El model turístic de Barcelona, qüestionat\nBarcelona. Dilluns, 18 d'abril de 2016. 05:30\nActualitzat Dilluns, 18 d'abril de 2016. 05:30\nL'Institut Català d'Antropologia ha organitzat, dins la Setmana de l'Antropologia, un debat a la Universitat de Barcelona amb destacats acadèmics especialitzats en el fenomen turístic. Tots ells han destacat que el turisme té alguns efectes perjudicials, i que pot originar greus costos socials. Per això creuen que s'han de prendre mesures per poder integrar el turisme de forma positiva dins les dinàmiques socials de la ciutat. I han posat de relleu que el debat ja no es pot ajornar; ara és un tema candent, ja que fins i tot va tenir un paper clau en la campanya de les últimes eleccions municipals. La gent està molt sensibilitzada. El 2010, per primera vegada, a Barcelona va haver-hi manifestacions contra el turisme incontrolat.\nRiquesa, però no tanta\nLa primera qüestió a debat ha estat si el turisme genera riquesa o això és un mite. L'antropòleg Jordi Gascón ha relativitzat la qüestió. Tot i que el turisme pot generar beneficis, pot resultar perjudicials en certs àmbits. Gascón ha analitzat el sector del comerç a les zones turístiques de Barcelona. En aquest cas no hi ha creació de nous comerços, perquè els espais disponibles no s'incrementen. En conseqüència el que hi ha és un traspàs de negocis familiars cap a establiments de grans cadenes o franquícies. I això porta associat, per una banda, un empitjorament de les condicions laborals dels treballadors, i per altra, una reducció de l'impacte fiscal, ja que moltes d'aquestes cadenes tenen la seva seu a paradisos fiscals o es beneficien de tractes de favor per part dels governs. La sociòloga Iolanda Fresnillo, que ha estudiat el fenomen turístic a Barcelona i a Haití, també ha insistit en què les grans empreses turístiques tenen capacitat per pressionar als governs i obtenir condicions de favor, i això repercuteix en una reducció dels ingressos socials i de les polítiques socials.\nLes TIC que ho compliquen tot\nEls experts s'han mostrat preocupats per l'impacte de les TIC sobre el turisme. Als anys noranta es creia que les TIC podia afavorir l'entrada en condicions d'igualtat, al mercat turístic, de nous actors locals. Però s'ha evidenciat que, enlloc d'això, han aparegut nous intermediaris multinacionals, com Airbnb o diversos buscadors, que tenen una gran capacitat per influir sobre el model turístic. I, a més a més, aquests operadors molts cops tenen les seves seus a l'estranger i no es pot actuar contra ells en base a polítiques locals. L'economista Joan Miquel Gomis ha destacat que aquest fenomen és reversible, però que per aturar aquestes pràctiques cal establir noves eines de gobernança. El geògraf Albert Arias, director del Pla Estratègic de Turisme de l'Ajuntament de Barcelona, ha participat al debat com a representant del consistori. Ha coincidit amb molts dels diagnòstics i ha apuntat que bona part del que es publicita sota el rètol "turisme col·laboratiu" en realitat forma part d'entramats empresarials multinacionals molt opacs, que tracten d'escapar a les regulacions locals i a la pressió fiscal dels països on actuen.\nOcupació poc idònia\nEl sector turístic genera una part important de l'ocupació d'aquest país. I, malgrat tot, un alt percentatge dels llocs de treball són feines mal qualificades i pitjor pagades. Ho sap bé l'historiador Ernest Cañada, autor d'un llibre impactant: Las que limpian los hoteles, on es descriuen les condicions de treball de les cambreres de pis al sector de l'hostaleria. Cañada creu que el cas de les dones de fer feines dels hotels és molt rellevant, però no l'únic. I apunta que això es deu, entre d'altres coses, a l'escassa capacitat de negociació dels treballadors al nostre país. Albert Arias ha apuntat que l'Ajuntament creu que aquesta és una de les claus de la problemàtica turística, ja que si els salaris del conjunt del sector turístic es dignifiquessin, això suposaria un impacte positiu per a l'economia de la ciutat, que beneficiaria especialment certs sectors que ara estan en recessió com el comerç de proximitat.\nL'expansió del turisme ha col·laborat a un encariment ràpid de les vivendes disponibles a algunes zones urbanes, i aquest increment de preus ha obligat a algunes persones a abandonar les seves cases. Els experts han destacat aquesta "gentrificació" com un dels costos socials més elevats de la massificació turística. La ciutat expulsa els seus habitants i els visitants ocupen l'espai que abans ocupaven els barcelonins, als edificis, als espais públics, al comerç... Segons l'antropòleg Andrés Antebi, la Barceloneta en una dècada ha perdut una part significativa dels seus habitants. Al Barri Gòtic l'impacte també ha estat considerable: es calcula que 2.000 vivendes han estat transformades en allotjaments turístics. Ciutat Vella sencera podria haver perdut 13.000 habitants. Aquesta pressió s'executa, sobretot, sobre les classes populars, que són les que més aviat han d'abandonar la seva residència. La pressió turística, en canvi, és molt menys sensible als barris alts, on el turisme no hi té tanta presència.\nEls experts presents al debat s'han mostrat satisfets perquè les administracions han anat modificant el seu discurs respecte al turisme. Valoren molt positivament el "canvi de to", especialment de l'administració municipal. I creuen que la moratòria sobre la construcció d'hotels de l'Ajuntament era una mesura imprescindible per reordenar el sector i crear noves estratègies. I, malgrat tot, alguns han apuntat que el canvi de model productiu és un procés tremendament difícil ja que cal buscar alternatives. A més a més, cal fortes inversions per dinamitzar sectors econòmics diferents. L'urbanista Francesc Magrinyà ha assenyalat que el disseny de polítiques urbanístiques ha estat erroni, perquè no s'ha reservat espai per a habitatge públic. Creu que aquesta és una de les línies que s'ha de potenciar: sense més vivendes disponibles és difícil fer l'habitatge accessible a les classes populars.\nAlguns dels experts han insistit en què alguns dels problemes que estan afectant a la ciutat de Barcelona i al turisme barceloní no poden arreglar-se amb mesures locals. L'impacte d'empreses com Uber, Airbnb o les línies de creuers és molt fort, i moltes no tenen base a l'Estat espanyol i ho aprofiten per tractar d'esquivar les lleis locals i d'evitar la fiscalitat aquí. Els problemes globals, per a ells, han de resoldre's, prioritàriament, amb mesures globals.\nTaxa turística Airbnb genera un impacte econòmic de 740 milions a Barcelona Víctor Costa\nCatalunya lidera el turisme a Espanya Víctor Costa


Ángel Juárez i Elies Torres parlen a Tarragona Ràdio sobre la maqueta del Francolí\nEl proper 20 d’octubre s’inaugurarà la maqueta de la conca hídrica del riu Francolí a l’Escola de Natura. Es tracta d’un projecte de Mare Terra Fundació Mediterrània que ha comptat amb la col·laboració de Dow Chemical Ibérica. Tarragona Ràdio ha entrevistat aquest dimecres el president de Mediterrània, Ángel Juárez, i el constructor de la maqueta, Elies Torres, per tal de parlar sobre aquesta reproducció que està cridada a ser una eina pedagògica molt important per als estudiants i un atractiu per als turistes que visiten la ciutat.\nNou capítol de ‘Palabra de Ángel’: ‘El rock and roll tornarà a Tarragona’\n‘Palabra de Ángel’, la sèrie de Youtube protagonitzada pel president de Mare Terra Fundació Mediterrània i la Coordinadora d’Entitats de Tarragona (CET), Ángel Juárez, arriba al dotzè capítol. En aquest episodi, Juárez recorda els mítics concerts que s’organitzaven a Riuclar quan ell era el president de l’associació de veïns del barri. Així mateix, reconeix que està treballant perquè es pugui tornar a celebrar un concert d’aquestes característiques.\nEntrevistes Premis Ones 2018: Ángel Juárez\nContinuem publicant les minientrevistes que vam gravar a tots els reconeguts dels Premis Ones Mediterrània 2018 el passat mes de juny. Avui és el torn d’Ángel Juárez, president de Mare Terra Fundació Mediterrània, entitat que impulsa l’esdeveniment. Juárez ens parla molt breument del present i el futur dels Premis Ones i ens explica per què més de dues dècades després gaudeixen d’una salut tan bona.\nÁngel Juárez participa de manera activa a la cerimònia dels Premios Emilio Castelar\nEs va publicar el dijous, 04 octubre 2018\nEl president de Mare Terra Fundació Mediterrània i de la Red Internacional de Escritores por la Tierra (RIET), Ángel Juárez, va participar a la cerimònia dels Premios Emilio Castelar que es va celebrar el passat divendres a Sevilla. Juárez va tenir un rol molt actiu durant la cerimònia ja que va pujar a l’escenari a lliurar diversos guardons. Així mateix, va agafar el micròfon i va fer un discurs en nom de l’alpinista i aventurer Jesús Calleja, que va ser baixa de darrera hora per motius professionals (aquell dia mateix havia de viatjar a l’Índia). El president de Mediterrània va tenir un contacte directe amb tots els premiats i va poder parlar una estona amb tots ells.\nL’edició d’enguany dels Premios Emilio Castelar a la defensa de las libertades y el progreso de los pueblos, que organitza l’Asociación Progresistas de España, ha reconegut el periodista Jon Sistiaga, l’empresari Patricio Farcuh, el polític Jesús Eguiguren, la cantant María Ángeles Rozalén, la Fundación Oxígeno o la publicació Feminismo16, entre d’altres. En edicions anteriors han estat premiades persones com Baltasar Garzón, Alfredo Pérez Rubalcaba, Pedro Zerolo, Jordi Évole, Iñaki Gabilondo o Ana Pastor.\nCal tenir en compte que Ángel Juárez va ser reconegut en la primera edició dels Premios Emilio Castelar, que es va celebrar l’any 2012. Des de llavors és membre del jurat i hi participa en l’elecció dels guardonats de cada any. També hi assisteix a la cerimònia sempre que té l’oportunitat de fer-ho.\nEntrevistes Premis Ones 2018: Carlos Enrique Bayo\nEs va publicar el dimarts, 02 octubre 2018\nContinuem publicant les minientrevistes que vam gravar a tots els reconeguts dels Premis Ones Mediterrània 2018 el passat mes de juny. Avui és el torn de Carlos Enrique Bayo, periodista que va recollir el Reconeixement Difusió i Sensibilització conjuntament amb la seva companya Patricia López. Bayo ens fa una radiografia exhaustiva i cartera del (mal) estat del periodisme a Espanya.\nPàgina 8 de 325


El govern de Premià de Mar valora positivament les actuacions que el Ministeri farà al litoral de la vila – Vilassar Ràdio\nEl govern de Premià de Mar valora positivament les actuacions que el Ministeri farà al litoral de la vila\nEns ocupem novament de les diferents actuacions que el Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (Miteco) preveu realitzar a diversos punts del litoral maresmenc. Si fa uns dies tractàvem de les actuacions previstes a Vilassar de Mar i El Masnou, avui anem cap a l’ Ajuntament de Premià de Mar i parlem amb l’alcalde de la veïna població, Rafa Navarro.\nNavarro ha explicat que el projecte que el Miteco portarà a terme a Premià de Mar consistirà en allargar un espigó per la part de ponent i construir un espigó paral·lel a la costa, cap endins del mar, per evitar que, quan es realitza la regeneració de la sorra, la sorra torni a marxar quan hi ha temporal.\nL’objectiu, ha dit, és que “aquests espigons aconsegueixen frenar l’erosió forçada a causa del port ubicat a la part de llevant de la població”\nPel que fa al punt en què es troba ara mateix aquest projecte, Navarro ha explicat que recentment el Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) va publicar la resolució per la qual es va formular la declaració d’impacte ambiental.\nHa afegit que encara no hi ha data de realització ni una consignació pressupostària real i efectiva d’aquest projecte. Un projecte que l ’alcalde de Premià de Mar veu amb bons ulls i del qual ha fet una valoració positiva. Ha recordat que està avalat per un estudi mediambiental de la Universitat Politècnica de Catalunya i que ha estat assumit pel Departament de Costes del Miteco.\nNavarro ha dit que el Passeig Marítim premianenc es troba “a expenses dels temporals continuats”, ha recordat que “tenim unes vies del tren molt properes al mar que s’han de tallar quan hi ha algun temporal” i ha subratllat que l’estació de tren de Renfe de Premià de Mar pateix els efectes “de la proximitat perillosíssima al mar “.\nEl projecte, ha subratllat, te l’objectiu de preversar la integritat del front litoral perquè “ara mateix està literalment amenaçat”\n(Foto: cedida per Ajuntament de Premià de Mar)\nNotícia anteriorL’Ajuntament del Masnou s’oposa a la construcció d’un espigó a la platja d’Ocata\nSegüent notíciaAugmenta el nombre d’usuaris de la deixalleria mòbil


