar el paisatge actual a Catalunya: es divideixi no l'independentisme, Aznar (qual bomber piròman) la va clavar: abans de la independència, arribi o no, la divisió s'ha produït a Catalunya (ni que sigui entre els que creuen que existeix i els que la neguen). I com a mínim es visualitzen dos bàndols entre els catalans (amb gent de "vuit cognoms catalans" a cada banda i xarnegos com jo també dels dos cantons): els que creuen que continuar essent Espanya és "bon negoci" i els que no (i en els dos hi ha, però, dels que traslladen seus de les empreses fora, com demostra el President del Barça), els que continuen sentint-se part del tot, i els que se senten despresos des d'ara o des de sempre d'allò.\nQuè s'ha fet malament? En una banda la pressa, en l'altra la supèrbia; en una banda la supèrbia, en l'altra banda la ira; en una banda la ira i en l'altra, l'avarícia; en una banda l'avarícia i en l'altra, l'enveja. Si és cert que un percentatge molt majoritari de mestres i periodistes són independentistes, com es podria no haver arribat fins aquí? I això (el que passa, el que no havia d'haver passat o el que encara no ha passat) de qui és culpa? I la resta, els indiferents, els activistes, els incendiaris, els mentiders, els falsaris, els sofistes, els manipuladors o els frívols?\nAixò que escric no pretén que mirem el mal fet per l'altre, ans per mirar-nos dins i preguntar-nos quina quota (per acció u omissió) ens pertoca en la responsabilitat de l'incendi.


Fènix (fill d'Amíntor) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nFènix (fill d'Amíntor)\nking of Thessaly (en)\nSegons la mitologia grega, Fènix (en grec antic Φοῖνιξ Foinix), fou un heroi, fill d'Amíntor i de Cleobule (o d'Hipodamia, segons altres variants). Amíntor tenia una concubina anomenada Clícia, o també Ftia. A petició de la seva mare, gelosa, Fènix va seduir aquesta concubina, i quan Amíntor es va assabentar del fet, va cegar el seu fill. Una altra tradició diu que Ftia, la concubina d'Amíntor, va intentar seduir el jove, i com que no ho va aconseguir el va calumniar davant d'Amíntor que el va cegar. Desterrat pel seu pare, es va refugiar al casal de Peleu que el va acollir i el va portar amb el centaure Quiró. Aquest li va tornar la vista i Peleu el va fer conseller i acompanyant del seu fill Aquil·les, i a més el va fer rei dels dòlops. Fènix va marxar a la guerra de Troia amb Aquil·les. Quan es va produir l'ambaixada dels cabdills que intentaven reconciliar Aquil·les amb Agamèmnon, Fènix volgué convèncer el seu amic sense aconseguir-ho. Es va quedar al seu costat a la tenda quan Aquil·les s'assabentà de la mort de Patrocle. Finalment va tenir un paper durant els jocs fúnebres en honor de Patrocle, on vigilà la cursa de carros.\nDesprés de la mort d'Aquil·les, Fènix va anar amb Ulisses al costat de Neoptòlem. Durant el retorn dels grecs després de la guerra de Troia, acompanyà Neptòlem que seguia la ruta terrestre, però va morir pel camí. Neptòlem li va tributar els honors fúnebres.\n↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i llatina. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 198. ISBN 9788496061972.\nParramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 94. Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 209. ISBN 8429741461\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Fènix_(fill_d%27Amíntor)&oldid=22631258»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 gen 2020 a les 07:05.


•\tLa inversió s’emmarca dins del quart pla d’Inversions Financerament Sostenibles (IFS), amb 35 milions d’euros de dotació, que es traduiran en millores en espais públics que decidiran els ajuntaments.\n•\tJorge Rodríguez: “Des del primer moment vam tenir clar que el superàvit havia de destinar-se a les persones abans d’acabar en els bancs. Els alcaldes han valorat aquest pla amb un 9,1 sobre 10”\n•\tMª Josep Amigó: “Tres anys després del canvi polític hem consolidat una nova forma de governar basada en el repartiment just dels recursos i la gestió eficaç col•laborant amb la Generalitat”\n20/juny/2018. La Diputació de València ha aprovat aquest dimarts una nova convocatòria del pla d’Inversions Financerament Sostenibles (IFS), el quart des que es va iniciar la legislatura. En aquesta ocasió, els 18 municipis de la Costera disposaran de 2.135.946,49 euros per a millorar espais i serveis públics en actuacions que hauran d’executar-se abans del 31 de desembre de 2019, i que podran finançar obres ja realitzades des de l’1 de gener d’enguany.\nLa quantia de les ajudes abasta des dels 74.027,42 euros de Torrella fins als 236.944,19 euros per al municipi de Xàtiva, passant pels 184.967,07 euros de Canals o els 141.627,97 euros per al municipi de Vallada.\nEn aquesta línia, la vicepresidenta, Maria Josep Amigó ha assegurat que “tres anys després del canvi polític, aquesta corporació ha consolidat una nova forma de governar, basada en la justícia en el repartiment dels recursos, la col•laboració amb la Generalitat, la gestió eficaç que fomenta l’autonomia municipal i la fi del clientelisme”.\nA més, Amigó ha afirmat que aquests plans “serveixen per a pal•liar el dèficit de finançament dels nostres pobles i ciutats, que ha impossibilitat en molts casos la prestació de serveis bàsics de qualitat”.\nPer la seua banda, el diputat de Cooperació, Emili Altur, ha assenyalat que els ajuntaments “tenen pràcticament llibertat absoluta per a decidir en quines obres s’inverteix els diners”, amb un catàleg que abasta des de la millora de xarxes de proveïment d’aigua i clavegueram fins a la renovació d’instal•lacions esportives, passant per recollida i tractament de residus, energia, il•luminació pública, gestió del coneixement, promoció turística, comerç, parcs i jardins, ordenació del tràfic, equipaments culturals, carreteres i camins, protecció del patrimoni i intervenció en col•legis d’Infantil i Primària.