GF Apartments La Vigna Badesi Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Clean and quiet well maintained apartments with a very frien..."\nvia De Amicis, Badesi, Badesi, Itàlia, 07030 - Veure al mapa\nMés informació sobre GF Apartments La Vigna\nEl GF Apartments La Vigna es troba a Badesi, a 49 km de Palau i a 38 km de Sassari. Hi ha WiFi gratuïta i aparcament privat gratuït. Els allotjaments disposen de terrassa, zona de menjador i zona d'estar amb TV de pantalla plana. Alguns allotjaments també tenen balcó i/o pati. També hi ha cuina amb microones, nevera i cafetera. A més, els allotjaments ofereixen bany privat amb assecador. El GF Apartments La Vigna es troba a 39 km de Santa Teresa Gallura i a 27 km de Tula. L'aeroport més proper és l'aeroport d'Òlbia-Costa Smeralda, situat a 54 km del GF Apartments La Vigna.\nCal que informeu el GF Apartments La Vigna de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Sant Feliu de Guíxols, Calonge i Vic: els Mossos desarticulen una banda criminal de marroquins, pakistanesos i espanyols per falsificar carnets de conduir | La Santa Espina\nSant Feliu de Guíxols, Calonge i Vic: els Mossos desarticulen una banda criminal de marroquins, pakistanesos i espanyols per falsificar carnets de conduir\nConstatant també individus amb antecedents penals entre els compradors, l'organització criminal, que hauria venut fins a 1.845 carnets falsos per entre 4.000 i 10.000 euros cadascun, estaria conformada per 11 persones\nDimarts, 11 de maig de 2021, en una macro-operació conjunta entre els Mossos d’Esquadra i la Policia Nacional a Sant Feliu de Guíxols, Calonge i Vic, va quedar desarticulada una xarxa de falsificació de carnets de conduir.\nSegons les investigacions, l’autor de les falsificacions seria un informàtic de la DGT de Girona, el qual hauria falsificat i venut fins a 1.845 carnets falsos per entre 4.000 i 10.000 euros cadascun.\nDe moment porten uns 400 detinguts per haver comprat aquests carnets a tot l'Estat. Se'ls deixa sense efecte la detenció. A Girona a part de l'informàtic de la DGT tb s'ha detingut intermediaris d'etnia gitana i pakistanesos. Mínim hi ha 4 dones detingudes.\n— Marta Rodriguez Font (@MartaRodriguezF) May 11, 2021\nQui comprava els carnets de conduir falsos?\nA partir de la informació recollida al llarg de l’anomenat cas Loki, els principals compradors eren immigrants de nacionalitat xinesa, pakistanesa i marroquina, constatant alguns compradors de nacionalitat espanyola i també individus amb antecedents penals.\nQui hi ha darrera de l'organització criminal?\nQuant als cervells rere l’estafa, a banda de l’informàtic que tenia accés a informació privilegiada, hi hauria almenys 11 caps de l’organització criminal, de nacionalitats marroquina, pakistanesa i espanyola, a més d'individus d’ètnia gitana.\nQuants implicats hi ha?\nDe moment, i mentre es determina si part dels compradors romanen a Catalunya o han marxat, els agents ja han detingut més de 400 del total de 900 implicats que estima l’operació.\nPel que fa als delictes que han impulsat les detencions, tot havent detectat fins a quatre esglaons de l’entramat criminal, es classifiquen en organització criminal –delicte castigat amb pena de presó de 3 a 6 anys, segons l'article 570 bis. del Codi Penal–, suborn –sota pena de presó de 6 mesos a 1 any segons l'article 425– estafa –en funció del grau de gravetat, regulada pels articles 438 i 307–, blanqueig de capitals –sota pena de presó de 6 mesos a 2 anys, segons l'article 298– i falsedat documental –amb penes de presó de 3 a 6 anys segons l'article 390 del Codi Penal.


Cap Vermell - A l'aguait “ La ciència condemna al moix, el depredador invasiu més nociu per a la biodiversitat”.\nS'encenen les alarmes entre els col·lectius protectors de felins\nAmb aquest impactant titular: "Investigadors espanyols demanen que les lleis ambientals acabin amb les colònies de moixos”, un grup de científics critica les deficiències del avant-projecte de llei de protecció, drets i benestar animal aprovat pel govern espanyol ara fa tres mesos. L’objectiu, a mig termini, ha de ser la desaparició dels moixos salvatges, incloent en aquest apartat les colònies felines.\nArguments, per a sustentar, l’esmentada conclusió:\nEl moix domèstic està implicat en més d’una quarta part de les extincions d’aus, mamífers i rèptils i es considera el depredador invasiu més nociu, per davant dels animals atropellats, emmetzinament o caçadors humans.\nContràriament a la creença popular, els moixos de colònies ben alimentats, encara cacen preses salvatges, i sol ser especialment sever dificultant la conservació de fauna endèmica de les Balears,\nEls moixos també actuen com a vectors i reservori de nombroses malalties que poden posar en perill la vida silvestre i danyar la salut pública. Les colònies de moixos del carrer poden desenvolupar un paper particularment important en la dinàmica de la malaltia, degut a l’alta densitat d’individus i les seves intenses interaccions dintre les colònies amb moixos que tenen i amb els salvatges.\nCert és que l’avant-projecte prohibeix l’eliminació dels felins, considerant més ètic el control de fertilitat, amb un cost molt alt per espai de llargs períodes de temps. S’ha de mentalitzar, conscienciar, a la societat sobre els efectes perjudicials que els moixos aporten a la biodiversitat i la salut pública, recomanant la desaparició de moixos salvatges i colònies.\nEls instruments legals han de cercar, de manera inequívoca, la reducció dels moixos que deambulen lliurement, minimitzant el seu nombre en manco temps possible i limitant l’accés a l’aire lliure dels moixos amb propietari tant com sigui possible Moixos menjant al carrer\nHan signat aquests argument investigadors universitaris, biòlegs del Parc de Doñana, membres del Institut d’Estudis Avançats i de Productes Naturals i Agrobiologia, adreçat als interessats i públic en general.\nNosaltres, com a protectors de una colònia domèstica de 6 moixos, dels que no sabem els seus orígens, ( i amb augment) prenem anotació i ja veurem els resultats. I si els ve de gust, que… “ cada confrare, prengui candela”.\nHome donant de menjar als moixos de carrer\nI no volem acabar sense demanar als 3 o 4 manescals que exerceixen a Capdepera: Què opinen ells de tot plegat? Ens agradaria poder rebre en aquesta redacció un article conjunt, o individual, dels veterinaris locals que podria abonar, si escau, els arguments científics que avui hem posat a l’abast dels nostres lectors. S’animen?.


Tancada a la seu de Cooperació per reclamar que el govern pagui un deute de 700 milions d'euros - CGTCatalunya.cat\ndivendres 29 de juny de 2012 / Premsa catalana, valenciana i de les Illes / Visites: 318\nUna quarantena de membres d’ONG per al desenvolupament s’han tancat aquest matí a les oficines de l’Agència Catalana per a la Cooperació al Desenvolupament (ACCD) de la Generalitat de Catalunya per exigir, entre d’altres, que el govern d’Artur Mas entregui els 700 milions d’euros que sumen els deutes del govern amb les organitzacions d’ajut al desenvolupament. Si afegim a l’impagament d’aquests diners la reducció pressupostària d’un 80% en aquest àmbit, el resultat és dramàtic per a tot el sector de la cooperació, que haurà de clausurar moltes seus i anular molts projectes que ja havien estat planificats. L’ocupació de les oficines s’ha fet amb tranquilitat i continua hores d’ara, però els responsables del departament han amenaçat amb desallotjar-los i han reclamat la presència de furgons policials. Des de migdia s’ha iniciat una estratègia de mobing contra les activistes, amb la impossibilitat d’anar al lavabo, l’aire acondicionat desendollat i la prohibició de rebre beguda i menjar. A partir de les 19h s’ha fet una crida a concentrar-se davant de l’edifici, on a partir de les 21h hi ha més perill d’una intervenció policial. Una vintena de persones estan disposades a passar-hi la nit. Un altre grup de manifestants ha tallat el trànsit en sentit muntanya a la Via Laietana de Barcelona, just a les portes de l’edifici del departament on hi ha les oficines de l’ACCD, ubicat al número 14.\nRetallades d’un 54,4% a l’Estat espanyol\nFONT: Federació Catalana d´ONG pel desenvolupament


la meva perdició: > Curseville. Capítol 2. Relat conjunt amb el bloc Páginas Frenéticas.\nSembla que tot això hagi d'anar molt més enllà d'aquesta volguda voluntat.\nA veure com acaba la retrobada...\nSànset: Amb sofre, molt de sofre. ^_^\n12 d’octubre de 2010 a les 18:44\nM'agrada molt aquest Curseville, m'agrada el detall molt precís de la pinta i els cabells. Aquest "Aleluya" dels desesperançats.\n¿Puc fer una crítica? Les històries es segueixen millor si van totes seguides. Almenys jo em faig una mica un embolic.\n18 d’octubre de 2010 a les 22:24


La guàrdia civil entra a les escoles com a mesura de pressió\nLa guàrdia civil entra a les escoles com a mesura de pressió contra el 13-D\nEl sindicat de les Illes Balears STEI Intersindical denuncia l’actuació de la guàrdia civil per reprimir les concentracions davants dels centres escolars.\nLa setmana passada agents de la guàrdia civil van entrar a diversos centres d'ensenyament públic per demanar si enllaçarien o encerclarien els edificis escolars durant les concentracions. Des del sindicat STEI intersindical es denuncia aquesta actuació de la guàrdia civil com a mesura de pressió contra la convocatòria de concentracions davant dels centres educatius el dia 13 de desembre\nL’STEI intersindical denuncia aquesta intervenció de la guàrdia civil i apunta que es tracta d'un acte que pretén ésser dissuasiu de les concentracions consensuades de protesta”. A més, el sindicat apunta que aquesta acció preventiva ordenada per la delegació del govern és un atac a la llibertat d’expressió.\nEl dia 3 de desembre l’STEI va anunciar les concentracions de protesta del dia 13 de desembre davant dels centres educatius públics de les Illes Balears per denunciar la política de retallades sistemàtica i la imposició de normes no consensuades amb el conjunt de la comunitat educativa.\nLa iniciativa forma part de la jornada estatal el dia 13 de desembre en defensa de l’escola pública. La proposta vol ser un crit en defensa de les competències autonòmiques i una mostra de rebuig contra la segregació de l’alumnat i la recentralització.\nL’STEI també recorda que el dret de reunió és totalment legítim i que és reconegut a l’article 21 de la constitució. Per tant, rebutja qualsevol mesura de pressió contra les concentracions del 13 de desembre.


Albion (Oklahoma) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n34° 39′ 43″ N, 95° 05′ 58″ O / 34.6619°N,95.0994°O / 34.6619; -95.0994\n205 m-210 m\nAlbion és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia una població de 143 habitants.\nSegons el cens del 2000, Albion tenia 143 habitants, 53 habitatges, i 34 famílies. La densitat de població era de 230,1 habitants per km².\nDels 53 habitatges en un 32,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,9% hi vivien parelles casades, en un 11,3% dones solteres, i en un 35,8% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,7 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,56.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 36,4% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 18,2% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 14.464 $ i la renda mediana per família de 17.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.438 $ mentre que les dones 13.125 $. La renda per capita de la població era de 6.800 $. Entorn del 20% de les famílies i el 33,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nClayton (25 km)\nLe Flore (28 km)\nRed Oak (32 km)\nTalihina (11 km)\nWilburton (34 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Albion_(Oklahoma)&oldid=22303278»


Des de recitals de dansa fins a 'The Voice': Cami Clune - Entrevistes\nDes de recitals de dansa fins a ‘La veu’: el viatge de Cami Clune\nEntrevistes Cami Clune. Foto de Chris Haston / NBC. Compartir Piulada Compartir Comentaris\nImagineu-vos que sou a l’escenari i que ningú no és a la sala a part de quatre celebritats que admireu. És la primera vegada que s’allunya dels seus pares i s’està sol, aïllat en una habitació d’hotel durant una pandèmia. Els llums són brillants i comença la música.\nKelly Clarkson no va trigar a girar la cadira per a Cami Clune, una rossa concursant de 20 anys a la temporada 19 de La veu . Poc després, Gwen Stefani, Blake Shelton i John Legend van seguir el mateix.\nQuan va arribar a la seva nota final de 'Skinny Love', Clune tenia quatre dels seus ídols lluitant per ella. Al final, va escollir estar a #TeamLegend i, l’endemà, John Legend comentava la seva publicació a Instagram.\nVa ser un moment de somni fet realitat per milions de persones a la cadena NBC, seguit d’un altre milió que va veure la seva audició després a YouTube ... cosa en la qual ha estat treballant des de la seva primera audició per al programa el 2017.\nDance Informa va tenir l'oportunitat de parlar amb Clune (pronunciada pista-genoll) sobre com la va influir la seva formació en dansa i la va preparar per al viatge en què es troba ara.\nCom vas començar a actuar?\n“El primer record que se m'acut va ser quan tenia quatre anys. Vaig tenir el meu primer recital de ball i recordo que em vestia de color verd. Quan vaig fer una mica més gran, el propietari del meu estudi li va dir a la meva mare que era molt expressiva i que vaig mostrar un paper actoral mentre estava a l’escenari. Va recomanar als meus pares que em matriculessin a un campament de teatre i, a partir d’aquí, va agafar el meu amor per actuar ”.\nUs heu posat al llarg dels anys entre musicals, competicions de cant, cantant els himnes nacionals en esdeveniments esportius professionals, actuant en curtmetratges a Buffalo i molt més. Quins consells teniu per a les persones que experimenten por escènic o que entren en audició?\ncompetició internacional de ballet de valentina kozlova\n'Això és molt difícil de superar. Crec que el meu consell més important és entrar-hi i tenir confiança en tu mateix. No intenteu emular ningú més. Entra-hi i dóna-ho tot. Penseu en aquesta adrenalina com una emoció, no com una por '.\nMolts intèrprets tenen por d’haver de fer un pas enrere a causa d’estar malalt o ferit, que heu experimentat en el vostre passat. [Clune té la síndrome d'Ehlers Danlos, que afecta el teixit connectiu, incloses la pell i les articulacions.] Què heu après dels vostres contratemps i com us n'heu alimentat?\n'Vaig aprendre que està bé fer un pas enrere. No vol dir que siguis feble ni que hi tornis. Escolta el teu cos i escolta’t a tu mateix. Sabreu si podeu avançar-hi i treballar molt o si necessiteu fer un descans. Mireu la vostra salut i preneu-vos una estona '.\nDe vegades, aquestes pauses o contratemps us poden ajudar a definir cap a on realment voleu anar a la vostra carrera. T'ha passat això?\n“Durant un temps, vaig estar pensant en fer treballs entre bastidors. Vaig anar a un col·legi comunitari durant un semestre per a mitjans digitals i em vaig adonar que això no era el que volia fer. Potser hi tornaré més endavant, però em vaig adonar que calia actuar. Alguna cosa en mi es va adonar que aquesta era la meva passió i em fa feliç. No em volia conformar amb alguna cosa només perquè pensava que no podia fer-ho. Necessito treballar tant com puc per assolir aquest objectiu que vull assolir. D’aquesta manera, puc mirar enrere i pensar que he fet tot el que he pogut fer i ser feliç. Crec que és important intentar fer allò que realment m’apassiona ”.\nQuan era més jove, vau crear 'Backyard Broadway' com una manera de fer representacions amb els vostres amics, però vau utilitzar aquestes representacions com a oportunitats per recaptar diners per a les persones que ho necessitaven. Què us va inspirar a fer servir la vostra passió per retornar als altres i ara a parlar de la vostra experiència amb EDS a La veu ?\n“Crec que és important fer el que t'agrada fer i fer-ho per una altra persona. Què més hem de fer aquí, a més d'ajudar-nos mútuament en aquesta cosa que es diu vida? El que em va inspirar primer va ser ser un nen i adonar-me que hi havia nens que ho tenien pitjor que jo i que podia fer alguna cosa per ajudar-los. El meu únic amic també coneixia un nen petit que tenia càncer i que necessitava ajuda econòmicament i sabia que era una manera perfecta de començar a ajudar a altres persones.\nPel que fa al meu viatge, tenir aquesta plataforma i poder parlar de la síndrome que tinc ha estat una benedicció. Hi ha tanta gent que m’ha contactat com: ‘Tinc això i no pensava que mai veuria algú a la pantalla amb alguna cosa així. Per a mi significa tant que ens defenseu. ’Això és el millor que podria rebre de la gent. Per a mi significa molt poder fer el que m’agrada i inspirar els altres mentre ho faig ”.\nTambé hi ha molta gent que no té cap malaltia o malaltia, però té problemes amb la seva pròpia imatge corporal i no s’hi posa perquè té por dels comentaris d’altres persones. podria fer sobre ells. Com heu superat això en el vostre passat?\n“Encara lluito amb la meva imatge corporal cada dia. Veure’m a la televisió em feia una mica de por, preguntant-me si aniria a semblar malament o a sonar malament. Heu d’arribar fins a un punt de la vostra vida en què penseu: “Jo sóc qui sóc i a qui li importa el que tothom pensi de mi”. He lluitat tota la vida amb la imatge corporal. Recordo estar ballant, estar ballet en un leotard i agafar-me constantment, pensant que no era prou magre. Sempre he estat algú amb malucs més grans i em comparo amb la gent constantment. Però no cal que ens comparem amb els altres. Sigues tu mateix i surt-hi amb confiança. No podeu deixar que ningú us digui que mireu d’una manera determinada o que us digueu que mireu d’una certa manera. Heu de mantenir la vostra confiança i simplement ser vosaltres '.\nSabent què heu viscut per arribar on sou avui, en què va ser veure’s a si mateix La veu ?\n'Ha estat tan gratificant rebre els comentaris que he rebut fins ara. Veure John Legend comentant a les meves xarxes socials significa per a mi tot. Vaig passar tantes coses i mai vaig pensar que arribaria a on sóc avui. El fet que em validin significa per a mi el món '.\nQuantes vegades vau provar l’espectacle abans de fer-ho en aquesta temporada?\n“Aquesta és la meva quarta audició. La meva primera vegada va ser el 2017. Gairebé vaig acabar la temporada 16. '\nQuins consells teniu per a les persones a qui se’ls deia que no, una vegada i una altra?\n'En aquesta indústria, obtindreu molts' no ', però heu d'aprendre a adonar-vos només pel fet que us diguessin que' no ', no vol dir que no tingueu talent. Només vol dir que no és el moment adequat per a vosaltres. No et rendeixis. Seguiu empenyent cap a ell. M’alegro d’estar en aquesta temporada i no en la temporada 16, perquè ara estic més desenvolupat en el meu ofici i aquest és el moment perfecte per sortir i compartir la meva història. Aleshores, ni tan sols sabia que tenia EDS. Crec que el moment de l’univers és perfecte. Cal creure en tu mateix, per moltes vegades que algú digui que no. '\nAmb aquest procés d’audició, havíeu de posar-vos en quarantena a l’altra banda del país. Com era estar fora dels teus pares per primera vegada?\n“Al principi va ser difícil, però m'hi vaig acostumar i em va agradar la independència. Vaig tenir moments en què m’agradaria estar amb la meva família, però em vaig dir que això era el que volia fer i en què treballava. Necessitava superar aquesta por. No em considero independent, de manera que ser difícil i haver de canviar pràcticament la meva rutina va ser difícil, però m’alegro que ho hagi fet. Passar per tot això i arribar a on sóc avui ha valgut la pena '.\nQuins consells teniu per als joves intèrprets que intenten trobar el seu camí, com com vau començar a ballar i anar cap al teatre i ara cantar?\n“Crec que alguns consells que donaria és no renunciar mai als vostres somnis per molt bojos que semblin. Confieu en vosaltres mateixos i no us compareu amb els altres. Sortiu i sigueu vosaltres perquè tothom té una història específica i un propòsit específic a la vida. Seguiu treballant cap a aquests somnis i no els deixeu mai, independentment del que digui la gent '.\nContinueu coneixent el viatge de Cami Clune amb La veu seguint @camiclune activat Twitter , Instagram i TikTok, i li agrada la seva pàgina a Facebook .\nPer Lauren Kirchmyer de Dance Informa.\nArticles relacionats: Backyard Broadway , Blake Shelton , Cami Clune , carrera de ball , Síndrome d'Ehlers Danlos , Gwen Stefani , entrevistes , John Legend , Kelly Clarkson , La veu Compartir Piulada Compartir\noh meu josh\ndia nacional del ball 2020


Sala de Cultura de la Caixa de Pensions\nS SA 1 Col·laborador/a 39 Visites Bústia de suggeriments\nSala de Cultura de la Caixa de Pensions ART/SOC Espai dedicat a sala per a diversos actes culturals i socials que va crear la Caixa de Pensions per a la Vellesa i d´Estalvis de Catalunya i Balears als seus locals del passeig de Vara de Rey, annexos a les oficines bancàries, amb entrada pel carrer d´Abel Matutes Torres, i a la biblioteca pública i museu etnològic. “La Caixa” s´havia instal·lat a Eivissa el novembre de 1930 i en aquell local se celebraren actes diversos, en especial els relacionats amb temes agraris i ramaders. També s´hi feren altres activitats com la celebració del Dia de Llibre. Per Nadal acostumaven a instal·lar-hi un naixement. A partir de 1957 aquesta sala es dedicà especialment a les exposicions artístiques i durant aquells primers anys hi exposaren pintors com Ferrer Guasch, Emilio Laguna, David Walsh, Laureà Barrau, Antoni Pomar, Carloandrés i molts d´altres. L´octubre de 1966 acollí l´exposició dels primers premis de la I Biennal d´Eivissa, ja que la segona edició de la Biennal se celebrà als locals del futur museu arqueològic de la via Romana. Quan a final dels anys seixanta “la Caixa” traslladà la seu al carrer de Joan Xicó cantonada amb la via Púnica, també hi traslladà la sala d´exposicions, que romangué oberta fins que a començament dels anys noranta fou absorbida per l´ampliació de l´oficina principal d´aquesta entitat a Eivissa. El caràcter social de la Caixa de Pensions va fer que al costat d´artistes d´indubtable qualitat com Riera Serra, Ormaolea i alguns dels apuntats més amunt, hi exposassin també artistes novells. [EEiF]