Ajuntament d'Alella - El desconfinament entra en la fase 0 avançada al nostre municipi\nEl desconfinament entra en la fase 0 avançada al nostre municipi\nEl procés de desconfinament arran de la pandèmia causada per la Covid-19 ha entrat avui en una nova fase a la regió sanitària de l'Àrea Metropolitana Nord, en la qual està inclòs el nostre municipi.\nLa principal novetat que presenta aquesta etapa és que es permet la reobertura dels establiments comercials i els locals tancats al públic per l'estat d'alarma fins a 400 m2 de superfície o superior, sempre que es limitin a fer ús d'un espai màxim de 400 m2, amb mesures de prevenció. Per accedir a aquests establiments, al contrari del que succeïa fins ara, no es requereix cita prèvia.\nTambé es flexibilitzen diferents mesures socials, amb limitacions concretes: s'autoritzen les vetlles, els enterraments i els actes de culte; es permet l'obertura de centres educatius per condicionar-los i dur-hi a terme funcions administratives, així com de les biblioteques (només per al servei de préstec) i els museus.\nPer saber exactament quines són les limitacions a què estan sotmeses les diferents activitats, podeu consultar aquí les preguntes i respostes sobre les restriccions pel coronavirus.


Visita del grup EFTA per conèixer de primera mà la realitat del país | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl cap de Govern, Antoni Martí, va ser l’encarregat de donar la benvinguda als representants del grup EFTA.\nDc., 07/03/2018 - 03:55\nVisita del grup EFTA per conèixer de primera mà la realitat del país\nEl cap de Govern, Antoni Martí, va donar ahir la benvinguda als representants del grup de l’Associació Europea de Lliure Comerç (EFTA) que, en una visita organitzada pel ministeri d’Afers Exteriors, s’estaran fins avui al Principat per conèixer de primera mà la realitat del país i les seves especificitats.\nEn el discurs inaugural, Martí va reiterar que la relació d’Andorra amb Europa va més enllà de la geogràfica i és sobretot pels valors compartits com la democràcia, la igualtat i els drets i llibertats individuals. També va explicar als delegats europeus que el Govern ha impulsat des de l’any 2012 un procés d’obertura econòmica que permet als residents estrangers participar econòmicament al Principat en les mateixes condicions que els andorrans, i que se centren els esforços a aconseguir reciprocitat d’igualtat per als andorrans al mercat interior europeu.\nAixí mateix, el líder de l’executiu va recordar que la necessitat d’accedir al mercat interior europeu està justificada per ser l’espai econòmic natural, i per permetre al sector empresarial d’Andorra obrir-se a l’exterior, i construir així nous pilars econòmics que coexisteixin amb els sectors tradicionals del Principat.\nEn aquest sentit, Martí va defensar les particularitats d’Andorra en l’acord d’associació amb Europa, unes especificitats condicionades per les dimensions territorials i socials del país i la seva situació geogràfica, i que va demanar que siguin enteses per la Unió Europea. Per aquest motiu, Martí va remarcar que la celebració del congrés del grup de l’Associació Europea de lliure Comerç a Andorra ha de permetre un millor coneixement de les especificitats del país.\nFinalment, el cap de Govern es va referir també a la darrera reunió de treball de l’EFTA a Andorra, que va tenir lloc el 2012, fet que va propiciar que la Comissió Europea publiqués un informe sobre les relacions de la UE amb Andorra, Mònaco i San Marino, en què es proposaven cinc opcions d’acostament de les posicions dels tres petits Estats a l’espai europeu, de les quals dues van ser mantingudes pel Consell d’Europa i van ser el punt de partida de les negociacions amb la Unió Europea per a l’acord d’associació. En aquesta línia, Martí es va mostrar convençut que aquesta segona visita del grup de l’EFTA al Principat donarà un nou impuls a les accions comunes que s’estan portant a terme.\nPer la seva part, el delegat que ostenta la presidència de torn del grup de l’Associació Europea de Lliure Comerç, el búlgar Boyan Natan, va expressar en la seva intervenció que donarà suport a les negociacions d’Andorra amb la Unió Europea. Natan es va mostrar molt satisfet per haver estat convidats a celebrar aquesta trobada a Andorra i va manifestar que n’esperen molt, ja que els permetrà conèixer amb detalls les peculiaritats del país.\nPrecisament, i per començar a conèixer la realitat del país, després de l’acte inaugural es va celebrar la taula rodona Cooperació entre Andorra i la Unió Europea que, moderada per la ministra d’Afers Exteriors, Maria Ubach, va servir per donar a conèixer les relacions actuals d’Andorra amb la Unió Europea, i es van repassar aspectes com l’Acord duaner, la implementació de mesures de transparència fiscal, com és la fiscalitat de l’estalvi o el recent intercanvi automàtic, així com la participació d’Andorra en organismes internacionals, com la Comunitat de Treball dels Pirineus.\nUbach, que va assegurar que “és un honor acollir els representants dels Estats membres de la UE que fan el seguiment de l’acord d’associació”, va incidir en la “importància de poder explicar la realitat del país i que ells mateixos ho puguin veure”, ja que una cosa és explicar-ho a Brussel·les i una altra “veure-la i apreciar-la in situ”, un fet que “serà molt útil” de cara a les negociacions per a l’acord d’associació. I és que malgrat que és la Comissió Europea qui comada el procés, com va recordar la ministra, també escolta l’opinió dels Estats membres.\nEl president de torn del grup de l’EFTA va coincidir amb la ministra en la importància d’accions com aquesta, ja que la visita “ens ha permès conèixer amb detall aspectes que poden ser importants en l’acord d’associació”. En aquest sentit, Natan es va mostrar “optimista” de cara a la consecució d’aquest acord entre Andorra i la Unió Europea, ja que malgrat que es tracti d’un país petit, el Principat “comparteix uns valors que són també els de la UE”. I va fins i tot assegurar que l’acord d’associació “es podria tancar a principis de l’any vinent”.\nPel que fa a les especificitats andorranes, Natan es va mostrar partidari que “siguin considerades” i de trobar la fórmula perquè Andorra pugui formar part del mercat interior de la Unió Europea amb les quatre llibertats, ja que la voluntat de la UE no és danyar l’economia andorrana i a més considera que Andorra “no és un perill” per al mercat interior europeu.\nEls representants del grup de l’EFTA van tenir també l’oportunitat de visitar l’Escola Andorrana de segona ensenyança d’Ordino i conèixer de primera mà el sistema educatiu. A més, segons va precisar Ubach, la visita al centre escolar pretenia mostrar que Andorra “és una societat inclusiva”, de manera que també es va aprofitar per explicar-los “el sistema sanitari i qüestions socials”.\nLa primera jornada de la visita va acabar amb una tercera taula rodona, en aquest cas, a l’Espai d’Innovació de Caldea, on se’ls van explicar la realitat econòmica del país i la política d’obertura.\nSant Julià estrena un Tomb Saludable