El govern defensa una tarifa plana i reclama diàleg, mentre la vicepresidenta segona espanyola Calviño afirma que el peatge és el sistema "més just"\nRedacció 06/05/2021 - 19.22 Actualitzat 07/05/2021 - 23.49\nRebuig de sectors polítics i socials al pla del govern espanyol per generalitzar els peatges a autopistes i autovies a partir del 2024. Entre les veus en contra, les de comunitats autònomes, que recorden que moltes vies són de titularitat pròpia o compartida amb l'Estat i demanen tenir-hi alguna cosa a dir.\nLa Generalitat defensa la vinyeta\nÉs el cas de Catalunya, que va plantejar la idea de la vinyeta, una tarifa plana per circular, i la reivindica com una solució a mig camí.\nEl projecte de l'aleshores conseller Josep Rull preveia implantar la vinyeta a les vies d'alta capacitat catalanes a partir de l'1 de gener del 2019. Per fer-ho, però, calia un acord amb l'Estat perquè és titular de la meitat de la xarxa.\nAquesta entesa no va arribar ni amb el govern del PP, ni després amb el del PSOE. I ara el conseller de Territori i Sostenibilitat en funcions, Damià Calvet, en una entrevista a TV3, demana a Madrid que dialogui perquè es trobarà amb el problema a la inversa: el 50% de les vies són de la Generalitat. "És una resposta que va tard, malament i unilateral, no la podem compartir", encara que "haurem d'escoltar", comenta Calvet, que reclama diàleg:\n"Han de tenir en compte una cosa fonamental, que és que, a Catalunya, el 50% de les vies d'altes prestacions són titularitat de la Generalitat de Catalunya. Per tant, amb nosaltres han de parlar."\nCalvet deixa clar que els peatges "s'acabaran el 31 d'agost" i manté l'aposta per la vinyeta, però s'avé al fet que sigui un model transitori cap a un pagament per distància recorreguda, sense barreres però amb arcs, per exemple.\nÉs el que proposen també experts com Sergi Saurí, del Centre d'Innovació del Transport CENIT:\n"Sembla bastant coherent un model senzill, tipus eurovinyeta, que ens permeti retenir un esforç de finançament pel manteniment i que no sigui un sistema que ens costi molt. I això, progressivament, s'ha d'anar sofisticant i anar a un model, ja sigui per distància o per emissions."\nÀlvar Garola, economista i professor de la UPC, explica que la proposta "va amb la tendència del que està passant a Europa, que és la idea del pagament per ús" de les vies d'alta capacitat. El peatge, afegeix, "pot ser per distància i nombre de quilòmetres que tu facis o pot ser per temps, que et doni temps d'accedir a vies d'alta capacitat per un temps determinat".\nCalviño diu que és el sistema "més just"\nPer la seva part, la vicepresidenta d'Afers Econòmics del govern espanyol, Nadia Calviño, ha defensat que el pagament per ús "és el model europeu i el més just" territorialment.\nEn una compareixença al Congrés, ha argumentat que cal trobar vies de finançament per les carreteres i que ara hi ha "enormes desigualtats" perquè només "uns pocs" paguen peatge:\n"Sembla raonable que paguin alguna cosa també els 100.000 vehicles que entren cada dia al país, la meitat estrangers."\nI la ministra portaveu, María Jesús Montero, ha explicat que la data del 2024 "pot ser orientativa" perquè dependrà de com hagi avançat la recuperació econòmica.\nEl govern espanyol aposta pels lemes "qui utilitza paga" i "qui contamina paga" (ACN/Albert Segura Lorrio)\nEl pla del govern espanyol ha rebutcrítiques generalitzades. Galícia, Castella i Lleó, Andalusia i Múrcia han rebutjat el plantejament, així com el PP, que ha anunciat que presentarà iniciatives al Congrés per evitar que es dugui a terme.\nI el soci de govern del PSOE, Unides Podem, ha reivindicat una "fiscalitat verda" però amb la condició que "no penalitzi la gent treballadora". Des de la formació han afegit que el pagament per ús de les carreteres és "un imposat a les classes mitjanes".\nAntipeatges: "No castigar els de sempre"\nTambé han protestat les organitzacions de consumidors com Facua, que afirma que les carreteres s'han de finançar amb els Pressupostos Generals de l'Estat i que els peatges no tenen en compte la renda de l'usuari, o l'OCU, que hi veu afany recaptatori.\nI és clar, també de les associacions de transportistes i les organitzacions antipeatges. Antoni Esteban, de Preservem el Maresme, considera que hi ha "massa interessos de determinades empreses que estan pressionant l'Estat i el govern de la Generalitat per posar un peatge per a tothom, perquè és la manera fàcil". Esteban afirma que hi ha alternatives:\n"El que passa és que s'han d'estudiar, s'han de posar sobre la taula i fer propostes concretes i correctes, però no castigar els de sempre."\nUn altre dels interrogants que obre el pla del govern espanyol és el possible increment de trànsit que podria provocar en ciutats com Barcelona, que ja tenen peatges en alguns accessos la introducció d'una tarifa més reduïda. Per això els experts recomanen mantenir i generalitzar els anomenats peatges urbans.\nPeatgesMobilitatEconomia de butxaca\nLa Generalitat reclama diàleg al govern espanyol sobre el pagament a les autovies


Transport públic. Generalitat de Catalunya\nHoraris de Rodalies pel Nadal\nHoraris de Rodalies pel Nadal Els dies 24 i 25 de desembre es modifiquen horaris a última i primera hora, respectivament\nEl servei d'FGC s'adapta a les festes de Nadal La nit de Cap d’Any hi haurà servei ininterromput a les línies de Terrassa, Sabadell, Sarrià, Av. Tibidabo, Reina Elisenda i Molí Nou\nBitllet combinat de Renfe i FGC per anar a esquiar\nBitllet combinat de Renfe i FGC per anar a esquiar Els bitllets combinats poden suposar fins a un 30% de descompte respecte el preu per separat de cada servei que ofereixen\nEl Tren Blanc inicia el servei el 6 de desembre El Tren Blanc reforça els serveis entre Barcelona, La Molina i Puigcerdà durant els caps de setmana i festius\nTransports públics Consulta d'itineraris i horaris per moure's arreu de Catalunya amb transport públic, sigui de forma local o interurbana.\nNadal a TMB\nDispositiu de Nadal amb la finalitat de facilitar els desplaçaments durant les festes. L'oferta de bus i metro s'adaptarà a les característiques especials d'aquestes dates.\nInformació en temps real de carreteres, trànsit i transport públic arreu de Catalunya.


EN MARXA LA PERFORACIÓ A TRESPONTS – Alt Urgell, 4-04-18 – Pirineus TV\nEN MARXA LA PERFORACIÓ A TRESPONTS – Alt Urgell, 4-04-18\nTal com estava previst al projecte, ja ha començat el procés de perforació de la muntanya on es construirà el Túnel de Tresponts. Ja fa uns dies que la piconadora ha començat a foradar la zona on hi haurà la boca nord del túnel d’1,3 quilòmetres, que evitarà el pas per la zona del congost on hi ha més despreniments de roques. De moment, aquestes perforacions es fan de forma mecànica, tot i que més endavant començaran les voladures. Tot plegat obliga a mantenir el pas alternatiu de vehicles a la C14, ja que les màquines que treballen a la zona necessiten envair la calçada i, a més, hi ha risc que amb el moviment caigui alguna petita roca. Està previst que el procés definitiu de perforació es faci simultàniament a les dues boques. Recordem que tota l’actuació durarà 3 anys i tindrà un cost de 35 milions d’euros.


Alguns municipis tornen a tancar els parcs infantils per temor de més contagis - À Punt\nAlguns municipis tornen a tancar els parcs infantils per temor de més contagis\nCrevillent, Oriola o Almoradí ja ho han prohibit per no poder garantir la separació física i l'aforament permés.\n30 de juliol 2020 - 08:31\nAmb l'augment dels brots i del nombre de casos de coronavirus a la Comunitat Valenciana, molts municipis estan tornant a prendre mesures que ja havíem vist a l'inici de la desescalada.\nÉs el cas de poblacions del Baix Segura com Oriola, Almoradí, Rojals o Catral, que han prohibit novament l'ús dels parcs públics per no poder garantir la separació física i l'aforament permés per la normativa i així, evitar nous contagis entre la població i garantir la seguretat sanitària. De fet, a tota la comarca del Baix Segura ja s'han registrat un total de 44 nous casos positius en els últims 15 dies.\nAltres poblacions com Crevillent, al Baix Vinalopó, també han fet el mateix. Segons la regidora de Servei Públic del municipi, Noemí Candela, han optat per aquesta solució perquè "és impossible posar un policia les 24 hores del dia als parcs infantils" i també perquè tot i que es feia una neteja setmanal de les instal·lacions, ara mateix resulta insuficient, però tampoc és possible fer-la "tots els dies de la setmana".


12/10/15. “El van matar per ser President de Catalunya” [Terricabras]. El Punt Avui. - Gironès per la independència\n12/10/15. “El van matar per ser President de Catalunya” [Terricabras]. El Punt Avui.\nEstrasburg - 12 octubre 2015 2.00 h\n“El van matar per ser President de Catalunya”\nTerricabras troba una “vergonya” que Espanya no hagi anul·lat la sentència de Companys\nEl letó Roberts Zile ho veu “sorprenent”\nTerricabras i Zile al Via Europa de El Punt Avui TV Foto: A.S.\nL.P. / A.S\nUna vergonya democràtica, una tragèdia i un escàndol. L'eurodiputat d'ERC Josep Maria Terricabras denuncia avui al Via Europa d'El Punt Avui Televisió (22.00 h) la “democràcia dèbil” de l'Estat espanyol, que encara no ha declarat nul·la la sentència que va condemnar a mort el president de la Generalitat, Lluís Companys. En un debat amb el letó Roberts Zile, Terricabras assegura que cap “dels governs espanyols després de la mort de Franco no han dit la veritat del que va passar a Espanya”. “El cas de Companys és especialment rellevant perquè se'l va assassinar perquè era el president de la Generalitat, evidentment”, lamenta.\n“La meva suposició era que, quan el règim franquista va acabar, es van reconèixer tots els errors”, admet Zile, que hi afegeix que per això li resulta “tan sorprenent” descobrir que no. “No han estat capaços de condemnar el franquisme”, li reitera durant el programa Terricabras, que recorda el règim com a “fanàtic i autoritari” i critica que es constituís la democràcia “amb la continuïtat franquista”. “Crec que està prou ben amagat per aquells que volen amagar-ho, no és massa conegut”, admet sobre el cas de Companys i els crims del franquisme el letó, que és eurodiputat des del 2004. “Europa té una història complicada”, hi afegeix remarcant, però, que al seu país coneixen “força la història catalana, particularment la recent, quan va començar el moviment independentista”.\n“Hi ha una carència democràtica espectacular”, sosté Terricabras en el programa d'El Punt Avui TV, que aquesta setmana s'emet des d'Estrasburg. “Hem de reconèixer que si estem a la Unió Europea hem de donar més llibertat a les nacions”, li contesta Zile, que assegura que cal “recordar la història” amb un ull mirant cap endavant i un altre cap enrere. “Si només mires al passat, ets cec. Però si només mires endavant, també tens desavantatges”, remarca.\nEls dos eurodiputats també valoren la imputació contra Artur Mas pel 9-N, i la seva visita als tribunals prevista, precisament, pel 15 d'octubre, coincidint amb el 75è aniversari de l'execució de Companys. “No sembla un simple accident que sigui el mateix dia”, defensa Zile. Per Terricabras, fins i tot si la coincidència és el resultat de la “ignorància” és una “tragèdia”. “Força gent a Espanya es pensa que tot va començar el 1978 amb aquesta Constitució que no és precisament fantàstica”, lamenta. El procés, coincideixen, s'observa cada vegada més des d'Europa i tot i que asseguren que a Brussel·les “ningú s'aixeca al matí preocupat per Catalunya”, preveuen que la UE “es mourà lentament cap a una millor comprensió de la situació”. “Ningú pensarà més en els catalans que els mateixos catalans”, alerta Zile, i sentencia: “Cal pensar-ho, això, és crucial: si sou valents políticament, llavors decidireu com a nació, i Europa haurà de tenir-ho en compte, li agradi o no”.


Implicat a la plataforma Recomana des del primer dia, César López Rosell va morir ahir als 77 anys. Els col·legues de Recomana lamentem la seva pèrdua i expressem el seu condol a la família i als altres amics. El seu company d'El periódico i de Recomana, José Carlos Sorribes, el recorda en aquest sentit comiat. El funeral serà demà, dissabte, a les dues del migdia al Tanatori de Collserola.\nAdéu a César López Rosell Adéu a César López Rosell\nPujàvem les escales de l’amfiteatre del Grec. Era el dia de la inauguració, després del Guilgamesh de l’Oriol Broggi. “Marxo cap a l’Empordà un dia d’aquests pels festivals de l’estiu; ja anireu fent vosaltres les crítiques del Grec”. I va marxar a l’Empordà, fins i tot va fer un viatge de tornada a Barcelona per l’estrena de La favorite al Liceu. Així era el César López Rosell, que va traspassar dijous a l’Hospital de Sant Pau als 77 anys d’edat, un home entregat a la seva feina amb una passió de ferro, indestructible. Una malaltia va apagar la vida, en poques setmanes, d’un periodista i crític cultural que fins al darrer moment va estar al peu del canó. Tres dies abans de morir li enviava un correu al company Julián García, cap d’Espectacles a EL PERIÓDICO, sobre el que s’havia de fer aquest estiu a Peralada, a Torruella, a Vilabertran, o a Cap Roig i Porta Ferrada, on també podia fer de ‘cover’ si calia… “Bon dia, querido, sigo en el taller de reparaciones…”.\nAquest era l’humor del César, surrealista, sorneguer i molt seu. Li agradava el joc de paraules… que moltes vegades només entenia ell i que ens deixava als que l’escoltàvem fora de joc. Un sentit de l’humor que potser és propi de Lleida, d’on era originari i on va començar la seva carrera professional, al ‘Diario de Lleida’. I no ho va fer al camp de la cultura, sinó al dels esports. Un món on els periodistes aprenen l’ofici amb molta vocació, moltes hores i una vida més aviat dispersa. Anys després, el César va deixar Lleida per venir a Barcelona i va trepitjar les redaccions del Catalunya Express, El Correo Catalán i El Periódico de Catalunya, on va desenvolupar la part més gran de la seva carrera professional.\nSeguia escrivint de fútbol, del Barça o del Mundial-82, el del Naranjito, poc abans de canviar de camp de forma radical. Primer al dominical del diari del Grupo Zeta, i després com a cap de la seva secció d’Espectacles. Va ser un temps de molta taula, de molta coordinació i edició de texts, i moltes hores al diari. Eren els anys en què, juntament amb el recordat Gonzalo Pérez de Olaguer, donaven una amplia cobertura al teatre a la secció. I no sempre ho tenien fàcil per convèncer als que manaven al diari.\nEl César era un apassionat del seu ofici. Tant que no li passava pel cap que hauria de jubilar-se. Però el dia va arribar, i va pensar que en contra de la seva voluntat, cosa que no volia dir que abandonés la feina. És més, en els cercles més íntims, reconeixia que va començar la seva millor època, sense els lligams feixucs que crea una redacció. Va entrar en una nova dimensió, la del crític/redactor sènior, que cobria les estrenes al Liceu, a qualsevol teatre (ja fos un de gran, com el TNC, o un de petit, com el Akadèmia o La Gleva), a l’Auditori, al Palau de la Música, al Temporada Alta, amb La Fura per tota Europa… Sempre disposat a fer qualsevol cosa. “M’han dit que està molt bé, i hauríem d’anar a cobrir-ho…”, em comentava cada dos per tres. I si al diari no entrava per manca d’espai, penjava la seva peça a la web de Recomana, on va col·laborar des del primer dia.\nQualsevol nit de la setmana el César estava disponible, sempre acompanyat per la seva dona, també periodista, l’Esperanza (un petó molt fort, Espe). Els veies a totes les estrenes amb la l·lusió d’un becari i amb el rigor d’un savi expert. Així fins l’últim dia.\nEntregat al teatre, a la lírica, a la clàssica… A la cultura. Em deia “mestre”, suposo que amb la seva clàssica sornegueria. Però el mestre era ell. Descansa en pau,


La festa que Ciutadans no s'atrevirà a denunciar - Empar Moliner\nLa festa que Ciutadans no s'atrevirà a denunciar\nEscriptoraAquesta setmana els sempre inquiets amics de Ciutadans –que de cultura popular catalana en tenen tanta idea com jo de cuina amb Thermomix– han posat l’ull en el Ball de Dames i Vells de Tarragona, que es fa, des de molts, molts anys abans que ells naixessin com a partit tocapilotes. I ja l’han denunciat al Congrés de Diputats. Troben que podríem ser davant d’un “un possible delicte d’ultratge a la corona” amb la crema d’un retrat de Felip VI i d’insults a “la Guàrdia Civil i la policia espanyola”. ('Ils sont comme un grain dans le cul, Manuel'.)\nAquest ball, com sabem tots els catalans (menys ells), és una representació satírica amb 500 anys d’història. Una mica com (posaré un exemple que entendran) les 'chirigotas' de Cadis. I com que sempre, sempre, en aquests 500 anys, hi ha hagut qui s’ha sentit ofès, al final del ball ja reciten, de manera preventiva, uns versos ancestrals: “"I deu mil gràcies us dono / a tothom, generalment, / que perdoneu nostres faltes / si, per cas, en res faltem". Que traduït al cooficial seria: “Perdonádme de antemano / por mi azúcar y mi sodio, / más, si sois de Ciudadanos... / ¡marchando un ‘delito de odio’!”\nVal més que no vagin als Pastorets, on els actors solen fer befa de qüestions polítiques d’actualitat. Ni a la Hèsta deth Taro, d’Arties, perquè, amb tant de foc, la consideraran nazi, directament. Ni als balls de bastons, que potser trobaran que adoctrinen nens en la violència. Ni a fer cagar el tió, que encara els semblarà delicte de coprofàgia, perquè ens mengem el que caga ('on mange ce qui’l cup, Manuel'). Per sort, ens queda una festa tradicional que no permetrem que ens toquin. La festa de la Ciutadella, inspirada en la festa de l’ós. Allà, les damisel·les, abillades amb la roba tradicional carbassa, persegueixen els mossos, que han de fugir carregant una càmera a l’espatlla. Elles, quan sonen les gralles i els timbals, fan el crit ancestral que dona lloc a la violenta persecució: “’¡Es de TV3!”. I és quan els mossos, per defensar-se, udolen: "¡Soy de Telemadrid!".\nfestes populars tradicions Ciutadans


Estem segurs - ERP Girona - Barcelona, programas de gestión a medida para PYMES | Glam Software\nBy Glam Software13 novembre, 2018Bloc\nEntenem que és important que ens posem en contacte amb vosaltres per fer-vos una recomanació. Sigueu molt curosos amb les còpies del vostre sistema informàtic. És alarmant constatar la quantitat d’empreses a les quals ataquen les dades.\nEn els darrers mesos, CryptoLocker és el gran protagonista. És un Ransomware de tipus troià que, normalment, es distribueix com un arxiu adjunt a un correu electrònic que ens arriba. En aparença, no sembla sospitós però, en executar-lo, activa el malware, que encripta les nostres dades i ens impedeix d’accedir-hi. Només després de pagar una quantitat, que sol ser important, en bitcoins, podrem recuperar la nostra informació. Aquest pagament no és garantia de res, ja que la mala fe o la impossibilitat del retorn fan que, molts cops, malgrat fer el pagament, ens quedem, igualment, sense la informació.\nLes nostres dades són molt més crítiques del que ens imaginem i, veient com actuen CryproLocker i altres malwares, la millor recomanació és tenir les còpies distribuïdes en xarxes no compartides.\nÉs un consell senzill, addicional a les mesures de seguretat que tingueu. Si la informació és a la vostra xarxa, la recomanació és copiar les dades més crítiques al núvol. Si la informació és al núvol, copieu les dades més crítiques en local.\nNo cal dir que el nostre equip de Manteniment de Sistemes atendrà les vostres consultes amb molt de gust. El nostres contractes de Manteniment Avançat són una bona solució. La prevenció i l’actuació proactiva, en els moments crítics, són clau per a la vostra seguretat i, sobretot, davant la sospita d’atac, desconnecteu i pareu l’ordinador immediatament.


Coneixe’ns – Forn de Pa Can Puig\nL'HISTÒRIA D'UN FORN DE TRADICIÓ FAMILIAR\nCorria l'any 1975, Jaume Puig, el meu pare, havia dedicat molts anys de la seva joventut a treballar per a diferents forns de la comarca del Maresme. Al nostre poble, Arenys de Munt, la població augmentava any rere any, i eren moltes vegades que havia falta de pa. Ell va veure l'oportunitat de continuar treballant en el que més li agradava, però ara pel seu compte. Així li va fer saber a la meva mare, Ana M.ª Marpons, mare per aquelles dates de 3 dels seus 5 fills. A la casa on vivien hi havia hagut antigament un forn (Can Garriga),però estava inservible i calia construir-ne un de nou. Eren uns temps on la indústria del pa començava a evolucionar cap a una mecanització del procés i a molts pobles i molts forners s’ajuntaven i construïen panificadores. Però en Jaume Puig creia amb la manera de fer tradicional i va fer construir un dels últims forns de la companyia Ferrer Mateu (especialitzada en forns de pedra per coure amb llenya.\nELS NOSTRES PRODUCTES ESTAN ELABORATS ARTESANALMENT I CUITS AL FORN DE PEDRA\nA poc a poc tot prenia forma, els problemes tècnics propis d'una construcció es superaven amb ganes i il·lusió. El veritables problemes varen ser burocràtics. A finals dels anys 70 la burocràcia era lenta i molts van ser els impediments. Van ser dos anys durant els quals tot i tenir les obres acabades no va ser possible obrir, però això és una altra història. D'aquell temps queda el suport que amics, veïns, proveïdors i familiars li varen donar. Per fi, el 20 de juny de 1979 va obrir les portes i recordem amb afecte la primera clienta: L’Assumpció (Curiosament el seu germà havia treballat a l'antic forn de "Can Garriga"). A dia d'avui, inici del 2021 encara la comptem entre les nostres clientes. El pare al forn, la mare a la botiga (Embarassada del 4t), l'avi Pere ajudant, tietes, cosines, fills. Tots ajudem a tirar endavant. I una llista llarguíssima de treballadors entre la botiga i l'obrador. Des de 1999, quant el meu pare s'acostava a l'edat de gaudir del sembrat vaig anar fent-me càrrec de mica en mica de la gestió de forn. Seguint i mantenint la lenta i natural tradició. I desitjant poder seguir compartint taula amb vosaltres durant molts anys més.\nTenim definits tres grups de producció, cada un amb els seus artesans especialistes, tot plegat mes de 100 productes diferents.\nPA i PA ESPECIALS\n7 farines diferents, masses mares, fermentacions, hidratacions i coccions adequades a cada tipus de pa. Peces de 30 gr com els minis de Viena fins als més de 3 kg que fan els pans d'abans. Hi ha un pa per cada un de vosaltres.\nCroissants, canyes, Condes, Búlgars, Magdalenes ... Elaboracions clàssiques, però cuidant al màxim els ingredients i respectant les receptes i els processos d'elaboració de sempre, resultats sorprenents pels quals no estan acostumats a menjar tradició.\nL'origen són les barres de quart llargues que sobraven. Els que van empenyar-nos a especialitzar-nos, dos cracks: CARLOS PIERNAS i Oscar Agustin. El resultat: més de 15 referències de pans torrats. Tenim una torradeta per cada moment del dia. Descobriu-ho aquí: TORRADETES\nEL FORN DE PEDRA\nEls nostres pans són el resultat de bones matèries primeres, de les mans de tots els artesans que treballem junts i de la màgia forn de pedra. Originàriament, escalfat amb llenya. Dues voltes de pedra refractària i una plataforma de 5 metres de diàmetre, amb un senzill però vetust engranatge, que permet fer voltar la base i així arribar a omplir el forn. Una meravella de sistema amb més de 100 anys d'història.


El Harvey copeja Louisiana després de provocar el caos i 30 morts a Texas | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nLa tempesta segueix parcialment la senda del Katrina, que fa 12 anys va submergir Nova Orleans\nWashington / Madrid 30 AGO 2017 - 17:33\tCEST\nUna barca de la patrulla de fronteres en una carretera de Humble, Texas. Karen Warren AP\nLa tempesta Harvey, una de les més devastadores de la història dels Estats Units, ha entrat a Louisiana després de sembrar el caos a l'Estat veí de Texas, on ha provocat 30 morts, l'evacuació de més de 30.000 persones i unes inundacions, especialment a Houston, de les quals trigarà almenys un mes a recobrar-se. I el pitjor no ha arribat encara a les terres texanes: aquest dimecres i dijous s'esperen els pics de les crescudes dels rius. Les pluges torrencials i els vents huracanats del Harvey, mentrestant, han agafat el camí de Nova Orleans, la ciutat que el Katrina va assolar fa 12 anys i on va provocar 1.800 morts.\nCinc dies després de copejar la costa del golf dels Estats Units com un potentíssim huracà, el Harvey ha tornat a terra per copejar Louisiana, un Estat que encara té cicatrius profundes de l'huracà Katrina del 2005. El Harvey va tocar terra just a l'oest de la ciutat de Cameron, segons el Centre Nacional d'Huracans. Al seu pas, a més de destrosses i víctimes, ha deixat el toc de queda a Houston per evitar el pillatge i els saquejos.\nLes previsions meteorològiques indiquen que les precipitacions poden deixar entre 7 i 15 centímetres de pluja a Louisiana, on, no obstant això, no s'espera que romangui en aquest territori gaire temps, segons el Servei Meteorològic Nacional de Lake Charles. El comunicat del temps apunta que sortirà pel nord-oest al cap d'un dia, ja com a tempesta molt afeblida.\nEl canvi d'Estat de la tempesta permetrà a Texas començar a recuperar-se de les ferides que la duresa del Harvey ha inferit. Setmanes, fins i tot mesos podria trigar l'aigua a sortir de les cases més properes als embassaments de Houston i els suburbis. Serà una recuperació llarga. Fins al dimarts, 17.000 persones estaven dormint en més de 30 albergs dins de la ciutat i els suburbis.\nL'alcalde de la ciutat, Sylvester Turner, va dir que el Centre de Convencions acollia 9.000 persones, quan n'esperaven 5.000. La ciutat ha demanat recursos a l'Agència Federal d'Emergències (FEMA) per acollir-ne 10.000 més. La policia va informar que havia dut a terme 3.500 rescats de persones atrapades a casa seva.\nA Houston i zones limítrofes la possibilitat que els veïns rebin encara més aigua des dels embassaments ha desencadenat el pànic entre els residents. Addicks, una de les dues grans preses de Houston, es va desbordar el dilluns per primera vegada en la seva història i va començar a alliberar aigua. Els enginyers de l'Exèrcit van pronosticar que passarà el mateix amb la presa de Barker, localitzada a l'oest de Houston.\nJeff Lindner, director del Control d'Inundacions del Comtat de Harris (àrea de Houston), preveia el dilluns que els embassaments arribarien al seu nivell màxim cap al final de la setmana. “Perquè l'aigua comenci a baixar i aconseguir treure-la completament de les cases costarà diverses setmanes”, va dir. “Les cases més baixes estaran fins a un mes inundades. Com més a prop estan de la presa, més avall estan. Aquestes són les àrees que rebran més inundació i on l'aigua arribarà als nivells més alts”, va explicar.\nLa resposta de les diferents administracions no resisteix comparació amb la situació del Katrina, que va matar 1.800 persones després d'inundar Nova Orleans per sorpresa fa 12 anys. El president Donald Trump va aterrar ahir a Corpus Christi per reunir-se amb el governador Abbott i aplaudir l'esforç. Allà va lloar el director del FEMA, Brock Long, de qui va dir que “s'ha fet famós a la televisió aquests dies”.