EL CONSELLER D’EMPRESA I OCUPACIÓ, FELIP PUIG, EMPLAÇA ELS EMPRESARIS DEL PENEDÈS A LIDERAR LA PROMOCIÓ DE L’ENOTURISME A CATALUNYA | Unió Empresarial del Penedès\nDinar col·loqui amb un centenar d’empresaris, organitzat per la Unió Empresarial del Penedès al celler Augustus al Vendrell\nEl conseller d’Empresa i Ocupació, Felip Puig, ha emplaçat els empresaris del Penedès a liderar la promoció de l’Enoturisme a Catalunya. Puig ha participat aquest dijous en el dinar col·loqui organitzat per la Unió Empresarial del Penedès (UEP) amb un centenar d’empresaris i directius de diferents sectors. El conseller va remarcar la capacitat que Catalunya ha tingut per esdevenir un país mosaic on la indústria, les infraestructures i el turisme són els principals motors econòmics. “Catalunya serà industrial o no serà”, va dir Puig abans d’incidir en la necessitat de desenvolupar a consciència el sector del turisme amb una gran aposta: l’enoturisme.\nEl Penedès ha de ser la punta de llança d’aquest camí. Segons Felip Puig, el fet que Catalunya, amb set milions d’habitants, rebi cada any uns 20 milions de turistes demostra el potencial que el sector té en aquest moment. Però, el país necessita garantir un equilibri que permeti un bon desenvolupament econòmic i això passa per tenir una indústria forta amb capacitat per generar riquesa i unes infraestructures modernes que situïn el país al mercat global, tal com passa amb l’aeroport del Prat o com passarà amb el Port de Barcelona o el de Tarragona en el moment que es desenvolupi el corredor ferroviari del Mediterrani.\nL’acte el va presentar el president de la UEP, Santi Carda, que va fer una crida als empresaris del Penedès a sumar sinergies per “continuar avançant” i sortir de la situació de crisi que encara s’arrossega. Carda va insistir en el potencial que té el Penedès com a punt de trobada del turisme, les vinyes i la indústria, i va assegurar que en aquest moment “la UEP té moltes coses a dir a favor del territori” i trobarà la fórmula per fer-se sentir.\nST. Paul’s English Academy estrena un nou web\nLa UEP impulsa el programa Reempresa al Penedès