El Platges masculí, ho va intentar davant un fort UE Montgat.\nNo era fàcil el partit que tenia el Platges aquest dissabte al Palau davant el segon classificat la U.E. Montgat i varen tenir a tocar la victòria fins els darrers instants del partit, però un cop més no es va saber portar a bon fi tot el treball endegat al llarg del partit.\nEl resultat de 96 a 101 ja posa de manifesta que ambdós equips van estar molt encertats en atac i poc efectius en defensa i en aquest constant ball d’anotacions al final els nostres van acabar amb el seu repertori i es va imposar l’experiència dels de Montgat que van fer valdre el seu potent joc interior, per endur-se’n el gat al aigua o a Montgat.\nEl partit va ser un constant estira i arronsa amb petites diferències en favor d’un o altre equip, el primer quart finalitzar amb un 25 a 26 i a la mitja part el marcador reflectia un 48 a 47. En la represa el Platges va aconseguir tornar a anotar 48 punts més, però malgrat aquest alt índex anotador, no va resultar suficient per imposar-se a un Montgat molt lluitador i que venia amb la sana intensió de seguir perseguint al primer classificat.\nDimecres que ve, el Platges ha de visitar la pista del CB Prat, en partit ajornat de la primera volta i podria resultar cabdal un resultat positiu per les seves aspiracions d’eludir la promoció de permanència, veurem si aquesta setmana pot ser Santa o pot resultar un Via Crucis pel nostre equip.


Una vintena de prestidigitadors omplen de màgia la ciutat\nEl festival Lleida Tardor Màgica s’acomiada fins l’any vinent amb un balanç altament positiu i agraint la Paeria la seva col·laboració\nLleida ha tornat a viure una 'Tardor Màgica' aquest primer cap de setmana de novembre, amb la celebració de l'onzena edició del festival que organitza l'Associació de Mags i Il·lusionistes de Lleida (AMIL), amb la col·laboració de la Paeria.\nAquesta tarda, poc abans d’abaixar el teló als espectacles que s’han realitzat en diferents espais del Teatre Municipal de l’Escorxador, els organitzadors han fet un “balanç molt positiu de l’edició”, segons Òscar de la Torre, coordinador del festival.\n“Estem molt satisfets per l’èxit de públic, ja que, malgrat que el festival ha coincidit amb el pont festiu de Tots Sants, tots els espectacles han gaudit d’una gran afluència de públic”, ha dit De la Torre, que ha continuat donant les gràcies a la Paeria. “I estem molt agraïts a l’Ajuntament de Lleida per la cessió de l’espai i pel fet de poder concentrar en un mateix indret totes les actuacions, de tal forma que l’Escorxador ja s’identifica com la seu del festival Lleida Tardor Màgica”.\nDe la Torre ha explicat també que l'Associació de Mags ja ha començat a pensar en l’edició del 2019 i, malgrat que no ha volgut donar detalls, ha avançat que la novetat d’enguany de retre homenatge a Mister Antó, pioner de l’il·lusionisme i del cinema mut a Lleida, tindrà continuïtat amb altres personatges.\nPer la seva part, la tinent d'alcalde i regidora de les Polítiques a favor de la Creativitat, la Cultura, l'Educació i els Esports, Montse Parra, ha destacat la tradició de mags que hi ha la ciutat i ha assenyalat la tasca de l'Associació de Mags i Il·lusionistes amb iniciatives com el festival, que a més d’estar plenament consolidat, ha portat fins a casa nostra els mags més importants de l'Estat per fer espectacles i també formació", ha afegit.


▷ ⭐Definició de senyador⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de senyador\nDefinició de senyador\nara pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula senyador, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa senyador.\nPersona que pretén de guarir certs mals senyant el malalt i dient determinades oracions.\n¿Cóm es diu senyador en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice senyador en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en espanyol senyador has de saber que la seva traducció és senyador pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar senyador\nEn lloc de votar, […] va treballar per Erskine Bowles, candidat a senador dels Estats Units, repartint volants […] de porta en porta a la seva ciutat de Charlotte.\nGaranteix als rotumanos un escó al Parlament i preveu la […] designació d’un senador rotumano.\nL’Alcalde de Jumilla i Senador es reuneix, a Madrid, amb […] la directora general d’aigua per defensar l’execució del transvasament […] del Cenajo a l’altiplà (07/01/2009)\nEl 1996, es van concedir 393 hectàrees de terra, antiga […] propietat d’un ex senador, a 200 pagesos […] i les seves famílies.\nTambé acollim de bon grat els esforços que duen a […] terme els Estats Units a través del seu […] Enviat Especial, Senador George Mitchell, […] amb vista a reiniciar les converses […] de pau substantives a la regió.\nEl senador Arthur Nzeribe va declarar […] públicament a l’agost de 2002 que havia ofert suborns als seus col·legues per incitar […] a votar contra la destitució del president.\nEl testimoni va ser triat Senador en 1985 i fungió com […] membre de la Comissió de Justícia de Drets Humans del Senat.\nEn les eleccions generals de 1986, […] van ser elegits 1 diputat i 2 senadors i, en les de 1989, 1 senador i 1 diputat.\nCap milionari o subjecte ric, sense excepció, deixava de […] ser cap de Partit, Senador, representant o funcionari […] important.\nA la pràctica, el Gran Consell de […] Caps delega la seva […] prerrogativa d’elegir senadors en els 14 consells provincials de Fiji, i cada província elegeix un senador.\nUna d’aquestes jugades seria el possible reemplaçament de […] Donald Rumsfeld pel senador demòcrata Joe Lieberman […] al capdavant del Pentàgon.\nAl costat del senador Antonio Favre, el seu amic i confident, […] funda l’Acadèmia Florimontana, una institució que mira al diàleg entre fe i cultura.\nEl senador d’Illinois necessita, llavors, […] reunir la voluntat per perseguir aquesta visió tan ferotgement com ho ha fet amb la seva campanya presidencial.\nEscrigui o envieu al governador per […] correu electrònic, el seu senador i persona de Asemblea […] que vostè protesta per aquests talls.\nElla mateixa podria dir-nos com ETA li […] va prendre al seu marit, el senador Casas.\nSenador del Territori, va sol·licitar una cimera urgent sobre la pobresa i la delinqüència per examinar la relació entre totes dues, assenyalant que les conseqüències més duradores […] […] de la pobresa les pateixen els nens.\nL’Enviat […] Especial del meu Govern, el Senador George Mitchell, es troba […] avui novament a la regió, consultant amb […] els seus homòlegs sobre com procedir.\nPenya-Melnyk esperava que un senador i dos legisladors […] titulars del càrrec en el seu districte la s’agreguessin al grup.\nEl senador la va enviar amb una […] carta a l’DINCOTE per buscar-los, i posteriorment la va acompanyar a aquest lloc.\nLa seva sòlida amistat amb els Estats Units podria […] ajudar a aquest país de […] model per desenvolupar les seves relacions amb altres països a través de la regió, va suggerir el Senador.\nFa poc, el 18 de març, el senador Gorton (WA) va declarar públicament […] que la nova llei requeriria moltíssim paperassa i que […] els estudiants discapacitats posarien en perill la vida dels estudiants que reben ensenyament general .\nAvui he parlat amb el President Abbas i he […] estat en contacte amb el Senador Mitchell durant els […] últims dies.\nEl 21 de febrer, […] Ignacio del Burgo, senador del Partit Popular, […] va presentar una proposta per crear un grup de treball […] de malalties rares per donar avantatge al pla nacional.\nL’article de Karen no […] admet dubte que el Senador per Indiana camina […] amb els peus sobre la terra.\nPoseu-vos en contacte amb el […] secretari Riley, amb el senador Jeffords, amb el congressista […] Goodling i amb la seva pròpia delegació al Congrés.\nEl Senador Frei també es va referir […] a l’ampli panorama regional i el seu efecte a Xile.\nApol·loni, senador romà, era conegut entre els […] cristians de l’Urbs per la seva elevada condició social i profunda cultura.\nCom els seus Senyories saben, Xile és un país amb el qual hem signat els […] acords de més llarg abast en matèria comercial, i en aquesta Cambra hauríem de donar la […] benvinguda de rigor al Senador Zaldívar.


La riquesa de les frases fetes La riquesa de les frases fetes | Centre Cívic Casa Golferichs\nHome Notícies La riquesa de les frases fetes\nA vegades, quan estic xerrant amb un menut me n’adono que, de sobte, la seva cara canvia, se’m queda mirant fixament i de cop i volta es posa a riure mentre em pregunta què acabo de dir.\nEn general, els humans ens encanta xerrar pels descosits, parlar, sentir la nostra pròpia veu, bé, així és com comencem el nostre camí de parlar quan som nadons. El soroll que produeix la nostra veu, amb el gargoteig, ens produeix plaer i és l’avantsala del que, al dia de demà, algú es converteix en un “lloro” (és clar que a vegades també és bo saber estar callat i escoltar als altres).\nEstem tan acostumats a parlar, a conversar, a donar les coses per fet, que quan ens trobem davant de la canalla, moltes vegades ens brinden l’oportunitat per reflexionar respecte a com parlem, a com ens expressem, a com dialoguem. És molt interessant estar “present” quan ens comuniquem, ja que com diu aquell “som el que mengem i som el que parlem”. I això és el que passa davant la canalla. Quan són ben menuts és quan més es detecta, ja que ells absorbeixen i filtren tal com raja. És a dir, una frase feta, que de costum és ben evident, per un infant resulta ser el més divertit i còmic que s’hagi dit en tot el dia. I és que, parem-nos-hi a pensar:\n“Tenir la paella pel mànec”, sí, el seu significat és tenir el control d’una situació concreta però, la cosa canvia quan estàs caminant pel carrer amb un infant de dos anys i ell et mira, primerament les mans, confirma les seves sospites, no hi tens res a les mans, només el tens a ell agafat de la mà, per tant, següent indagació que fa mentalment és, jo no sóc una paella…, doncs res, resignat, pensant “què s’empatolla” és quan es posa a riure i et pregunta què vol dir aquella frase tan rara… o bé, quan diem “vinga, que ho tens a la punta de la llengua” fent referència al fet que estàs a punt de dir allò que vols dir. I… evidentment!, ell el primer que fa és obrir la boca i intentar agafar el que té a la llengua. És, en aquestes situacions quan reaccionem i ens posem al cervell de l’infant i, ens adonem que dit literalment, són ben curioses les frases.\nLes frases fetes les associem normalment als avis, en definitiva, a la gent gran, un vocabulari popular que va passant generació rere generació, donant vida i enginy als diàlegs. Mantenir tradicions com fer que les frases fetes, les dites, els refranys, perdurin en el temps, li donen a la llegua una riquesa infinita. Des d’aquí reivindiquem no perdre-les, ans al contrari, potenciar-les. Quantes vegades hem hagut de recórrer a frases fetes, ja que defineix exactament allò que es vol expressar de manera breu i, intentant explicar-ho nosaltres, no ens en sortim!\nI en sabem d’on venen? Doncs per exemple “estar a la quinta forca”: té l’origen al principi del s. XIX quan a Barcelona hi havia quatre forques on penjaven als delinqüents. Se’n va fer una cinquena al turó de la Trinitat, que a l’època era un indret molt llunyà, i d’aquí ve la dita d’estar un lloc a la quinta forca.\nUna altra, “tallar el bacallà”: ve de quan el pare abat era qui, per temps, havia tingut cura de partir el tall i fer les racions, facultat que sembla que estava vinculada al càrrec, costum que va donar origen a la forma verbal tallar el bacallà, aplicada per indicar que algú té major autoritat en un afer.\nSi ve de gust cercar i trobar l’origen de més frases fetes, us refresquem la memòria amb aquestes. Moltes estan en primera persona, ja que ràpidament s’entén el concepte.\nI recordeu, mantenir vives les frases fetes, està a les nostres mans!\n“M’han donat gat per llebre”\n“Sóc un tros d’ase”\n“Vaig de vint-i-un botons”\n“Fent i desfent aprèn l’aprenent”\n“Sempre arribo a quarts de quinze”\n“Vull partir peres”\n“No té ni cap ni peus”\n“De Joans, Joseps i ases, n’hi ha per totes les cases”\n“Estic a la flor de la vida”\n“El bon camí fa drecera”\n“A les penes punyalades i a la boca botifarres”\n“Com més gros, més talòs”\n“Anar com anell al dit”\n“Haver-hi més dies que llonganisses”\n“Ofegar-se en un got d’aigua”\n“Tinc una flor al cul”


Botiga en línia d'accessoris per a cotxes\nMostrant 1, 32 298 dels resultats\nMuntatge del telèfon al volant antilliscant\nSuport de telèfon universal Magnetic Flex Car\n(14 comentaris) $29.95 $11.95\nPortada d'inici d'una sola aliatge de zinc\nMirall de maquillatge LED de visera de cotxe\nSuport per a telèfons i penjador de cotxes multifuncionals\n(5 comentaris) $39.99 $13.95\nTaula de menjador plegable del seient del darrere del cotxe\nCoixinets de farciment de seient de cotxe\n(3 comentaris) $44.99 $16.95\nPasta de revestiment renovada per a cotxes i cuirs\nBonic adorn de penjant de cotxes de dibuixos animats\nSivelles de reparació de flaccides al sostre del cotxe\n53% de descompte\nNetejador d'escuma multiusos\n(11 comentaris) $39.99 $18.95\nCoixinet de seient de cotxe ergonòmic\n(9 comentaris) $59.99 $24.95\nEscriptori de múltiples usos per a cotxes\n(5 comentaris) $49.99 $21.95\nNetejador de convertidors catalítics\nAdhesiu per a porta de cotxe de carboni 4 unitats\n(5 comentaris) $49.99 $16.95\nOrnament penjat de cotxe de gat\n(5 comentaris) $36.99 $13.95\nXarxa d'emmagatzematge al sostre del cotxe\nOrganitzador muntat al cotxe\nPorta mirall retrovisor\n(5 comentaris) $33.99 $14.95\nMuntatge del telèfon al tauler de silicona\nLíquid de reparació de ratllades de cotxes\nCaixa de teixits multifuncional per a cotxes\nCopa d'aïllament de pneumàtics per a vehicles creatius\nClip On Safata de menjador de cotxes\n(5 comentaris) $89.99 $34.95\nPorta teixits escumosos per a cotxes\nCaixa de teixits de pell de cotxe\n(4 comentaris) $52.99 $16.95\nGuant rascador de gel tèrmic\n(6 comentaris) $39.99 $17.95\nCaixa d’emmagatzematge de telèfons autoadhesius\nPedreria de cristall Accessoris per a vehicles de camèlia\nPrimavera automàtica del maleter\n(4 comentaris) $39.99 $18.95\nCistella d'emmagatzematge de pell de cotxe\n(5 comentaris) $44.99 $14.95\nL'accessori d'automòbil és un gadget o element que millora la capacitat, l'aspecte i la funcionalitat del vostre automòbil. T'ajuda a donar un retoc personalitzat al teu cotxe. Seleccionar el millor accessori significa que li donaràs al teu vehicle l'aspecte proxeneta dels teus somnis. Tanmateix, si en trieu un de dolent, podeu fer que el vostre cotxe sigui més lleig del que era abans.\nHi ha diversos accessoris per a cotxes que podeu comprar a tot el món. Només podeu obtenir l'ideal d'un venedor de confiança, sobretot quan feu una transacció en línia.\nA Hotcakeshop ens assegurem que ens comprometem i t'ajudem en cada pas per donar-li un retoc al teu cotxe. Li donem solucions a cada consulta de cotxe que demani. A més, no us haureu de preocupar per l'enviament, ja que ho fem gratuïtament sense sorpreses ni comissions ocultes. Només has de visitar la nostra botiga en línia, afegir els teus articles a la cistella de la compra i pagar mitjançant Stripe o Paypal.\nEn cas que necessiteu algun aclariment, podeu posar-vos en contacte amb el nostre servei d'assistència competent i amable. L'equip t'ajudarà en cada pas de la teva experiència de compra.\nEls nostres accessoris per a cotxes\nTenim més de 35 productes a la categoria d'accessoris per a cotxes. Aquí teniu una llista del que podeu comprar per al vostre cotxe,\n• Fundes de seient de cotxe\n• Agents de recauchut\n• Organitzadors de seient i maleter\n• Eines de neteja, rentadores elèctrics, desmuntadors i rascadors de gel\n• Matalassos d'aire i fundes de seient\n• Esmalt de neteja\n• Tapes i porta claus\n• Parabrises parasols\n• Porta tasses i telèfons\n• Protectors de vora de la porta del cotxe\n• Miralls d'angle cec\nPer què comprar els nostres accessoris de cura\nEls següents són els motius pels quals som els més venuts d'accessoris per a cotxes,\nManual d'usuari i demostracions\nEls nostres accessoris són fàcils d'instal·lar. En cas de qualsevol sofisticació, ens assegurem que disposeu d'un manual d'usuari que s'explica per si mateix. Utilitzem el nostre coneixement de diversos models de cotxes del mercat i adaptem cada producte a l'usuari. També agraïm que hi hagi diferents tipus i nivells de controladors, per això us oferim aquestes guies per ajudar-vos a gaudir del producte específic.\nTenim l'aprovació dels nostres clients\nQuan visiteu el nostre lloc de compres, notareu les ressenyes dels clients amb puntuacions de cinc estrelles. Mostra com els nostres clients actuals confien i valoren els nostres serveis. Els testimonis positius també mostren la confiança que som per als usuaris de cotxes.\nLa nostra varietat i opcions ofereixen seleccions a tota la nostra base de clients. Tenim en compte les formes, els dissenys, el color del cost i la funcionalitat al nostre estoc. Ens assegurem que atendrem tots els pressupostos i tipus de cotxe. Quan ens compreu, mai no us penseu en altres accessoris comparables. La nostra varietat us guiarà en la comparació i selecció del millor estil, funcionalitat d'aspecte i preu.\nCost i Qualitat\nEt donem els accessoris de cotxe més assequibles del mercat. Oferim descomptes de fins a més de la meitat dels preus de la indústria de productes seleccionats. Tant si voleu organitzadors de seients de cotxe com una funda universal per al parabrisa del cotxe, podeu obtenir-lo al nostre lloc a un preu més baix que qualsevol altre venedor. La part més emocionant és que també tenim els accessoris per a cotxes de la millor qualitat.


General – Compromís per Picanya\nLa Generalitat millora els polígons industrials de Picanya\nMitjançant una subvenció de l’IVACE\nAjudes Pla Resistir a Picanya\nA alguns ajuntaments gestionats per Compromís, (Palmera, Bellreguard, Castelló…) estan cobrant els beneficiaris des de mitjans de febrer. A l’últim Ple de l’11 de març, insistirem a l’alcalde per accelerar els tràmits. Les empreses, autònoms, comerços de Picanya, NO SABIEN RES! sols que en altres pobles ho estaven cobrant ja, ho estaven presentant documentació. En […]\nSuport al Mercat Municipal\nEn el Plenari del mes de gener, Compromís per Picanya va presentar una moció amb un seguit de mesures per garantir la pervivència del Mercat Municipal. Aquestes mesures, com podeu vore en el text de la moció són senzilles, no molt costoses i reivindicades per els titulars de les parades. El PSOE fou l’únic partit […]\nPicanya dona suport al poble sahrauí\nUna Moció de Compromís per donar suport al poble sahrauí davant l’agressió de l’exèrcit marroquí i en defensa dels seus drets com a poble, s’aprovà ahir al Plenari sense cap vot en contra. El text el teniu en una entrada anterior d’aquest blog ->\nEn el Ple de l’aprovació del pressupost per al 2021, es va anunciar la pròxima implantació del contenidor orgànic “per adaptar-nos a la legislació vigent”. Ja era hora! Molt lents de reflexos i iniciatives, tant l’alcalde Sr. Almenar com el partit que li dona suport, el PSOE, han tardat anys en reaccionar, en actuar. Recordem […]


Mercantil i Societari - Emindset Law\nEl nostre equip és especialista i gaudeix d’una àmplia experiència en el procediment complet de constitució de societats, tant per a persones físiques com jurídiques. Assessorem empresaris ubicats a Andorra i Espanya, així com a empreses estrangeres interessades en implantar-se al Principat o Europa. Els nostres advocats presten assessorament sobre qüestions de compliment normatiu, perquè la creació i posada en marxa del model de negoci del Client estigui totalment protegit. El nostre treball continua amb l’assessorament en la gestió empresarial, tasques de secretariat en l’Òrgan d’Administració i execució d’actes societàries relatives a les operacions quotidianes de l’empresa.\nEl Pacte de Socis (SL) o Acord d’accionistes (SA) s’ha convertit en un document imprescindible per a qualsevol empresa, on els seus socis poden regular la relació entre ells i la societat, i preveure les conseqüències jurídiques d’innombrables situacions futures (bloqueig social, transmissió de les accions, venda a un tercer, actes de competència, repartiment de dividends, etcètera). Assessorem socis i accionistes en la negociació i redacció d’aquest tipus d’acords relacionats amb majories qualificades, restriccions a la transmissió d’accions, opcions de compra i de venda, drets tag-along i drag-along, gestió empresarial, distribució de dividends, la composició i l’elecció dels òrgans de la societat i l’exercici dels drets de vot.\nAssistència a l’ òrgan d’ administració\nLa nostra firma s’encarrega d’assessorar els accionistes, alta direcció, consells d’administració i comitès, en qüestions legals que permetin millorar les pràctiques de compliment i governança corporativa, preparant i redactant per a això el material corresponent (informes d’incentius i retribució, codis ètics , polítiques de compliance, etc.). Al seu torn, com a secretaris no consellers, els nostres advocats, s’encarreguen de convocar juntes, redactar actes i elevar a públic els acords socials de la Junta de Govern.\nContractes mercantils i negoci d’acords\nAssessorem els nostres clients en la negociació d’acords i contractes a nivell local i internacional. Per exemple, negociem, redactem i executem contractes mercantils relacionats amb compravendes, prestació de serveis, contractes de distribució i agència, contractes de concessió de llicències, acords de confidencialitat, contractes de joint venture, contractes de patrocini, de cessió de drets de propietat intel·lectual, etc.\nD’altra banda, assessorem i assistim als nostres clients en els diferents conflictes o disputes que puguin sorgir en la seva activitat professional, en la recerca de solucions alternatives de resolució de conflictes. En aquest sentit la nostra firma, va publicar en 2018 un curs per a Empresaris en matèria de Negociació, amb l’objectiu d’ajudar als nostres clients a millorar les seves habilitats de negociació, a través dels nostres mètodes. Vam realitzar una consultoria jurídica preventiva que permet als nostres clients minimitzar la probabilitat de litigis futurs, a través de solucions efectives, eficients, ràpides i amistoses, sense anar a judici.\nAdquisicions, fusions i escissions\nL’equip assessora en operacions complexes dirigides a l’adquisició, fusió o escissió d’empreses. D’aquesta manera, assistim i confeccionem els contractes d’adquisició de tota mena de societats privades (per compra, fusió, augment de capital, etc.); assessorem en estratègies de desinversió alternatives; gestionem les modificacions estructurals i trasllat internacional de domicilis socials, a la recerca de solucions per a les qüestions més complexes que es plantegen en l’estructuració i finançament de les operacions empresarials.\nRondes de financiació\nAssessorem empreses en les seves rondes de finançament, revisant des del punt de vista legal, la documentació pertinent per captar fons (Investors Deck, Business pla, Executive Summary, etc.). Al seu torn, acompanyem als nostres clients en les reunions amb inversors i societats de capital risc. Negociem i redactem documents per assegurar la inversió, com ara el term-sheet o carta d’intencions i l’acord de confidencialitat. Treballem conjuntament amb l’equip legal dels inversors, en el procediment de Due Diligence que finalitza, si tot va bé, amb l’acord d’inversió i en conseqüència, amb la materialització de la ronda de finançament.


ECONOMIA EN COLORS - Libros PDF Gratis\nDescargar ECONOMIA EN COLORS en epub y PDF\nDe la manera més desenfrenada, divertida i fresca, Xavier Sala i Martín ens ofereix una explicació magistral per posar l’economia a l’abast de tothom, aplicar-la a les situacions quotidianes i, en definitiva, per mostrar-la com mai s’havia vist abans: en colors.\nDivertida, pròxima, entenedora, diferent… Així és l’economia quan en parla un comunicador carismàtic, algú que fa que l’economia deixi de ser gris plom i s’ompli de colors. Xavier Sala i Martín demostra que l’economia enganxa, que no és llunyana i abstracta i que és present en la nostra vida quotidiana.\nDesprés de l’èxit del programa del televisióEconomia en colors, Sala i Martín ha volgut ampliar en aquest llibre el contingut de cada capítol amb més informació, més detallada i amb una anàlisi més profunda. Cada capítol comença amb una història que planteja un enigma econòmic, segueix una excursió per un dels vuit camps de l’economia, que ens permet anar descobrint conceptes i anècdotes curioses, i acaba amb una conclusió que intenta resoldre l’enigma inicial.\nAixí, aEconomia en colors, Sala i Martín explica els secrets dels economistes, els trucs que es fan en la borsa i les estratègies de les empreses, i també es pregunta què vol dir ser ric, com es té una idea, què vol dir «innovar», en què co…\n«ECONOMIA EN COLORS pdf»\nECONOMIA EN COLORS descargar gratis\nEstás por descargar ECONOMIA EN COLORS en español gratis\nMOVEMENT OF WHOLESALE PRICES IN GREAT BRITAIN AND THE UNITED STATES (CLASSIC REPRINT)\nRESTRUCTURING IN NETWORK INDUSTRIES


El Consell aprova el decret que posa ordre a l’ús de la caixa fixa de la Generalitat – Coalició Compromís\nEl Consell aprova el decret que posa ordre a l’ús de la caixa fixa de la Generalitat\nPublicat el 24 de Febrer de 2017 en Economia i Ocupació Governs amb Compromís\nEl Consell ha aprovat el decret pel qual es regulen els fons de la caixa fixa de la Generalitat. D’aquesta manera, la quantia global del fons de la caixa fixa no podrà excedir el 7% del total de crèdits inicials del capítol II (Compra de béns corrents i despeses de funcionament), un límit que abans se situava en el 12%.\nA més, amb el nou decret, no es podran realitzar, amb càrrec als fons de la caixa fixa, pagaments individualitzats per imports superiors a 5.000 euros, quan l’anterior norma, que datava de 1998, fixava el tope en 12.000 euros. Així mateix, s’estableix taxativament la prohibició de fraccionar aquests pagaments.\nDurant la seua compareixença setmanal després de la reunió del Govern valencià, la vicepresidenta i portaveu del Consell, Mónica Oltra, ha assegurat que el decret pretén “posar ordre” front “a l’abús que s’ha dut a terme durant anys de la caixa fixa, amb quanties desorbitades que es gastaven en menjars amb la família, en Nadal o dies festius”.\nOltra, que ha apuntat que és un altre compromís complit del Seminari de Morella, ha indicat que, l’any 2014, “últim any de gestió sencera de l’anterior Govern del Partit Popular, la quantia de la caixa fixa era de 75,8 milions d’euros. L’any 2016, el primer enter de gestió del Govern del Botànic, és de 67 milions d’euros. És a dir, un estalvi de 12 milions d’euros”.\nReferent a açò, la vicepresidenta ha incidit que “aquest Govern del Botànic dedica gran part del seu temps a posar ordre després d’un desori que hi ha hagut durant anys de falta de control, d’abusos, d’usos irregulars dels diners, d’utilitzar la caixa fixa com si fóra una targeta Black”. Enfront d’aquesta situació, el Consell “vol fixar vedat i ordenar aqueixes caixes fixes. Per açò, es rebaixen les quanties i es rebaixen també les possibilitats quantitatives i qualitatives de fer ús d’aquests diners”.\nLa nova normativa sobre la caixa fixa, que s’emmarca en la Llei de Transparència, Bon Govern i Participació, situa els límits per a la disposició d’aquests fons en línia amb la normativa vigent en la majoria de comunitats autònomes i en l’Estat.\nEl decret introdueix una regulació més estricta en l’autorització del pagament de determinats despeses a través d’aquesta via. En concret, fixa que no podrà aplicar-se el sistema de bestreta de caixa fixa a les despeses corresponents a publicitat i propaganda, excepte els derivats de la publicació en diaris oficials i en la premsa local quan siga preceptiu en tractar-se d’anuncis informatius per licitacions, subhastes, edictes i canvis de localització.\nTampoc es podran pagar mitjançant la caixa fixa estudis i treballs tècnics, ni despeses d’edició i distribució de publicacions institucionals, ni despeses que s’englobaven en el subconcepto227.99 “Altres treballs realitzats per empreses i professionals”.\nD’aquesta manera, l’accés a les bestretes de caixa fixa queda reservat a les despeses periòdiques o repetitius, com els referents a dietes, despeses de locomoció, material no inventariable, conservació, tracte successiu i uns altres de similars característiques.


1er cicle de Cinema a la Plaça coordinat per la gestió comunitària | Casc Antic per la Gestió Comunitària\n1er cicle de Cinema a la Plaça coordinat per la gestió comunitària\nPublicat el 03/06/2014 per Casc Antic per la Gestió Comunitària\nJa fa temps que des de Casc Antic per la Gestió Comunitària del Casal de Barri venim perseguint la possibilitat d’oferir al barri un cicle de cine a la fresca quan arriba el bon temps.\nDe precedents n’hi ha molts: les múltiples projeccions que l’Ateneu Llibertari i/o l’Assemblea de Barri han fet cap a la zona de l’Hortet, el Cinema Migrant l’any passat, les sessions de cinema popular organitzades per l’AV Casc Antic durant les dues darreres festes majors i les de final de temporada de Sombras en el Paraíso o, per què no, la projecció de “4F. Ni oblit ni perdó” que nosaltres mateixes vam promoure fa ara un any. De totes elles hem volgut aprendre alguna cosa.\nEn total consonància amb el tarannà col·laboratiu i participatiu de la gestió comunitària, i lluny d’una programació dictada per nosaltres mateixes, vam obrir la programació a diversos col·lectius que treballen al Casal o al barri amb propostes de cine, alhora que hem intentat -i aconseguit, en la majoria dels casos- atreure i incloure al programa propostes de cine que havien arribat al Casal per a aquestes dates.\nAixí, presentem un cicle amb 8 sessions (una per setmana del juny i el juliol; la majoria en divendres, però també un dijous i dos dimecres) amb propostes variades, com podeu veure al cartell. Una d’elles és alhora la sessión de cinema popular de la Festa Major del Casc Antic, i dues més (les proposades per S.O.S. Racisme i per Indera) són al seu torn part de mini-cicles que tenen lloc al Casal durant aquestes setmanes.\nEsperem que us agradi la proposta. Gràcies a totes les entitats i persones que s’ho estan currant.


Les ‘fake news’ i el click fàcil – RED Report\nEn moltes ocasions les notícies falses estan vinculades al volver augmentar el trànsit web i, per tant, el rendiment econòmic\nPer Jan Martí, Ingrid Pastor, Jordi Dominguez, Gerard Torras i Mario Rodríguez\nLes fake news (notícies falses) tenen la finalitat d’ocultar informació o d’enganyar a la població a través de mentides que amaguen darrera uns interessos. La difusió d’aquestes “notícies” produeix greus cercles de desinformació i ignorància als lectors/es. Aquestes utilitzen mitjans com ara el clickbait, per fer que la gent miri la notícia.\nEl títol i la imatge de portada són claus per una fake new. Aquests han de ser cridaners, atractius i amb “salseo” i a vegades utilitzen fotografies de famosos encara que no tinguin res a veure amb la notícia. Podríem dir que el títol és l’ham de la fake new amb l’objectiu de pescar el màxim de visites possibles.\nA més en aquests últims anys, amb l’emergència de les plataformes socials, s’ha tornat molt més senzilla la difusió de fake news. Les empreses que les creen arriben a pagar anuncis a diferents xarxes socials només per difondre la seva fake news i que tingui més visites. Fins i tot molts diaris digitals importants difonen fake news perquè es creuen alguna fake news i no la contrasten.\nPerò, qui redacta les fake news?\nLes fake news normalment són redactades per petites empreses que s’aprofiten de moments socials, polítics, esportius, etc., per redactar notícies falses i guanyar-se uns quants clicks. I com guanyen diners? Els diners a Internet es guanyen amb trànsit, amb visites i amb clicks. Internet és el gran difusor d’informació, però no premia la bona informació; premia el trànsit i la difusió d’aquesta informació, ja sigui certa o falsa. És per això que com més viral es faci una notícia, més diners guanyarà el seu autor.\nClickbait és un neologisme anglès fet servir per potenciar i exagerar un títol als continguts d’Internet que apunten a generar ingressos publicitaris, especialment a costa de la qualitat o exactitud d’aquests, depenent de titulars sensacionalistes per atreure major proporció de clics i fomentar l’enviament d’aquest material a través de les xarxes socials. Els titulars clickbait típicament apunten a explotar la «bretxa de curiositat», proporcionant la informació suficient per provocar curiositat al lector, però no per satisfer la seva curiositat sense fer clic en el contingut enllaçat.\nInternet aliena nuestras búsquedas


Comissió d'Igualtat - Facultat de Ciències de la Terra - Universitat de Barcelona\nObjectius i encàrrecs\nLa creació de la Unitat d’Igualtat de la UB va ser un compromís del Rectorat y de tota la comunitat universitària. És per aquest motiu que es desitja posar a l’abast de tots, les informacions i recursos de que disposem per aconseguir una convivència millor.\nLa Unitat d’Igualtat té com a finalitat donar suport i seguiment a les polítiques de democràcia, justícia, igualtat i solidaritat a tota la comunitat universitària i donar compliment del que disposa l’article 4rt. dels Estatuts de la nostra universitat.\nTé com a objectiu fer que sigui una realitat la igualtat entre totes les persones que formem la comunitat universitària. El desplegament del III Pla d’Igualtat d'oportunitats entre homes i dones aprovat pel Consell de Govern el 7 d'octubre de 2020, ha de ser un compromís i una eina de tothom, per tal d’impulsar les accions que en ell es contemplen.\nLa Comissió d’Igualtat de la Facultat de Ciències de la Terra, formada per PDI, PAS i estudiants, té l’encàrrec de vetllar per l’aplicació d’aquest II Pla en cadascun dels àmbits que es puguin desenvolupar, dins de la comunitat universitària. Aquesta comissió té un doble encàrrec, el de realitzar el desplegament del propi Pla d’Igualtat, i el de vetllar per l’aplicació de les polítiques d’igualtat de la nostra universitat dins de la facultat.\nMaria Ortuño, Presidenta\nMònica Rosell, Secretària\nLidia Giner, representant alumnat Geologia\nJudit García, representant alumnat Ciències del Mar\nBerta Nievas, representant alumnat Ciències del Mar\nXavier Delclòs, representant del PDI\nDiana Puigserver, representant del PDI\nMaria Àngels Guillen, representant del PAS\nRaúl Lovera, representant del PAS\nMartí Vinyes, representant pre-doctorands\nEn aquests apartat s'inclou el material generat per la Comissió d'Igualtat de la Facultat\nActe del DIA DE LA NENA I LA DONA EN LA CIÈNCIA - 11 Febrer de 2021\nQuè fer en cas d'assetjament? Protocol per a la prevenció, la detecció i l'actuació contra les situacions d'assetjament sexual i per raó de sexe o d'orientació sexual.\nReglament Marc de les Comissions d'Igualtat de Centre\nLes universitats de la Xarxa Vives publiquen “Criteris multilingües per a la redacció de textos igualitaris” en català, castellà i anglès.\nNous criteris per redactar textos igualitaris (en català i castellà). Són fruit de l’acord entre varies universitats catalanes i volen millorar la visibilització d'igualtat entre homes i dones en els textos institucionals.\nDocument 2ª edició amb indicadors sobre Dona i Ciència, elaborat pel Consell Interuniversitari de Catalunya.\nButlletí de la Unitat d’Igualtat de la UB\nDia Internacional de les Dones i les Nenes en la Ciència, cada 11 de febrer.\nAssociacions i unitats per l'igualtat de gènere en Ciència i Societat\nONG Asociación de Mujeres Investigadoras & Tecnólogas (AMIT)\nUnidad de Mujeres y Ciencia (UMyC) del Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades