Holiday home Tyttebærvej Vejers Strand Denm Vejers Strand Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Tyttebærvej Vejers Strand Denm-, Vejers Strand, Vejers Strand, Dinamarca, 6853 - Veure al mapaHoliday home Tyttebærvej Vejers Strand DenmVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Tyttebærvej Vejers Strand Denm està situat idealment a Vejers Strand; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Tyttebærvej Vejers Strand Denm asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, sauna que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Tyttebærvej Vejers Strand Denm és una selecció idònia per a la vostra estada a Vejers Strand.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sepiscina [interior]sauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora forn microonesrenta vaixelles Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


abril | 2013 | Bloc de 6è de l'escola José Echegaray\nSORTIDA, MUSEU BLAU DE BARCELONA\nEl dia 26 de febrer de 2013, els alumnes de tercer, vam fer una sortida al Museu Blau de Barcelona. Allí vam poder gaudir de l’exposició «Planeta Vida» i d’una estoneta en la Mediateca. El nucli de l’exposició presenta una visió de conjunt de la natura que integra tots els àmbits de les ciències naturals, amb els recursos interactius i audiovisuals més moderns. Els àmbits a destacar són: de la mineralogia, la paleontologia, la zoologia i la botànica. És una exposició que se centra en el patrimoni natural de Catalunya i del seu entorn més immediat, la Mediterrània, però que també mostra materials significatius d’altres regions del planeta.\nEn general, vam mostrar molt d’interès i entusiasme per la visita, en tot moment vam estar atents a les explicacions dels panells i el visionat d’audiovisuals, fins i tot van interactuar amb les taules interactives. El que més ens va agradar van ser els fòssils i les vitrines, amb tot tipus d’animals.\nPer finalitzar la sortida, vam gaudir dels tobogans i gronxadors que es trobaven a les proximitats del museu.\nMireu, com ho vam passar de bé!!!\nPublicat a 2 d'abril de 2013 per ANA MARIA UBIDE CERCED\t• Leave a comment\nEls alumnes de Cicle Mitjà vam anar el dia 30 d’octubre, a veure una obra de teatre al Centre Cultural de Martorell.\nEl grup de músics i actors “Samfaina de Colors” ens van mostrar un espectacle anomenat “Càpsules” on el tema principal era l’enfrontament d’un infant al pas del temps. On un personatge fa trampa al rellotge i guarda dins d’unes capsetes els moments del dia. Cada capseta és una cançó que fa veure lo meravellós que és el món de la infantesa.\nEn Xavi i la Mirna, juntament amb projeccions produïdes per la Lyona, ens vam mostrar un concert diferent i en certs moments divertit.\nEl que més ens va agradar van ser les projeccions a la pantalla amb maquetes i com feien música amb instruments creats per ells, dir també que cantaven molt bé.


Els joves van a veure “Alcarràs”?\n8.2. Llengua i cinema,\nEm sembla que no. O millor dit, em sembla que no gaire joves van a veure Alcarràs. Especialment el jovent urbà. El dia que hi vaig anar jo, els quatre que hi havia acompanyaven els pares o germans grans, però eren l’excepció que confirmava la regla. Més endavant, un amic meu que era al cine\nLa polèmica pel subtitulat VOSE d'”Alcarràs” a moltes sales\nAfortunadament, he pogut veure Alcarràs en VO, però a la xarxa hi ha força gent, d’arreu el territori, que es queixa que se l’ha trobada en VOSE. Ja vaig publicar un apunt sobre el mal precedent que això assentava; però la polèmica s’ha mantingut i s’ha anat fent gran a la xarxa, fins al punt\nVes per on, “Alcarràs” pot assentar un mal precedent\nEsperem i desitgem que Alcarràs es converteixi en un (mal sigui petit) fenomen social. De moment ja podem dir que feia anys que una pel·lícula en català no s’estrenava (el proper 29 d’abril) en tantes sales arreu del país. Aquestes bones expectatives estan comportant tanmateix el que pot esdevenir un mal precedent. I és que\nCinema “català” en castellà, francès o…\nLa llei del cinema d’en Tresserras estableix que cinema català és el que fan catalans del Principat o empreses amb seu fiscal a la comunitat autònoma de Catalunya. El cinema en francès de l’Albert Serra, és legalment català, com ho és “Libertad”, de Clara Roquet, feta en castellà. Una pel·lícula en català feta per mallorquins\n“Ara Films” tanca el 30 d’octubre\nEl diari Ara ha anunciat que Ara Films tanca el 30.10.2015 i que fins a darrera hora tenim a la nostra disposició tot el seu catàleg. Ara Films funciona com una extensió de la plataforma de cinema a la carta per internet Filmin, dedicant-se només al cinema en català o en VOSC. Convé recordar que, en\n“Confessions d’un banquer”, Millor Documental als EFA, en català\nPodem veure en català “Confessions d’un banquer”, el documental de Marc Bauder guanyador als premis del cinema europeu. Per a llegir l’apunt, cliqueu-ne el títol (s’obre a la mateixa pàgina).\nLleis del cinema a Catalunya: paper mullat\nNo estic parant cap atenció a la nova llei del cinema, al nou redactat, a les modificacions que hi ha hagut… perquè no hi ha res que faci pensar que el nostre govern estigui disposat a fer complir la llei (del cinema), sobretot quan es tracta de defensar els drets dels ciutadans/espectadors. Amb quina credibilitat\nMés sobre “Eva” i els cines Renoir Floridablanca i Renoir Les Corts\nHe passant un cap de setmana d’esbarjo amb la meva dona, com solem fer cada any per aquestes dates. Entre el que tenim programat, hi ha un sopar (sempre molt interessant) amb uns amics cinèfils, que solen acabar en sobretaules llargues i prolífiques. Anit hi va sortir el tema lingüístic al voltant de la pel·lícula Eva, de Kike Maillo.\nAnem a la cartellera de Barcelona i busquem els cines que projecten les pel·lícules en versió original i han estrenat Eva, de Kike Maillo: els Renoir Floridablanca i els Renoir Les Corts. Tot i que El Punt Avui diu que la hi projecten en català, no és pas veritat. Si anem a l’agenda del cinema\nVeure en català “Tintín” o “Eva” em sortiria molt car\nJo visc a Malgrat, que per als que no la situeu al mapa, és una localitat a tocar de Blanes i Calella, a la punta del Maresme i arran de la comarca de la Selva. El cine “nostre” és el Lauren Costa Brava, de Blanes, i tenim prou a mà la Sala Mozart, de Calella,\nEl premi a la millor pel·lícula del festival de Sant Sebastià s’anomena, en castellà, “Concha de Oro“. Al web del mateix certamen, en anglès, li’n diuen “Golden Shell“. En francès la denominen “Coquillage d’or“. I en català, com n’hi diuen els mitjans? Al diari Ara, “Concha d’Or“; a El Periódico, “Concha d’Or“; al Diari de\nDos testimonis presencials diferents, que no es coneixen entre ells, em diuen que Eva, de Kike Maillo, es va projectar a Venècia en versió original castellana, sense diàlegs en català, malgrat que el web de la Mostra anunciava que la pel·lícula tenia diàlegs en espanyol i català (com podeu comprovar a la impressió de pantalla\nSegueix “l’escàndol” lingüístic de Sitges 2011\nM’ ho van dir ahir i avui ho he pogut contrastar: el Festival de Sitges, al seu web i en l’opció en català, ha penjat el tràiler en castellà d’ Eva “, la pel·lícula de Kike Maillo que a la sessió inaugural es passarà en versió catalana. Convé recordar que a l’estrena mundial del film,\nCinema en català: l’operació “Herois” + “Pa negre” està anant bé\nTotes les dades apunten que Pa negre, d’Agustí Villaronga, i Herois, de Pau Freixas, estan anant bé a taquilla. Anant a Vull llegir la resta de l’article, trobarem reproduïda l’agenda de cinema en català de la Generalitat de Catalunya, en què es pot comprovar com, al cap de dues setmanes, el film de Villaronga és a\nL’últim Woody Allen, s’ha estrenat en català i en VOSC a part de la nostra cartellera\nTrobaràs un desconegut alt i moreno, l’últim film de Woody Allen s’ha estrenat a part de la nostra cartellera en català i amb el títol Coneixeràs l’home dels teus somnis. Als Renoir Floridablanca, de Barcelona, s’hi ha estrenat la versió subtitulada en català. Aquesta n’és la cartellera fins dimarts: Divendres, 27 d’agost de 2010 VOSC Renoir Floridablanca


El cicle “Els mil i un vins” obre un espai de diàleg sobre vins i llibres a Vilafranca | RTVVilafranca\nEs tracta d’una proposta inèdita organitzada per Vinseum, Penedès Televisió i La Cultural Llibreria, amb la col·laboració de la Biblioteca Torras i Bages, que té com a objectiu fomentar la interacció de dos mons aparentment distanciats com la literatura i l’enologia. La primera vetllada, que se celebrarà dimarts a les 8 del vespre a la capella de Sant Pelegrí de Vinseum, tindrà com a protagonistes el llibreter Paco Camarasa, copropietari de la mítica llibreria barcelonina Negra y Criminal; Ramon Parera, enòleg del celler Pardas, que elabora el vi Collita roja com a homenatge a un dels títols més celebrats de l’escriptor nord-americà Dashiell Hammett; i la restauradora vilafranquina Rosa Soler.\nEl cicle “Els mil i un vins. Converses entre amants dels vins i els llibres” tindrà continuïtat el dimarts dia 20 d’octubre, amb l’escriptor Jordi Llavina i l’enòleg Oriol Guevara, i finalitzarà el dimarts dia 27 d’octubre, amb una vetllada en què participaran Olga Martínez, professora i editora de Candaya, i l’enòloga de Can Bas Domíni Vinícola Marta Sanvicente.\nCada sessió serà introduïda per un periodista de Penedès Televisió, ja que el canal local emetrà en diferit la conversa. El preu de cada sessió serà de 7€, 4€ per als amics de Vinseum, i cal inscriure’s prèviament trucant al telèfon 93 890 05 82 o a través de l’adreça electrònica\nEls mil i un vins, enologia, La Cultural, literatura, llibres, Penedès TV, vins, Vinseum


Imatge de la primera filera d’assistents a la conferència que va impartir ahir Carles Puigdemont en la primera jornada de la trobada anual del Cercle d’Economia. TJERK VAN DER MEULEN\nSitgesDiuen que la ignorància és el millor menyspreu i, si s’ha de jutjar per la fredor que ahir es va trobar Carles Puigdemont al Cercle d’Economia, és difícil deduir que el president tingués molts entusiastes a la sala on se celebra la trobada anual de la institució, en un hotel de Sitges.\nLa visita va començar amb un 'crochet' del president del Cercle, Juan José Brugera, que va instar-lo a anar al Congrés a defensar el referèndum, tal com vol Rajoy, una opció que Puigdemont ha rebutjat reiteradament, atès que això ja s’ha fet en el passat, i sense èxit. Brugera, per cert, va afirmar diumenge a l’ARA que el Cercle “no vol aventures ni salts al buit”. Puigdemont, era evident, jugava en camp contrari.\nA primera fila l’observaven la cap de l’oposició, Inés Arrimadas, i els consellers Jordi Baiget i Santi Vila. Cap a l’extrem d’aquella filera també hi havia expolítics com David Madí (ara a Endesa) i, al final de tot, Josep Antoni Duran i Lleida (ara al Bufet Colls). Duran, per cert, va aplaudir la intervenció de Brugera. I per si s’ho pregunten: no, no va aplaudir la de Puigdemont.\nEl posicionament de Brugera no va acovardir el president, que va arrencar la intervenció amb força i va plantejar el quid de la qüestió, el punt pel qual molt sovint es passa de puntetes en alguns ambients empresarials: “¿Tenim o no tenim el dret a votar?” En la seva opinió, si estem d’acord que hi tenim dret, s’ha de trobar com fer-ho. I si no hi estem d’acord, el Congrés mai aixecarà el veto a una consulta.\nTot seguit, d’una manera radical, el president va canviar de tema i va començar a parlar de Societat, política i economia en temps d’incertesa, que és com es titula la reunió del Cercle. L’interès del públic va caure en picat. Puigdemont va dir coses grosses: per exemple, que una part de la població no tindrà mai les aptituds per adaptar-se a la nova economia, i va plantejar la necessitat de trobar una solució. Però el públic es va mantenir apàtic. Molts miraven el mòbil o repassaven el llibret en què apareix la llista d’assistents a la trobada, potser buscant aquella persona amb qui volen intercanviar la targeta professional.\nA mitja intervenció, Enric Millo, també a primera fila, va sortir de la sala per anar a rebre Luis de Guindos, el següent convidat, que ja havia arribat. “Va a retre pleitesia ”, va mussitar un mosso d’esquadra al seu company.\nAcabada la intervenció, es va obrir el tradicional torn de preguntes, moment en què habitualment arriba el més sucós. Però no va ser així. Una sola pregunta. Això és tot el que va suscitar la intervenció del president. I va ser una pregunta molt agressiva. Era, de fet, un retret. Venia a dir que no es donen les condicions per a un referèndum, perquè el Govern no és neutral i “els mitjans catalans adoctrinen” (Brugera, que amb De Guindos va suavitzar alguna pregunta, aquí la va traslladar sense filtres). Puigdemont va haver de recordar que la televisió catalana té una quota molt inferior a la de totes les espanyoles juntes. Amb aquesta fredor, que va sorprendre la mateixa comitiva del president, es va acabar la sessió.\nEl fotògraf Oliu\nEn sortir de l’acte, Puigdemont es va creuar amb Guindos a la mateixa sala on també hi havia algunes de les principals figures del Cercle, com Teresa Garcia-Milà (vicepresidenta), Javier Faus (tresorer) o Josep Oliu (que tot i que ja no és a la junta, segueix sent algú a la institució). Els fotògrafs es van llançar a fer fotos de la trobada entre el president i el ministre, i Oliu va treure el seu mòbil, es va acostar als fotògrafs, i va començar a fer-los fotos amb un somriure entremaliat.\nSorprenentment, Guindos va entrar a la sala de la conferència al costat de Santi Vila mentre li deia alguna cosa a cau d’orella i li donava copets a l’esquena. El ministre va arrencar demostrant que li agraden els micròfons, però va tenir una relliscada: va parlar dels “països rescatats” europeus i hi va incloure Espanya, malgrat que l’equip de Rajoy sempre ha negat que Espanya fos rescatada.\nDe sobte, se’n va anar la llum, i va deixar tota una sala amb més de 500 persones completament fosca i despertant la inquietud de més d’un. Però la sessió es va poder reprendre. Llavors Guindos va vincular independentisme i populisme (tots dos creen un enemic exterior i proposen receptes màgiques, va dir) i va tocar el violí quan se li va preguntar per la reforma del sistema de finançament autonòmic.\nEl ministre, per cert, va rebre una vintena de preguntes. Per si algú en vol treure conclusions.\ncercle d'economia Luis de Guindos Carles Puigdemont


La importància del control de les instal·lacions de fontaneria - Cecam\nLa importància del control de les instal·lacions de fontaneria\n04 gen. La importància del control de les instal·lacions de fontaneria\nPosted at 11:24h in actualitat\tby\tcecam\nLes instal·lacions són una part fonamental d’un edifici. Durant el procés de construcció, gran part d’aquestes es van amagant. Per aquesta raó és important preveure el control i els assaigs corresponents.\nLa fontaneria és un clar exemple, donat que els diversos tubs solen està sota terra o amagats en armaris. En aquest sentit, realitzar una inspecció sobre aquestes sempre permet identificar i resoldre les avaries a temps.\nLa principal funció d’aquest tipus d’instal·lacions és la conducció i distribució d’aigua i l’evacuació d’aigües residuals. Així doncs una de les proves que es realitza en primera instància és la resistència d’estanquitat, on es comprova que l’aigua no s’acumuli.\nA part d’evitar possibles fuites o altres problemes que poden arribar generar repercussions en la salut, també és necessari realitzar un control final per poder certificar l’obra. CECAM realitza les proves requerides pel Codi Tècnic de l’Edificació.\nSaber-ne més: Instal·lacions


Raimon i no ser independentista: una reflexió - Cita Falsa\nRaimon i no ser independentista: una reflexió\nQui més qui menys, el qui estigui al dia del moviment secessionista ja sap que Raimon va dir que ell no era independentista, que tenia dubtes. L’entrada d’avui no té per objecte felicitar-se de la postura de Raimon, entre d’altres coses perquè és segur que tenim punts de vista diferents en relació a qüestions que toquen directament el secessionisme i tot el que porta inherent. Raimon no defensa ni ataca res, només ha dit que no és independentista. Ni tan sols diu que estigui en contra, sinó que té dubtes.\nDoncs bé, el simple fet de dir que no és independentista ha suposat que molts impresentables (per no dir altres coses) l’hagin insultat, titllat d’incoherent i tot un seguit d’imbecil·litats que no cal ni reproduir, perquè buscant a Twitter es troben amb facilitat. Aquesta reacció idiota es troba a la mateixa alçada dels qui insulten Shakira per cantar en català, o Piqué per penjar un comentari de dol en català.\nAra bé, la diferència la trobo en què mentre en el cas de Shakira -i d’altres, quan s’escau- els diaris catalans se’n fan ressò com un atac, etc, fins i tot reproduint els comentaris, això no ha passat en el cas de Raimon. Malgrat tot, el fenomen no ha passat inadvertit, ja que fins i tot s’ha generat un editorial de Vicent Partal a Vilaweb, defensant la lliure opinió de Raimon. I si s’ha defensar la llibertat d’opinió de Raimon, significa que algú l’ha atacat, no?\nConclusió. D’imbècils n’hi ha a tot arreu, però això no justifica que s’accepti cap insult. I, en especial, que es digui que només insulten «ells» o que desprecien «ells» (cosa que fa un reduït grup de gent a les xarxes socials, però es vol fer passar com si fos tothom Twitter), perquè després resulta que també insultem «nosaltres» o despreciem «nosaltres» (també un reduït grup, però en aquest cas se’n disminueix el ressò i la importància).\nI si s’ha de «defensar» la llibertat d’expressió de Raimon, això implica, sense cap mena de dubte, que el secessionisme té un problema d’acceptació de la veu de qui no adopti el seu pensament.\n← Santiago Vidal, contra la voluntat del poble?\tTerricabras (ERC) i la doble moral: toros, correbous i circ →


El TSJC ordena a Torra retirar la pancarta de la Generalitat\nEl TSJC ordena a Torra retirar la pancarta a favor dels presos independentistes\nEl president de la Generalitat haurà de treure els símbols en un màxim de 48 hores\ndivendres, 20 de setembre 2019 - 13:47h\nTorra haurà de tornar a retirar la pancarta per la llibertat dels polítics presos i exiliats | Cedida\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha acceptat la mesura cautelar i ha ordenat al president de la Generalitat, Quim Torra, que retiri, en un màxim de 48 hores, la pancarta i els símbols a favor de la llibertat dels presos independentistes. La decisió judicial compta amb un vot particular.\nEl maig passat, la Junta Electoral va decretar la retirada de la mateixa pancarta present a la façana del Palau. Malgrat rebutjar l'ordre, Torra va acabar retirant-la al·legant entendre que durant la campanya electoral aquesta no podia estar-hi. Un cop el període d'eleccions va acabar —el 27 de maig—, el president va tornar a col·locar la pancarta al balcó de la plaça de Sant Jaume.\nEl judici, ajornat fins a l'octubre\nParal·lelament, el TSJC va optar per ajornar al mes d'octubre el judici a Torra, que estava previst per la pròxima setmana. El tribunal no va tenir temps per resoldre les recusacions que havia plantejat el dirigent contra dos dels tres magistrats i el jutge d'instrucció.\nEL TSJC ajorna el judici de Torra a l'octubre\nTorra demana apartar el jutge que ha d'estudiar la recusació per la seva «vinculació» amb el PSC\nEl PPC proposa a C's i PSC una moció de censura contra Quim Torra\nGeneralitat de Catalunya Govern Català Quim Torra


El Govern recorda que la bandera de Catalunya és la senyera - Alternativa Ciudadana Progresista\nEl Govern recorda que la bandera de Catalunya és la senyera\nEn relació amb la iniciativa per penjar estelades el proper 11-S\nEl secretari general adjunt de Presidència, Jordi Menéndez, ha recordat que, segons la legislació vigent, la bandera de Catalunya i símbol de la comunitat autònoma és la senyera, i no la bandera estelada o independentista.\nMenéndez ha fet aquesta afirmació durant la presentació dels actes institucionals que organitza la Generalitat per la Diada, en ser preguntat sobre la iniciativa d'una entitat que commemora els 100 anys de la creació de la bandera estelada.\nPrecisament, aquesta entitat, anomenada Comissió del Centenari de la Senyera Estelada, ha redactat una moció en què insta els ajuntaments a penjar l'estelada durant la propera Diada de l'Onze de Setembre. 45 municipis han aprovat aquesta moció entre les quals destaquen cinc capitals de comarca: Vilafranca del Penedès, Figueres, Les Borges Blanques, Ripoll i Santa Coloma de Farners.\nSé el primero en comentar en «El Govern recorda que la bandera de Catalunya és la senyera»


El tancament dels escenaris per la pandèmia aboca els actors a buscar-se noves vies d’ingressos\nDe ‘Polseres vermelles’ a oficiar funerals LAURA MAGALLÓN\nVa ser el doctor Abel a Polseres vermelles i el doctor Canut a La Riera. Forma part del repartiment d’El llarg dinar de Nadal, premi Butaca 2015 a millor espectacle de petit format i que torna ara als escenaris després d’estar representant-se durant cinc anys abans de la pandèmia. En cinema ha rodat La hija del ladrón, protagonitzada per Eduard Fernández i la seva filla Greta i que va guanyar el premi Goya a millor direcció novell, i Blue Rai, premi del públic al festival de Màlaga el 2017. En el seu llarg currículum també hi ha locucions de reportatges del 30 minuts o del Sense ficció. Es diu Ignasi Guasch i als seus 39 anys fa gairebé dues dècades que treballa d’actor. El tancament provocat per la pandèmia a la majoria de sectors ha sigut especialment dur en el cas de les arts escèniques i ha obligat Guasch a buscar-se noves vies d’ingressos per poder sobreviure. Des de febrer del 2020 treballa també d’orador de funerals laics. “Representa actualment el 60% dels meus ingressos”, diu.\nCom la majoria d’actors, és autònom. El 2019 va ser un any especialment dolent per a ell i només va ingressar 10.000 euros bruts. “En aquesta professió és habitual tenir alts i baixos”, diu. El 2020 semblava que deixava enrere aquesta mala etapa. Al gener tenia un parell de rodatges, un de relacionat amb el Mobile i un altre amb una empresa farmacèutica, i de cara a l’estiu tenia alguns bolos de teatre programats. Però l’esclat del covid ho va parar tot. “Tot plegat eren 11.000 euros, més diners dels que havia guanyat l’any anterior, que de sobte van desaparèixer i em vaig trobar sense pràcticament cap ingrés”, detalla.\nGuasch el 2020 tenia tancades feines per 11.000 euros, que va veure desaparèixer per culpa del covid ”\nA través d’un company actor que havia treballat oficiant cerimònies es va posar en contacte amb la responsable de l’empresa En el Record, que va impulsar també una actriu, perquè li donés feina. La companyia treballa per als serveis funeraris Àltima oferint a les famílies que volen enterraments laics una persona que oficiï la cerimònia. “La majoria som actors, molts hem anat a petar en aquest món per culpa de la pandèmia”, assegura Guasch. Alguns d’ells són coneguts pel gran públic, entre els quals hi ha un dels papers protagonistes de la sèrie Ventdelplà, que es va emetre a TV3 del 2005 al 2010, i que ha declinat participar en el reportatge.\n“El primer dia va ser molt dur, però no tenia ni un euro i ho havia d’intentar”, recorda. Va haver d’oficiar cinc enterraments en diferents llocs de l’àrea metropolitana de Barcelona. A l’empresa hi fa dos tipus de feines: llegir directament a la cerimònia el text sobre la figura del difunt que prèviament ha estat escrit per algú altre o bé començar el procés de zero. “Rebo un correu electrònic que m’especifica quants funerals faré tal dia. Truco a cadascuna de les famílies i els demano si em deixen fer unes preguntes sobre la persona que ha mort per elaborar l’escrit”. Un cop acabat, s’envia al tanatori perquè els familiars el puguin llegir i validar i, abans de la cerimònia, els pregunta si estan d’acord amb el contingut. “És una feina molt heavy, t’assabentes dels enterraments el dia abans o el mateix dia perquè òbviament ningú planifica quan es morirà”.\nReconeix que els seus estudis de filologia catalana i el Certificat d’Aptitud Pedagògica (CAP) l’han ajudat a poder fer aquesta feina amb la rapidesa que es requereix sense oblidar la sensibilitat. “Tot i així, et trobes amb situacions tan dures que no saps què posar”. Situacions com difunts víctimes de violència masclista, nens o adolescents que s’han tret la vida... “Aprens moltes lliçons, però és una feina mal pagada, per la quantitat de tensió que acumules en moments molt delicats”, relata. La seva via d’escapament per rebaixar aquest estrès és el sentit de l’humor que comparteix amb els músics de les cerimònies.\nEntre els actors que també treballen fent cerimònies n’hi ha d’altres sèries com ‘Ventdelplà’\nTot i que a l’empresa on treballa la majoria estan en nòmina, ell prefereix continuar com a autònom perquè no vol renunciar a guanyar-se la vida com a actor. “M’organitzo l’agenda en funció de les meves feines d’actor i, després, els dic quins dies puc treballar. Em solen donar feina una o dues setmanes al mes”. Per tot un dia de cerimònies (siguin les que siguin) cobra 130 euros bruts, i per migdia, 70. La xifra crida l’atenció si es contrasta amb els 297,2 euros que Àltima fa pagar pel servei d’un orador per cerimònia, segons les tarifes que es recullen a la seva pàgina web.\nD’anècdotes en té moltes: des dels assistents a un funeral entrant amb cerveses i banyes al cap brindant pel difunt fins a muntar un concert durant la cerimònia o una dansa protagonitzada per un esbart dansaire. “És una feina que tinc moltes ganes de deixar, no per desprestigi, sinó perquè estar tan en contacte amb la mort és esgotador”, repeteix en diverses ocasions, i afegeix: “Hi treballo per guanyar-me les garrofes. Ara bé, mentre ho faig soc conscient del servei que estic donant, i això les famílies t’ho agraeixen”. En aquest punt recorda com una d’aquestes famílies, a qui va oficiar el funeral de la seva mare, li van demanar uns mesos després que també fes el del seu pare.\nNo rep suport psicològic, però per dur a terme la feina sí que va fer una formació sobre com tractar l’espiritualitat en cerimònies laiques. Aquesta tipologia de funerals creix “de manera sostinguda” any rere any, segons Serveis Funeraris de Barcelona - Grup Mémora. “En aquests moments, l’acumulat aquest any a Barcelona ciutat, considerada pionera en aquest tipus de cerimònies civils a tot Espanya, és d’un 23%”, diu Fernando Sánchez, director de comunicació i relacions institucionals del grup. El 2005 el percentatge a l’àrea metropolitana de Barcelona era només d’un 4% i el 2015 gairebé del 17%.\nUna tercera part dels actors viuen sota el llindar de la pobresa: amb menys de 600 euros al mes\nL’obertura progressiva dels escenaris ha fet que de mica en mica torni a tenir algunes feines d’actor. Actualment combina la de les cerimònies amb la representació de Cordèlia que està fent a Mallorca, obra que es preveu que ara es tradueixi al castellà i li permeti fer bolos per Espanya i per la qual per nou funcions i dues setmanes d’assajos cobrarà 1.800 euros bruts. “Des de Manacor preparo textos per a alguns funerals al matí i després vaig al teatre”, explica Guasch. També aviat començarà a assajar Habitació tancada, que s’estrenarà a la sala Versus Glòries de Barcelona al novembre i ell hi serà les últimes deu funcions per substituir un altre actor. A més, el 5 de desembre tornarà als escenaris amb El llarg dinar de Nadal. Amb tot això, alguna locució que ha fet i alguna ajuda que ha rebut de l’administració per l’impacte del covid espera tancar l’any amb uns ingressos de poc més de 20.000 euros bruts, una xifra similar a la que va assolir el 2017. L’any passat el va tancar amb 17.000 euros. “Per viure [paga un lloguer a Cornellà de Llobregat] necessito com a mínim 18.000 euros bruts, i aquí se li han de restar les quotes d’autònoms”, puntualitza.\nEn aquest país, assegura, és molt difícil viure de la cultura, i encara més de les arts escèniques. “En les programacions anuals dels teatres sempre apareix la mateixa gent”, denuncia. Un estudi de la Fundació Actors Intèrprets Societat de Gestió Espanyola (AISGE) publicat fa cinc anys li dona la raó. L’informe, centrat en la situació sociolaboral dels actors i ballarins a l’Estat, ja alertava que una tercera part vivia, tot i treballar també en altres àmbits, sota el llindar de la pobresa: cobrant menys de 600 euros mensuals. A més, només un 8% podien viure d’interpretar i un ínfim 2% cobraven més de 30.000 euros anuals. Un altre estudi de la Unió d’Actors i Actrius publicat l’abril passat denunciava que només un 11% han pogut accedir a la prestació extraordinària per a artistes a causa del covid d’aquest 2021.\nTot i l’escassetat d’ajuts durant la pandèmia, des de l’Associació d’Actors i Directors Professionals de Catalunya (AADPC) denuncien que no és “extraordinari” que els artistes combinin la seva feina amb una altra per compensar la falta d’ingressos. “El covid ha fet visible una precarietat que ja era existent. El que passa és que abans la majoria anava fent”, apunta l’actor i president de l’AADPC, Àlex Casanovas, que afegeix que, davant d’aquesta situació, és urgent implementar l’estatut de l’artista. “Per poder tenir dret a l’atur (tenir un any cotitzat), un artista en necessita dos i mig o tres de feina”, apunta. I fa dues peticions per revertir aquesta precarietat: “El mateix sector ha d’oferir i exigir contractes laborals i, finalment, si de debò creiem que la cultura és necessària, important i un bé essencial, s’ha de reflectir en els pressupostos del país”.\nA Guasch li ha passat pel cap mil vegades dir “fins aquí” i anar-se’n al Ripollès a fer formatges amb un amic. “Vaig treballar de professor durant quatre anys en una escola, i ho vaig deixar perquè era llicenciat en arts escèniques i volia dedicar-me al teatre. És molt dur -reflexiona-, però en definitiva és el que m’agrada”.\nEmprenem funeral actor


Bloc del C. Mitjà del CEIP Montjuïc | 2011 | novembre\nEls de tercer hem fet una sortida amb el Bus Municipal\nper epararol a Curs 2011-2012, Fotos, Sortides\nEls nens i nenes de tercer hem fet una activitat per conèixer millor el transport públic de la nostra ciutat. Va venir una monitora i ens va explicar el funcionament i els avantatges d’usar el transport públic. Després, tots junts vam anar a fer un viatge en Bus per la ciutat. Va ser un matí diferent i divertit.\nEl dilluns, dia 7 de novembre, hem fet una sortida tots els alumnes de C. Mitjà. Hem anat a visitar les Coves de Serinyà.\nUnes monitores molt simpàtiques ens han explicat moltes coses del que feien els homes prehistòrics que van viure en aquestes coves ara fa moltíssims anys. Després hem visitat cada una de les coves i, més tard, hem fet uns tallers molt divertits. Hem fabricat unes bosses com les que tenien ells i hem anat a “caçar” un cèrvol amb l’arc i unes fletxes.\nSortint de Serinyà hem anat a dinar al Parc de la Draga, a Banyoles. Hem jugat molt i, després d’una petita excursió vora l’Estany hem tornat cap a Girona. Ha estat un dia fantàstic!\nEl Cicle Mitjà a la Castanyada de l’Escola\nper epararol a Curs 2011-2012, Fotos\nHem participat a la castanyada de l’escola. Primer vam ballar unes danses molt divertides els de tercer i els de quart. Després vam menjar moltes castanyes. Que bones!!!\nVida en un Monestir\nper epararol a Curs 2011-2012, General, Sortides\nEls nens i nenes del Cicle hem anat a Sant Pere de Galligans a conèixer con vivien els monjos d’aquest monestir ara fa 1000 anys. Ens van explicar moltres coses i ens vam vestir amb la seva roba per sentir-nos com autèntics monjos medievals.\nVa ser molt interessant i divertit. Veieu quines fotos tan boniques!\nper epararol a Curs 2011-2012, Fotos, General\nA l’Escola hem decorat els pasadissos amb molts llapis que hem decorat tots els nens i nenes de l’escola. Aquí podeu veure els que hem fet els alumnes de Cicle Mitjà\nper mmiramb2 a Curs 2011-2012, General\nBloc del C. Mitjà del CEIP Montjuïc © 2011 | Fet amb WordPress i Mystique. Disseny del tema per digitalnature\n50 consultes en 1,77 segons (6.38M)


Segons dades de l'enquesta de la poblaci� activa del primer trimestre de 2013, INE. A nivell d'Estat el nombre d'aturats �s de 6.202.700, aix� suposa un 27,16% de la poblaci� activa, en cas de menors de 25 anys la proporci� es situa al 57,22%. A Catalunya el nombre d'aturats �s de 902.300, un 24,53% de la poblaci� activa, amb una incid�ncia en menors de 25 anys del 52,7%. Al Pa�s Valenci� les xifres d'atur s�n de 727.000 persones, aix� suposa un percentatge del 29,19% amb una afectaci� a menors de 25 anys del 55,74%. I a les Illes Balears estan aturades 169.000 persones aix� suposa un percentatge del 28,56 de la poblaci� activa, afectant a un 28,56% dels menors de 25 anys. Es dona la circumst�ncia que Catalunya �s la segona comunitat en nombre d'aturats despr�s d'Andalusia i el Pa�s Valenci� �s la segona comunitat en increment de l'atur tamb� darrere d'Andalusia. Les xifres s�n esfereidores (l'atur a Gr�cia al mes de gener era del 27,2% de la poblaci� activa) i �bviament superiors a les donades pel Servicio P�blico Estatal de Empleo, ja que aquestes nom�s tenen compte de les persones inscrites que sovint coincideixen amb les que reben prestacions d'algun tipus.\nLes darreres estimacions de la Comissi� Europea, que difereixen de les presentades anteriorment pel Govern Espanyol, i que no tenen compte dels ajustaments darrers fets pel Govern, especialment ens referim a la pr�rroga dels increments de l'IRPF i altres impostos. Situa una previsi� de creixement pel 2013 de menys l'1,5% del PIB i una previsi� del 0,9% pel 2014. Pel que fa al d�ficit p�blic les previsions del 2013 s�n del 6,5% del PIB i pel 2014 del 7% (superiors a les previstes p�l Govern). El deute ascendir� al 2013 al 91,3% del PIB i al 96,8% al 2014. Les previsions d'atur s�n del 27% sobre PA (Poblaci� activa) pel 2013 i del 26,4% al 2014. Si es tinguessin en compte els darrers ajustaments referits, possiblement el d�ficit disminuiria o m�s probablement es mantindria, i s'apujarien tant l'atur com la recessi�, entenguis el creixement negatiu. Sapiguem que, en el context actual, per tal de generar llocs de treball cal un creixement proper al 2% i que la correlaci� entre atur i PIB �s m�s directa ara que al 2008-2010, per tant les espectatives s�n dolentes. S�n precisament aquestes males espectatives el que d�na peu a la proposta d'ajornament per dos anys de la correcci� del d�ficit, proposta feta pel Comissari d'Afers Econ�mics.\nD'una previsi� inicial de d�ficit pel 2013 del 4,5% del PIB es passa a un 6,3% i despr�s es revisa fins al 6,5%, la previsi� pel 2014 passa al 5,5%, la del 2015 al 4,1% i la del 2016 al 2,7%. Aix� planteja un problema, com es traslladen aquestes noves revisions als pressupostos de les diferents administracions. Respecte a les administracions locals ja estan en equilibri pressupostari for�at. I les propostes respecte a les administracions auton�miques hores d'ara serien passar al 2013 del 0,7% al 1,2%, al 2014 quedarien en un 1%, al 2015 en un 0,7% i al 2016 en un 0,2%. Parlem de d�ficits globals sumant els d�ficits de totes les administracions afectades. Una observaci�, �s evident la desproporci� en el repartiment del d�ficit entre el total i l'atribuit a les Comunitats Aut�nomes, i m�s tenint en compte les prestacions i serveis transferits, l'�xigen se'l queda l'Estat. Una pregunta, ja que parlem del d�ficit global, com es distribuir� entre les diverses comunitats? I una evid�ncia, �s t�cnicament impossible tancar uns pressupostos sense saber de quins l�mits de d�ficit estem parlant.\nLa situaci� �s complexa i les possibilitats de sortir-nos-en sense canviar les regles de joc poques. Seguir com fins ara intentant fer d'alumnes aplicats ens porta al desastre, quan parlem d'economia l'Estat parla de pol�tica entesa com a exercici del poder. No t� cap l�gica negociar sobre termes econ�mics mentre a la Franja parlen LAPAO, quan abans ho tinguem clar millor, no hi hem de fer res a Espanya.


La Fira d'Art de Salàs compleix objectius de participació\n|SALÀS DE PALLARS\nActualitzada 14/08/2017 a les 08:54\nAmb més de 2.000 persones enguany\n© L'exhibició de paisatgistes pallaresos a la pinacoteca de Salàs.\nUn taller de quimigrames (tècnica pictòrica que produeix imatges combinant procediments i materials propis de la pintura i de la fotografia), a més d’un d’infantil sobre paisatges i un altre taller sobre la naturalesa, van obrir aquest diumenge la segona jornada de la Fira d’Art de Salàs de Pallars, al Jussà.\nSegons la regidora de Cultura i presidenta de l’Associació Fira d’Art, Rosalia Farré, el bon temps i la gran afluència de turistes a les comarques de muntanya han fet que aquesta edició sigui tot un èxit de públic i participació.\nPer les eres, antigues quadres de les cases de Salàs, habilitades com a pinacoteques, hauran passat més de 2.000 persones, superant la previsió de l’organització (vegeu SEGRE d’aquest diumenge). A la tarda, va tenir lloc un espectacle de dansa a l’Era d’en Balust que va posar punt final al programa d’actes de la fira.\nDins d’aquest mateix programa, avui dilluns està previst que se celebri el Festival de Música Antiga dels Pirineus, Diaspora, a l’església parroquial de Salàs. Segons l’organització, l’èxit d’aquesta edició ja fa pensar en els nous actes que es prepararan per a la XXVIII edició d’aquest certamen.


Tubs d'acer inoxidable 904L ASTM A213 ASME SA 213 UNS N08094 904L - Emilymetal.com\nInici / Productes / Tub d'acer / Tub d’acer inoxidable 904L ASTM A213 ASME SA 213 UNS N08094 904L\nEls tubs d’acer inoxidable ASTM A213 ASTM B677 N08904 904L són tubs d’acer inoxidable austenític d’aliatge alt de poc carboni (0,02% màxim), no hi ha deposició de carboni en el cas del tractament tèrmic general i la soldadura. Elimina el risc de corrosió dels cristalls que es produeix després del tractament tèrmic i la soldadura .. L’addició de coure a aquest grau li proporciona una resistència molt millorada als àcids reductors forts, en particular àcid sulfúric, àcid fosfòric, àcid orgànic, àcid inorgànic. també és altament resistent a l'atac de clorur tant a la corrosió de picades / escletxes com a la fissuració per corrosió per esforç.\nEls tubs d'acer inoxidable ASME SA213 904L N08904 estan dissenyats per a entorns durs de les condicions de corrosió. Inicialment, l’acer inoxidable es desenvolupa per a la resistència a la corrosió en àcid sulfúric. Aquesta característica s'ha comprovat que té molt d'èxit després de molts anys d'aplicació pràctica. Ara, el 904L en molts països s’ha normalitzat.\nCom a alt contingut en crom, níquel, molibdè i coure, el 904L té una excel·lent resistència a la corrosió. Com la corrosió uniforme, especialment en àcid sulfúric diluït.\nAcer inoxidable 904L Altres propietats incloses:\nBona resistència a la corrosió de picades i esquerdes\n- Alta resistència a la corrosió per tensió\nBona resistència a la corrosió intergranular\n- Bona mecanització i soldabilitat\nEls tubs 904L no són magnètics en totes les condicions i tenen una soldabilitat i formabilitat excel·lents. L’estructura austenítica també confereix a aquest grau una duresa excel·lent, fins i tot fins a la temperatura criogènica.\nEls tubs d’acer inoxidable 904L tenen un contingut molt important dels ingredients d’alt cost, níquel i molibdè. Moltes de les aplicacions en què aquest grau ha tingut un bon rendiment anteriorment ara es poden complir a un cost inferior amb l’acer inoxidable dúplex 2205 (S31803 o S32205), de manera que s’utilitza amb menys freqüència que en el passat.\nAquestes propietats s’especifiquen per al producte laminat pla (placa, xapa i bobina) a ASTM B625. Propietats similars però no necessàriament idèntiques s’especifiquen en altres productes com ara canonades, tubs i barres a les seves respectives especificacions.\nResistència a la corrosió de canonades 904L\nTot i que es va desenvolupar originalment per la seva resistència a l'àcid sulfúric, també té una resistència molt elevada a una àmplia gamma d'ambients. Un PRE de 35 indica que el material té una bona resistència a l’aigua de mar càlida i a altres ambients amb alt contingut de clorur. L’alt contingut de níquel dóna com a resultat una resistència molt millor a la fissuració per corrosió per esforç que els graus austenítics estàndard. El coure afegeix resistència als àcids sulfúrics i altres àcids reductors, especialment en el rang de "concentració mitjana" molt agressiu.\nEn la majoria dels entorns, el 904L té un rendiment intermedi entre el grau austenític estàndard 316L i el 6% de molibdè molt aliat i graus similars "super austenítics".\nEn àcids nítrics agressius els tubs d’acer inoxidable 904L tenen menys resistència que els graus lliures de molibdè, com ara 304L i 310L.\nPer obtenir la màxima resistència a l'esquerda de corrosió per esforços en entorns crítics, l'acer s'ha de tractar en solució després d'un treball en fred.\nResistència a la calor de canonades d’acer inoxidable 904L\nBona resistència a l’oxidació, però com altres graus molt aliats pateix d’inestabilitat estructural (precipitació de fases fràgils com el sigma) a temperatures elevades. El 904L no s’ha d’utilitzar per sobre d’uns 400 ° C.\nTractament tèrmic de tubs d’acer inoxidable 904L\nTractament de solució (recuit): escalfeu a 1090-1175 ° C i refredeu-vos ràpidament. Aquest grau no es pot endurir mitjançant tractament tèrmic.\nSoldadura de tubs d’acer inoxidable 904L\nEl 904L es pot soldar amb èxit mitjançant tots els mètodes estàndard. Cal tenir precaució, ja que aquest grau es solidifica completament austenític, de manera que és susceptible a esquerdes en calent, especialment en soldadures restringides. No s’ha d’utilitzar cap escalfament previ i en la majoria dels casos tampoc no es requereix tractament tèrmic posterior a la soldadura. AS 1554.6 pre-qualifica barres i elèctrodes de grau 904L per a soldadura de 904L.\nFabricació de canonades d’acer inoxidable 904L\nEl 904L és d’alta puresa i de baix contingut en sofre i, per tant, no es mecanitzarà bé. Malgrat això, el grau es pot mecanitzar mitjançant tècniques estàndard.\nLa flexió a un radi petit es realitza fàcilment. En la majoria dels casos, es realitza en fred. Generalment no es requereix un recuit posterior, tot i que s’hauria de tenir en compte si la fabricació s’ha d’utilitzar en un entorn on es prevegin condicions severes de craqueig per corrosió per esforç.\nAplicacions de tubs d’acer inoxidable 904L\nL’aplicació típica inclou:\n· Tub de 904L a la planta de processament d’àcids sulfúric, fosfòric i acètic\n· Canonada 904L en processament de fabricació de pasta i paper\n· Tub d'acer inoxidable 904L en components de plantes de depuració de gasos\n· Tub d'acer inoxidable TP904L en equips de refrigeració per aigua de mar\n· 904L Tubing en components de la refineria de petroli\n· Filferros en precipitadors electrostàtics\nASTM A213 904L N08904 1.4539 Composició química d’acer inoxidable\nGrau - C Mn Si Pàg S Cr Mo Ni Cu N\nASTM A213N08904 904L mín. màx. -0.02 -2 -1 -0.04 -0.03 19.0 23.0 4.0 5.0 23.0 28 1.0 2.0 -\nEN 10216-51.4539 mín. màx. -0.02 -2 -0.7 -0.03 -0.01 19.0 21.0 4.0 5.0 24.0 26 1.2 2.0 0 - 0.15\nASTM A213 904L N08904 1.4539 Propietats mecàniques d'acer inoxidable\nGrau Resistència a la tracció Resistència del rendiment: 0,2% Allargament (% en 50 mm) Duresa Duresa\n- (MPa) mín (MPa) mín mín Rockwell B (HRB) Brinell (HB)\nASTM A213 904L N08904 1.4539 Propietats físiques d'acer inoxidable\nGrau Densitat Mòdul elàstic Coeficient mitjà d’expansió tèrmica (µm / m / ° C) Coeficient mitjà d’expansió tèrmica (µm / m / ° C) Coeficient mitjà d’expansió tèrmica (µm / m / ° C) Conductivitat tèrmica Conductivitat tèrmica Calor específica 0-100 ° C Resistivitat elèctrica\n(W / mK) (W / mK)\n(kg / dm³) (GPa) 0-100 ° C 0-315 ° C 0-538 ° C A 20 ° C A 500 ° C (J / kg.K) (nΩ.m)\nASTM A213 904L N08904 1.4539 estàndard d’acer inoxidable\nGrau UNS núm Britànic Britànic Euronorm Euronorm Suec JIS japonès\nGrau Grau BS En No Nom SS JIS\nESTOC DISPONIBLE DEL TUB ASTM A213 904L N08904, ASTM A213 904L N08904 TUB SENSE SENSE\nFabricant i fabricant de tubs de bobines d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904 a la Xina Fabricant i fabricant de tubs d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs capil·lars d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904 a la Xina ASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de tubs d’acer inoxidable 40 a la Xina\nASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de tubs d'acer inoxidable d'acer inoxidable a la Xina ASTM B677 904L Horari 80 Proveïdor i fabricant de tubs d’acer inoxidable a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs sense costures ASTM A213 904L N08904 a la Xina ASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de tubs d’acer inoxidable 10 a la Xina\nProveïdor de canonades ASTM A213 904L N08904 Tubs d'acer inoxidable sense costures ASTM A213 904L N08904\nFabricant i fabricant de tubs sense soldadura d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina Fabricant i fabricant de tubs sense soldadura ASTM B677 904L sense soldadura a la Xina\nDistribuïdor de tubs sense soldadura d’acer inoxidable ASTM B677 904L Fabricant i fabricant de tubs quadrats d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs ovals d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904 a la Xina Exportador de tubs buits d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904\nTub electropulit d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904 Fabricant i fabricant de tubs rectangulars ASTM A213 904L N08904 SS a la Xina\nASTM A213 904L N08904 Tub ornamental d'acer inoxidable sense costures Fabricant de tubs de superescalfament ASTM A213 904L N08904 SS\nFabricant i fabricant de tubs hexagonals d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina Fabricant i fabricant de tubs rodons d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina\nTub d’escapament d’acer inoxidable ASTM B677 904L Tub de captació de calor d’acer inoxidable ASTM B677 904L\nFabricant de tubs recoberts de colors sense costures ASTM B677 904L Fabricant i fabricant de tubs de condensador d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina\nASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de tubs d’acer inoxidable laminats en calent a la Xina Fabricant i fabricant de tubs de calderes d’acer inoxidable ASTM A213 904L N08904 a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs sense soldadura d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina Tub d’instrumentació d’acer inoxidable ASTM B677 904L\nASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de canonades a la Xina Fabricant i fabricant de tubs d’acer inoxidable ASTM B677 904L Sch 5 a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs INOX ASTM B677 904L a la Xina Tubs sense soldadura d'acer inoxidable ASTM B677 904L\nFabricant i fabricant de tubs sense costures ASTM B677 904L SS 201 a la Xina Fabricant de tubs sense soldadura ASTM B677 904L a la Xina\nFabricant de tubs ASTM B677 904L GR a la Xina ASTM A213 904L N08904 Proveïdor i fabricant de canonades a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs de bobina recuit brillant ASTM B677 904L a la Xina Fabricant i fabricant de tubs d'alta pressió ASTM B677 904L a la Xina\nFabricant i fabricant de tubs rodons de ranures SS ASTM B677 904L a Xina Exportador de tubs d’acer inoxidable de parets primes ASTM B677 904L\nFabricant i fabricant de canonades ASTM A213 304L a la Xina Fabricant i fabricant de tubs d’acer inoxidable ASTM B677 904L a la Xina


La Girona que mira a Lesbos, Idomeni i Homs | [es]Crits per Girona\nPàgina d'iniciLa Girona que mira a Lesbos, Idomeni i Homs\nLa Girona que mira a Lesbos, Idomeni i Homs\n17 Març 2016 lluc salellas vilar\nAquesta és la Girona que somniem molts. La Girona que es desperta un mes de març i diu prou. La Girona que lidera des del carrer i també des de les institucions una marea a favor del dret a les persones a viure amb dignitat. I especialment aquests dies, aquests mesos, aquests anys (quina barbaritat), els drets de totes les persones atrapades a tantes illes com Lesbos, a tants pobles com Idomeni a tantes ciutats batudes per les bombes com Homs. Una ciutat solidària, que s’alça quan els seus germans d’altres punts del Mediterrani són condemnats a la misèria i la Unió Europea, que ostenta un Nobel de la Pau (vergonya), aixeca murs i expulsa persones a la pobresa per mantenir els seus privilegis. Una Europa que gira la cara a les llàgrimes i les necessitats mentre reforça els fortins dels grans bancs, les multinacionals i l’especulació.\nToca rebel·lar-nos. Deixar de fer veure que les imatges que ens arriben cada dia no ens afecten. Que es poden detenir periodistes, enfonsar pateres i reforçar el pressupost militar mentre nosaltres ens ho mirem amb resignació i passivitat. En les últimes tres setmanes, a Girona hi ha hagut unes jornades concorregudes sobre refugiats organitzades per la CUP-Crida per Girona que van acabar ahir amb una assemblea on es van decidir emprendre noves accions que es donaran a conèixer demà. Paral·lelament hi hagut una concentració davant la Catedral, una comissió de l’àmbit de les ONG’s que treballa amb el tema, l’Espai Anti-racista que desenvolupa i col·labora amb activitats i també un grup de persones que a través de les xarxes socials estan consolidant un grup per viatjar a Idomeni a donar suport als refugiats. És cert que són accions que suren enmig de la maquinària i la inèrcia d’una ciutat com Girona però que cal reivindicar-les i posar-les com a exemple a seguir, com a exemple on ens hauríem d’implicar. Tots i totes.\nPerquè a la banda de les institucions, malauradament, hi trobem un desert. Ni Girona ni la seva Diputació han volgut liderar cap espai de treball o suport a les persones refugiades. Resten a l’espera d’ordres que van dir que arribarien a finals de 2015 i amb aquesta comoditat transiten. Ni tan sols treballen en el simbolisme ni la denúncia de la situació, elements transcendentals per trencar amb la passivitat existent. No som ni Badalona on la bandera europea resta a mitja asta per denunciar l’actitud de la UE ni Barcelona que aquesta setmana anunciava que es coordinarà amb els ajuntaments de Lesbos i Lampedusa davant la situació que viu el mar que ens uneix avui en dia. La passivitat institucional és indignant. Impròpia d’una ciutat solidària de la qual a tots els representants públics ens agrada parlar. I tots també tenim la nostra part de responsabilitat. De no ser-hi prou i de no fer-hi més. I ja n’hi ha prou. D’aquí poc farà 25 anys d’aquell cant a un pont de mar blava. I la sensació és que els ponts, si no són d’AVE, no interessen.\n← Crònica 15. De les havaneres de Calella a Cap-Roig\nDiscurs del nou ple d’investidura →


Comunicat DGP sobre cartutxeres i armilles del cos de Mossos | policia.cat\nComunicat DGP sobre cartutxeres i armilles del cos de Mossos\n+0 - 1 31 de març de 2016 by Redacció/0 comments\nEn relació amb la informació que avui publica un mitjà de comunicació referent a la caducitat de les cartutxeres que utilitzen els Mossos d’Esquadra, la Direcció general de la Policia vol precisar:\n– A diferència d’altres elements de dotació policial, les cartutxeres no tenen una data de caducitat tal i com s’explica en aquesta informació ja que en cap cas a les fundes de les pistoles ho especifica.\n– El fabricant mai no ha comunicat al cos de Mossos d’Esquadra que existeixi cap recomanació referent a la caducitat d’aquestes.\n– Les fundes s’han anat substituint a mesura que no s’han considerat operatives o que han patit algun desperfecte arran del seu ús.\n– En el darrer mes, s’han registrat dos casos de trencament de cartutxeres en el marc d’una actuació policial. En els dos fets, s’està analitzant les causes que haurien provocat el seu trencament tenint en compte que les dues cartutxeres corresponien a models diferents, adquirits en diferents anys i elaborades amb material diferent.\n– El darrer concurs obert pluriennal 2015-16 que afecta a l’adquisició de noves cartutxeres inclou 3.050 fundes de pistola, que es lliuraran en dues fases. La primera abans del 15 d’abril i la segona abans del 15 de juliol. Aquest mes d’abril es rebran 2.050 unitats i la resta al juliol. Aquestes cartutxeres noves aniran substituint les que es vagin deteriorant com a conseqüència del seu ús.\nD’altra banda, està previst que el lliurement d’armilles a tots els membres del cos acabi el darrer trimestre d’aquest 2016. El fons de contingència aprovat per la Generalitat ha permès avançar les que estaven previstes pel 2017, de manera que abans que finalitzi l’any s’haurà fet entrega de les 17.000 armilles. Els terminis ja no es poden escurçar més per un tema de contractació, execució i confecció.


ALP2500: Laporta, el Catalanista. Bebedor de xampany francès\nLaporta, el Catalanista. Bebedor de xampany francès\nMireu jo no soc massa partidari d'en Jan Laporta , ni molt menys de la seva manera de pensar; Però clar quan veus els diaris neofeixistes i fins i tot els socialistes que l'ataquen d'aquesta manera i amb aquestes ganes dóna que pensar.\nSi senyor en Jan Laporta fa panxa, com molts altres d'aqeust mon, jo el primer. Però clar jo entenc que aquesta panxa no es pas fruit del nacionalisme català ni cap virus provocant per les seves idees polítiques. Bonica manera d'actuar de segons quins patriotes de la Corona dels Hereus de Felip V.\nI si en Jan Laporta beu xampany francès i no pas cava català, però això també es un mal.\nJo soc anarco-nacionaliste català i a casa meva no hi penja cap senyera, ni estelada ni res de tot això, fins i tot puc dir que no se ballar sardanes i no per això soc menys nacionaliste que un altre que si que en sàpiga. Perquè el fet de ser català es un sentiment que surt de dintre i els fets de fora no impliquen res mes. I tampoc bec xampany francès ni Cava Català d'entrada perquè soc absteni, Per aquest motiu soc un català de segona regional?.\nQuan veus uns mitjans de comunicació de tirada nacional i colonial atacar amb aquests arguments, veus que aquesta gent s'ha quedat sense arguments, tant fotre al poble Català i amb tanta cara que ara s'han quedat al descobert i ara tenen por. Por de que la nostra naciò trenqui de una vegada tot lligam amb aquests exprimidors de cervells i de carteres de passada.[noticia].\nPublicat per ALP2500 a 12:08\nVotar Duran, una manera diferent de llençar el vot\nPatxi Lopez, o que fàcil es opinar quan tu tens to...\nAmelie- Somiant Desperts\nEl Caos Circulatori d'Alp , no hi ha solució\nAvui Queralbs, Salt del Grill i Núria


de juny 2016 - Esguard de Dona\n'De la fuga de cervells a l'atracció de talent':El retorn de dos investigadors gràcies als ajuts del Consell Europeu de Recerca\nBy Esguard de Dona - dijous, de juny 30, 2016\nDos investigadors catalans, Albert Quintana i Elisenda Sanz, protagonitzen un vídeo de la Comissió Europea que aborda el tema de la recuperació de 'cervells', és a dir, científics o recercadors que havien marxat fora de la UE i que han pogut tornar gràcies als ajuts del Consell Europeu de Recerca (ERC). En el cas de Quintana i Sanz, a més, la beca de l'ERC els ha permès portar cap a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) tot l'equip de recerca amb el que estaven treballant a laUniversity of Washington, a Seattle. Ara han instal·lat el seu propi laboratori,Quintana Lab, a l'Institut de Neurociències de la UAB. El projecte que estan desenvolupant, i per al qual van obtenir una beca 'Starting Grant' de l'ERC, investiga el comportament de les neurones en les malalties mitocondrials, és a dir, les que afecten "la central elèctrica de les cèl·lules", tal i com ho descriu quintana. L'objectiu: descobrir perquè hi ha neurones que sobreviuen a aquestes malalties i es tornen a activar mitjançant "fonts d'energia alternatives" mentre que d'altres no ho fan i moren. Les malalties mitocondrials afecten principalment els nens –1 de cada 5.000 nadons patirà una malaltia d'aquest tipus - i l'esperança de vida és de menys de cinc anys de mitjana.\nLa història d'Albert Quinta i Elisenda Sanz forma part de la sèrie de vídeos #HistóriesUE que la Representació de la Comissió Europea a Barcelona està llançant al llarg de tot el 2016, coincidint amb el 30è aniversari de l'adhesió d'Espanya a la Unió Europea.\nMés de 5000 investigadors finançats a la UE\nCreat per la UE el 2007, el Consell Europeu de Recerca és la primera organització paneuropea que finança l’anomenada "recerca capdavantera o recerca a la frontera del coneixement". El seu objectiu és impulsar l’excel·lència científica a Europa concedint ajuts als científics europeus més destacats i més creatius independentment de la seva edat o de la seva nacionalitat. El Consell Europeu de Recerca també mira d’atraure a Europa científics capdavanters d’arreu del món. Fins avui dia ha atorgat finançament a un total de 5.000 científics en diferents fases de les seves carreres.\nL'Albert i l'Elisenda formen part d'aquests 5000 científics que poden realitzar les seves investigacions a Europeu al mateix nivell que ho feien als EEUU, actualment desenvolupen els seu treball a un laboratori de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nMés informació sobre el Consell Europeu de Recerca\nLa sèrie #HistòriesUE està formada per dotze vídeos curts que mostren el vessant més personal de l'impacte que la UE ha tingut en la vida real dels ciutadans. Des de començament d'any, i coincidint amb el 30è aniversari de l'adhesió a la Unió Europea, la Representació de la Comissió Europea a Barcelona està emetent cada mes un d'aquests vídeos. Entre els protagonistes de les històries hi ha una parella de científics que han pogut tornar dels EUA per continuar la seva recerca a Europa gràcies a un ajut del Consell Europeu de Recerca; el fundador d'una petita empresa d'innovació que ha aconseguit fons per desenvolupar un dispositiu que permeti fer viatges a l'espai; un jove agricultor que ha posat en marxa la seva explotació agrària a l'Empordà o una parella formada per una igualadina i un berlinès que es van conèixer d'Erasmus i que acaben de tenir un fill.\nEls protagonistes expliquen en dos minuts el seu projecte professional o vital, un projecte que d'alguna manera ha estat possible gràcies a la Unió Europea. Darrera de cada història hi ha una il·lusió personal i el suport d'algun dels diferents programes europeus d'impuls a la formació, la cultura, la recerca, el desenvolupament rural o l'emprenedoria, entre d'altres\nEl mes de gener es va llançar el tràiler de la sèrie, i des de llavors s'ha emès la història d'en Nelson, un jove que va marxar a Brussel·les amb una beca Leonardo i que s'hi va quedar a viure; la d'Isabel Coixet, que fa referència al programa MEDIA de suport al sector audiovisual europeu; la dels fesols de Santa Pau, que han estat el darrer producte en obtenir la Denominació d'Origen Protegida europea, la d'enJacob, la Mireia i en Max, que conformen una veritable 'família Erasmus'; la d'en Carles Oliver, un arquitecte formenterenc que utilitza una planta marina, la posidònia, com a aïllament natural en la construcció d'habitatges; i la de José Mariano López-Urdiales, fundador d'una pime d'innovació aeroespacial que està desenvolupant un globus per portar material i persones a l'espai amb menor cost i impacte ambiental.\nEl protagonista del primer vídeo de la sèrie és un jove que va marxar a estudiar a Brussel·les en el marc d'un programa europeu de mobilitat i s'hi ha quedat a viure.\nDes del seu inici, l'any 1987, més de 3,3 milions de joves han pogut estudiar o formar-se en un altre país de la UE gràcies a programes de mobilitat, entre els quals l'Erasmus és el més conegut. El primer any del programa van participar-hi 95 estudiants d'Espanya, l'any 2012-2013 van fer-ho 32.249\nEspanya és el país que més estudiants Erasmus envia i rep; i algunes de les nostres universitats com la de Barcelona ocupen els primers llocs en els rànquings de les principals institucions d'origen i destí.\nDes de 2014, tots els programes de mobilitat en formació i ocupació de la UE s'engloben en el marc del programa Erasmus+.\nMés informació sobre el Programa de mobilitat de la UE Erasmus+.\nFebrer: Media – Europa Creativa, suport a l'audiovisual europeu\nEl programa MEDIA de suport a la indústria audiovisual europea va néixer fa 25 anys. En aquest temps, el programa ha donat suport a l'audiovisual català per un total aproximat de 39 milions d’euros. A més de les esmentades pel·lícules amb suport MEDIA d'Isabel Coixet, molts d'altres films amb participació catalana han rebut suport d'aquest programa, com ara 'L'altra frontera' (André Cruz Shiraiwa); '10.000km' (Carlos Marques-Marcet), 'Hermosa juventud' (Jaime Rosales) o 'El orfanato' (J.A.Bayona)". El programa MEDIA també dóna suport a diversos mercats i festivals catalans, dedicats a l’audiovisual. En total, s’han repartit més de 2 milions d’euros per a mercats, entre els quals destaca el DocsBarcelona i elMedimed, i uns 700.000 euros per a festivals, com ara el Mecal.\nA més, l’oficina MEDIA a Catalunya –que funciona gràcies al partenariat amb el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya- és l’artífex i coordinadora de la MEDIA FILMS Database, la base de dades gestionada per totes les oficines dels països membres del programa MEDIA i que recull tots els films que han rebut el seu suport.\nOficina Europa Creativa-Desk Media Catalunya\nMarç: Denominacions d'Origen Protegides, segells de qualitat alimentària\nLa UE atorga certificats d'origen dels productes europeus amb l'objectiu de promoure la diversitat agrícola, protegir els noms dels productes perquè ningú en faci un mal ús i garantir-ne la qualitat i procedència geogràfica. Hi ha tres tipus de distincions: DOP, IGP, i ETG. A Catalunya 20 productes gaudeixen de la protecció europea, mentre que a les Illes Balears n'hi ha 5.\nEls Fesols de Santa Pau ha estat el darrer producte català en entrar en aquest registre europeu i són la història protagonista del mes de març. A més dels fesols, aquests són els productes de Catalunya i de les Illes registrats amb segells de qualitat de la UE.\nDenominacions d'Origen Protegides a Catalunya i les Illes Balears\nMés informació sobre els registres de productes de qualitat de la UE\nUn estudi sobre l'impacte del programa Erasmus+ publicat el 2014 calcula que hi ha vora un milió de "nadons Erasmus" nascuts de parelles de diferents països europeus que es van conèixer durant la seva estada a l'estranger. Per això, el programa Erasmus+ també és al darrera del vídeo del mes de juliol, que explica lahistòria d'una igualadina i un berlinès que es van conèixer mentre feien un Erasmus a Suècia i que actualment són parella i han tingut un fill.\nLa UE segueix creient en aquest programa i per això hi ha destinat 14.700 milions d'euros per al període 2014-2020. Es preveu que durant aquests 7 anys un total de 4 milions de persones participin en aquest programa.\nMaig: programa LIFE, protecció del medi ambient\nDes del 1992 el programa Life ha cofinançat un total de 4.171 projectes arreu de la UE, als quals hi ha destinat uns 3.400 milions d'euros.\nA Catalunya i a les Illes Balears s'han dut a terme diferents projectes finançats per aquest programa europeu. El vídeo del mes de maig explicarà com gràcies a aquest programa s'està duent a terme a Formentera el projecte 'Reusing Possidonia', que pretén recuperar l'ús de la Posidonia Oceànica (una planta marina) com a material d'aïllament en la construcció d'edificis.\nEl 2014 alguns dels projectes Life duts a terme a Catalunya van estar seleccionats entre els millors projectes LIFE de l'any. Un exemple és l'eina BookDAper, que permet als editors, dissenyadors i impressors de publicacions en suport paper puguin generar i obtenir l'ecoetiqueta bDAP de les seves publicacions.\nMés informació sobre el programa LIFE\nDotat amb un pressupost de 3.000 milions d'euros per al període 2014-2020, l'Instrument per a pimes que s'emmarca dins del programa de recerca de la UE, Horitzó 2020, dóna suport a les empreses petites i mitjanes perquè desenvolupin idees innovadores i les converteix en productes o serveis que el mercat necessita.\nEspanya és un dels països que lidera el rànquing en obtenció de fons per a pimes en aquest programa. Un total de 260 pimes Espanyoles (204 de la fase 1 i 59 de la fase 2)[i] han rebut finançament a través de l'SME instrument des que es va llançar el programa el 2014. D'aquestes n'hi ha 61 de catalanes (14 de la fase 1 i 47 de la fase 2).\nL'empresa catalana 'Zero2infinity' ha rebut una d'aquestes subvencions per tal de fer realitat un projecte aeroespacial innovador i amb baix impacte ambiental.\nLa història triada per a la sèrie #HistòriesUE del juliol és la d'una parella de científics catalans que havien marxat a treballar als Estats Units i que han pogut tornar a Europa a seguir investigant gràcies a una beca del Consell Europeu de Recerca, que finança l'anomenada «recerca capdavantera o recerca a la frontera del coneixement».\nFins ara són quatre els models que s'han realitat d'aquesta samarreta solidària impulsada per la Penedesfera, que es a la vegada la comunitat de bloguers de l'Anoia, l'Alt Penedès, el Baix Penedès i el Garraf (de la qual esguarddedona.cat en forma part) i la secció TIC de l'Institut d'Estudis Penedesencs.\nLondon, Berlin, New York, El Penedès, Shanghai\nUniversity of Penedès\nChek in El Penedès\nAquestes samarretes es venen realitzant i posant a la venda amb el desig de promoure turísticament el Penedès i recaptar fons per a La Marató de TV3, així com cercar la màxima col·laboració d'entitats i particulars en una iniciativa comuna a tot el Penedès.\nEls punt de venda on les podeu trobar són:\nSeus de l'Institut d'Estudis Penedesencs (Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, El Vendrell)\nCentre Cívic L'Estació (El Vendrell)\nCaseta de Fusta de Sant Pau d'Ordal (Subirats)\nConsorci de Promoció Turística de l'Alt Penedès (Vilafranca del Penedès)\nD'altre costat si alguna entitat o institució es vol afegir a aquesta xarxa per vendre les samarretes solidàries, es pot posar en contacte mitjançant e-mail a l'Institut d'Estudis Penedesencs\nVilafranca i Vilanova: Cursos formatius d'estiu subvencionats amb matrícula gratuïta i per a treballadors en actiu.\nBy Esguard de Dona - dilluns, de juny 27, 2016\nSón cursos subvencionats per a treballadors en actiu que s'impartiran a les seus de l'ADEPG de Vilafranca del Penedès i de Vilanova i la Geltrú.\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3177\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3178\nPublicitat i comunicació externa de l’empresa\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3186\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3185\nL’ABC de l’economia social\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3175\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3189\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3180\nIVA · Impost sobre el valor afegit\n+ info: www.adepg.cat/cat/formacio_curs.php?id=3213\nTambé trobareu informació d’altres cursos a l’espai:\nVilanova i la Geltrú: Sessió informativa norma ISO 9001 versio 2015\nDia: Divendres 1 de juliol\nLloc: ADEPG Vilanova. carrer de l'Àncora, 3 (Vilanova i la Geltrú)\nL'acte és a càrrec de Montse Vila i Salvador Fontclara i ho organitza l'ADEPG.\nLa nova ISO 9001: 2015 implica canvis rellevants com ara l'addició de la gestió del risc i afecta els Sistemes de Gestió de la Qualitat .\nCal confirmar assistència: http://www.adepg.cat/cat/confirmar_assistencia.php?id=4714\nBy Esguard de Dona - dimecres, de juny 22, 2016\nPugen el Baix Penedès que passa a la 16a posició i el Garraf que és situa a la 9a, mentre l'Alt Penedès es manté a la 14a posició. El primer lloc l'ocupa el Barcelonès, seguit del Vallès Occidental i del Baix Llobregat. El quant lloc l'ocupa el Tarragonès.\nEn aquesta la seva 12a edició es veu com s'ha consolidat l'evolució del Baix Penedès per tercer any consecutiu de tal manera que ha passat a ocupar la 16a posició guanyant 3 posicions respecte al 2014.\nD'entre els factors estudiats, la comarca millora en esperit emprenedor i dinamisme empresarial creant ocupació a un ritme de 4,9 % interanual. També guanya posicions en qualificació de mà d'obra i de recursos educatius. Destaca molt dins la valoració a l'àmbit de la Recerca, Desenvolupament i Innovació el fet que la IDIADA sigui present al territori, perquè li dona un gran impuls. També s'ha incrementat la disponibilitat de sòl urbanitzable i en l'evolució de l'oferta de noves promocions per a activitats terciàries.\nTanmateix resulta negativa l'evolució en aspectes com els serveis de transport i les inversions en infraestructures, també s'evidencia que la comarca pateix una baixa cobertura de la fibra òptica.\nTambé es posa en evidència que cal millorar en serveis TIC perquè en comparació a d'altres comarques resten competitivitat al Baix Penedès.\nFinalment hi ha un estacament demogràfic que es reflecteix en un menor volum de mercat i d'activitat. Així mateix, dins aquest apartat, cal destacar que l'activitat constructora és la de menor activitat dins el conjunt de les comarques catalanes ocupant el 39è lloc.\nCom aquest estudi inclou factors de sostenibilitat referits a la sostenibilitat social aquest indiquen que quant a llocs de treball sobre el total de població d'entre 15-64 anys, apareix en la mateixa posició pràcticament estancat des de l'any 2009 (posició 41). Pel que fa a la Taxa d'Atur absoluta li fa retrocedir fins el lloc 42 i quant al percentatge de persones assalariades amb contracte fix, també marca una baixada i es situa al lloc 32.\nEnllaç a l'estudi complet. http://www.adepg.cat/cat/indicadors_pdf/index16.pdf\nSant Martí Sarroca: Despampolar la vinya amb un ramat d'ovelles i caminada nocturna a Samuntà\nLa foto correspon al Juny de 2013 i és pot veure\nel ramat de Cal Carnisser, espampolant la vinya\nde xarel·lo de Riudefoix, treballada per Josep Cuscó Mas,\nde cal Teia.\nLloc: Escoles velles dels Hostalets (Casal de Natura i local de la Societat de Caçadors) Sant Martí Sarroca.\nAquesta proposta permet observa com el ramat d'ovelles de Cal Carnisser, guiat pel pastor, despampola una vinya, és adir aclareix la vegetació del cep, sense tocar el fruit perquè es massa verd, de tal manera que substitueix les feines d'esporgar i escavallar. Despampolar amb ovelles es pot fer durant un període molt concret i curt de temps, just quan el fruit està una mica desenvolupat però encara és amarg.\nAquesta activitat forma part del programa Etnologia en Xarxa de l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial, i es dur a terme per iniciativa de l'Institut d'Estudis Penedesencs, amb la col·laboració de la revista "El Martinet"\nA continuació s'emprendrà la tradicional nocturna fins al pujol de Samuntà. Aquesta activitat forma part del cicle "Tot passejant pel Municipi".\nPunt de sortida: carretera de la Bleda a Sant Martí, a 8 km de Vilafranca i a 3,5 km de Sant Martí\nVilafranca del Penedès: Els Marges Perifèrics (Projecció de vídeos i debat)\nHora: 12 h del migdia\nLloc: Galeria Sicart (carrer de la Font, 44) Vilafranca del Penèdes.\nAquest proper dissabte la Galeria Sicart ens fa una proposta basada en l'obra de Ro Caminal, mitjançant la projecció d'un recull de vídeos realitzats des d'una mirada social, de vegades des de la perspectiva del llenguatge simbòlic, de vegades des de l'etnografia visual.\nTambé es podrà veure una part del seu darrer treball, encara en procés, "Unfolding Penelope" que està basat en la recerca sobre el temps d'espera de les dones dels immigrants senegalesos - el nom del projecte fa esment a Penélope dona d'Ulisses dels poemes L'Odissea i La Iliada de Homer, qui es passa tot el temps de l'aventura de l'heroi grec esperant el seu retorn, i que troba en l'exercici tradicional de les dones (teixir) la manera per evitar tenir que casar-se amb els pretendents que han envaït casa seva i que si aconsegueixen casar-se amb ella es quedaran les terres d'Ulisses a l'illa d'Ítaca; però Ro Caminal subverteix el paper de la dona, abandona l'espai que per tradició li pertoca, pren la paraula i cerca altres maneres de trencar la pressió social.\nAcabada la projecció dels vídeos tindrà lloc un debat, amb la participació de:\nXavier Bassas, filòsof i crític cultural\nAlba Benavente, comissària independent\nÀlvar Calvet, artista visual\nPau Catà, investigador i director del CERCCA\nFrederic Montornés, crític i comissari independent\nJesús Vilamajó, director del Festival Embarrat\nCurs d'Introducció sobre la Diversitat Religiosa a Catalunya\nBy Esguard de Dona - dimarts, de juny 21, 2016\nLa Direcció General d'Afers Religiosos de la Generalitat de Catalunya organitza un curs especialment destinat a professionals i col·laboradors en l'àmbit de projectes socials d'intervenció i d'atenció a persones d'origen divers, prioritàriament a educadores i educadors socials.\nEls darrers decennis els canvis en el context religiós de Catalunya han sigut notables, fonamentalment degut al fenomen migratori i també als processos de globalització. Aquesta gran diversitat implica haver de fer front al repte que significa en tots els àmbits, però molt especialment en l'àmbit educatiu, precisament perquè és un espai privilegiat per oferir formació en ciutadania i hàbits de socialització i relació, també en l'educació en el lleure es troba una bona oportunitat per treballar des de l'educació no formal.\nEl curs té com a objectius:\nTenir nocions i entendre la legislació que deriva del dret fonamental de la llibertat religiosa i les seves aplicacions pràctiques.\nConèixer les institucions governamentals que vetllen i garanteixen aquest dret; quines són, com funcionen i de quines eines disposen.\nTenir nocions sobre l'origen i les característiques doctrinals de les principals confessions religioses implantades a Catalunya.\nEl curs tindrà lloc els dies 11, 12 i 13 de juliol de 10 a 14 hores.\nLes places són limitades a 25.\nLes hores lectives presencials són 12\nLes inscripcions cal fer-les al Col·legi d'Educadores i Educadors Social de Catalunya\nEls alumnes que assisteixin un 80 % de les hores lectives poden sol·licitar un certificat d'assistència.\nLa persona responsable de l'activitat és Rosa Ma. López Ros de la Direcció General d'Afers Religiosos.\nActivitats Culturals a Santa Oliva\nResum de l'Acte "Trobades d'Etnologia i Recerca pel Territori" de Santa Oliva.\nÀngels Travé, Marc Gonzàlez i Jordi Basseda\nEl passat divendres 10 de juny va tenir lloc a Santa Oliva un acte integrat dins el programa Cultura Viva de l'observatori del Patrimoni Etnològic de Catalunya. L'acte s'havia convocat per informar als centres i grups d'estudis de l'Alt Penedès, Baix Penedès, Garraf i la part meridional de l'Anoia, del projecte en curs relatiu a la creació d'una base de referències (inventari) sobre patrimoni immaterial de tot aquest territori, que abasta 72 municipis, una extensió de 1.739,29 km2 i prop de 500.000 habitants.\nL'acte duia per títol "Trobades d'Etnologia i Recerca pel Territori" la presentació del projecte la va realitzar Àngels Travé i Ràfols vicepresidenta de l'IEP\nQuè és l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya?\nÉs un ens creat per poder conèixer la situació del patrimoni etnològic català en totes les seves vessants. El seu funcionament es basa en la col•laboració i el treball en xarxa amb entitats i grups dedicats a la recerca, difusió i conservació del patrimoni etnològic.\nFites de l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya\nIdentificar objectius de recerca\nDetectar amenaces que puguin posar en perill el patrimoni etnològic\nOrganitzar activitats de difusió de recerca etnològica\nOrganitzar jornades de caràcter internacional, nacional o local sobre patrimoni etnològic\nDifondre les activitats relacionades amb el patrimoni etnològic mitjançant el blog etnologia.cat\nGestionar una borsa d'investigadors per tal de posar en contacte entitats i investigadors.\nLa Xarxa Territorial de l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya.\nA dia d'avui la llista d'entitats i institucions que en formen part són:\nProgrames de l' l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya:\nEl programa "Etnologia en Xarxa" de l'Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya\nÉs tracta d'una plataforma per a la difusió i promoció de les activitats que es realitzin dins l'àmbit local i territorial de cadascuna de les entitats que en formen part de la xarxa.\nExperiències basades en el testimoni directe de la gent realitzades per les entitats de la xarxa o per equips de recerca existents a Catalunya\nPrograma "Cultura Viva"\nAquest projecte pretén presentar el projectes d'estudi realitzats i fer-ho precisament a les poblacions on s'han efectuat les investigacions. Així i fins ara, per part de l'IEP s'han organitzat aquest any els següents actes:\nLa Bisbal del Penedès (El vocabulari del vinyater penedesenc, de Pere Sadurní)\nVilafranca del Penedès (Taller de jocs i joguines de l'antiguitat)\nLa Llacuna (La Llacuna i el Parlar del Penedès)\nSanta Oliva (Exposició de capsetes metàl•liques i recipients antics)\nPrograma Mostra de Cinema Etnogràfic\nÉs una mostra de produccions audiovisuals sobre recerca i patrimoni etnològic. Té un caràcter multiseu i col•labora amb la Xarxa Euromediterrània de Cultura Popular i del Patrimoni, Arianna.\nPrograma Jornades de Patrimoni Etnològic\nSón un espai de reflexió, que cerquen compartir experiències de recerca, gestió i interpretació del patrimoni etnològic comparant experiències a Catalunya i de fora de Catalunya, comptant amb la participació de les institucions i persones que hi treballen en aquestes experiències.\nServei Borsa d'Investigadors\nCerca facilitar el contacte i l'intercanvi entre les entitats territorials i els investigadors dedicats a la recerca etnològica. (Es poden enviar els currículums a: observatori.cultura@gencat.cat; cal indicar els temes d'interès, i les temàtiques que s'hagin estudiat si s'han fet recerques etnològiques o antropològiques prèvies i la disponibilitat territorial)\nJornades Tècniques de Formació i Actualització\nEstan dedicades tant als investigadors com al públic en general. En elles es tracte temàtiques relatives a les tècniques d'investigació, d'arxiu, etc. Serveixen també per posar en contacte professionals i estudiosos que estiguin interessats en el patrimoni etnològic.\nL'acte de Santa Oliva del passat 10 de juny\nSanta Oliva va acollir una doble activitat. D'un costat es va presentar la posada en marxa de la creació d'un inventari de tot el que s'ha documentat i publicat sobre patrimoni immaterial al territori del Gran Penedès, amb la finalitat que els centres i grups d'estudis de cada població és puguin incorporar i aportar tota la informació de la que cadascú d'ells disposa.\nLa informació que s'aporti, serà posteriorment analitzada per un grup d'antropòlegs qui determinarà la classificació final com a element etnològic o de patrimoni immaterial. Tots els grups i centres d'estudis poden participar en l'aportació d'informació.\nLes categories establertes per dur a terme l'inventari són:\n1. Coneixements tradicionals sobre activitats productives, processos i tècniques. Aplicades a les activitats agràries, forestals, ramaderes, pesca, extractives, producció i elaboració de productes. Inclou: oficis artesans, coneixements dels sistemes constructius i paisatges.\n2. Creences, rituals festius i altres pràctiques cerimonials. Relacionades amb la natura i el medi (fauna, flora, meteorologia i medi ambient). Creences sobre la prevenció de malalties, tractaments de salut i curació. Rituals festius, del cicle de la vida, del treball, tant de caràcter profà com religiós o híbrid.\n3. Tradició oral i particularitats lingüístiques. Tradicions i expressions orals, inclòs l'idioma. Produccions sonores per a la comunicació col•lectiva (tocs de campana). Literatura popular (contes, llegendes, relats, cançons, refranys, etc.)\n4. Representacions, escenificacions, jocs i esports tradicionals. Representacions teatrals, coreografies, danses, balls, etc.\n5. Manifestacions musicals i sonores. Composicions musicals, cants individuals i en agrupacions, orfeons, cors, etc. Altres sons arrelats a la col•lectivitat (percussió, tronades, mapes de sons, sons relacionats a activitats laborals, etc.)\n6. Formes d'alimentació. Coneixements culinaris i dietes. Formes de conservació, condimentació i elaboració d'aliments. Plats, rituals i espais.\n7. Formes de sociabilitat col•lectiva i organitzacions. Usos socials, normes de conducte, regles d'hospitalitat. Formes d'organització social i institucions tradicionals. Sistemes de parentiu, família i procediments tradicionals d'herència (l'hereu, la pubilla, etc.)\nQuina és la informació que poden aportar els centres o grups d'estudis del Penedès?\nEl que hagin estat fent o estiguin fent dins l'àmbit del patrimoni immaterial.\nEls projectes que considerin amb capacitat de desenvolupar\nFer propostes de projectes que puguin potenciar el treball entre centres i / o persones.\nEl recull bibliogràfic (Inventari)\nExisteixen gran nombre de treballs publicats de manera dispersa sobre diferents aspectes que formen part del Patrimoni Immaterial del Penedès.\nEn crear l'inventari es podrà disposar d'una base de dades que contingui el major nombre possible de treballs ja realitzats i publicats així com saber on poden ser trobats. Amb això es facilita l'accés als mateixos i es cerca garantir que siguin preservats.\nAltre funció de l'inventari és facilitar la realització de treballs posteriors.\nCóm és recollirà la informació?\nMitjançant una taula d'Excel que segueix les directrius de la Fitxa de recursos documentals. La taula consta de 15 columnes.\nEl contingut de la fitxa de recursos documentals:\n1) Núm. de registre (numeració de cada referència)\n2) Codi de registre (no serà necessari fins que la taula es vinculi amb la base creada a l'IEP DRUPAL\n3) Tipus de document: llibre, revista, document sonor....\n4) Format del document: en línia o en suport físic; data de consulta; núm. de registre CCUC (Catàleg Col•lectiu de les Universitats de Catalunya)\n5) Autor i responsabilitat : nom de l'autor o autora del document\n6) Títol de l'obra\n7) Núm. de edició\n8) Peu d'impremta (Lloc, editorial i any de publicació)\n9) Extensió (núm. de pàgines i de revista\n10) Notes (referides a l'obra, la bibliografia, i on es pot localitzar el document)\n11) Idiomes emprats\n12) Numero normalitzat del document: ISBN, ISSN, etc.\n13) Relació amb els elements de Patrimoni Cultural Immaterial (a quin dels 7 àmbits abans citats afecta)\n14. Relació amb altres fitxes informats (DRUPAL)\n15. Observacions (breu apunt sobre el que trobarem a l'obra)\nLa gestió de la creació del DRUPAL de l'IEP la realitza Marc González.\nEn aquest enllaç trobareu informació complementaria\nUn exemple de com estan funcionant aquests tipus d'inventaris el podem trobar en aquest enllaç IPCITE que correspon a la web de L'IPCITE (Inventari del Patrimoni Cultural Immaterial de les Terres de l'Ebre) Inventari IPCITE\nExposició de capses metàl•liques\nL'altra activitat que es va realitzar, va ser l'exposició de capsetes metàl•liques i recipients antics mitjançant la qual es donava cos al costum de l'ús de recipients metàl•lics per la comercialització de productes. En concret la mostra recull capses dels anys 30 i 40 del passat segle XX. És tracta d'una col•lecció particular propietat d'Araceli Borell qui la va iniciar en rebre una capsa de llauna del medicament laxant que duia aquest nom, i que va ser escollit com a nom del popular grup de músics catalans del Vendrell dels que era seguidora. Així va iniciar una col•lecció que es podrà visitar al Monestir del Priorat de Santa Oliva els caps de setmana fins a finals d'agost, en hores convingudes.\nJoan Latorre (de blanc) en un moment de lavisita al\nAixí mateix es va aprofitar l'acte per fer una visita al Monestir amb en Joan Latorre com a guia i amb les aportacions de Jordi Basseda, de l'ADHSO (Associació per a la Difusió de la Història de Santa Oliva); Lola Díaz i Sílvia Bagüés.\nNota EdD: Les informacions aportades tant per la Lola Díaz com per la Sílvia Bagüés mereixen uns articles apart que publicaré els propers dies.\n,Activitats Culturals IEP ,Història");\nLa Comissió Europea atorga al Gall del Penedès la Indicació Geogràfica Protegida\nBy Esguard de Dona - dissabte, de juny 18, 2016\n· Les noves incorporacions incrementen fins a 1.349 el nombre de DOP, IPG i ETG de la UE\nBrussel·les/Barcelona, 14 de juny de 2016\nLa Comissió Europea ha registrat avui el Gall del Penedès com a Indicació Geogràfica Protegida (IGP) de la UE. El segell de qualitat europeu es podrà utilitzar des d'ara, a la carn fresca de pollastre (mascle o femella) de la varietat Penedesenca. Aquesta raça d'aviram, tal i com es descriu al Diari Oficial de la Unió Europea, "és de creixement lent, molt rústica, amb bona vitalitat i de tipologia corporal mediterrània". També destaca que el fet que el Gall del Penedès "es cria en galliners que disposen d'accés a l'exterior durant tot l'any, i es caracteritza pel fet que s'inclou gra de raïm (llavors de raïm) a la seva dieta". El registre també defineix l'àrea geogràfica de cria d'aquesta au, que inclou 73 municipis, entre els quals tots els de la comarca de l'Alt Penedès (27), el Baix Penedès (14) i el Garraf (6); a més de 25 municipis de l'Anoia i un de l'Alt Camp.\nEl Gall del Penedès és el quart producte de carn fresca de Catalunya que entra al registre de qualitat europeu, després del Capó del Prat i de la Vedella i la Bruneta dels Pirineus. També hi ha la llonganissa de Vic i, de les Illes Balears, la sobrassada de Mallorca.\nLa IGP és una de les figures de protecció atorgades per la UE als productes alimentaris de qualitat (juntament amb les Denominacions d'Origen Protegides (DOP) i les Especialitats Tradicionals Garantides (ETG). En el cas de la IGP, es concedeix a productes estretament vinculats a una zona geogràfica en la qual ha de tenir lloc, com a mínim, una de les etapes de producció, transformació o elaboració del producte. La IPG ofereix una àmplia protecció als productes que la reben perquè funciona com a un dret de propietat intel·lectual dels productes que tenen un origen geogràfic concret i unes qualitats o una reputació que està lligada precisament a aquest origen geogràfic. Les denominacions o indicacions registrades suposen una protecció davant de qualsevol usurpació, imitació o similitud del nom.\nJuntament amb el Gall del Penedès, la Comissió Europea ha atorgat avui a set productes més provinents de Croàcia, França, Alemanya i Portugal la categoria d’Indicació Geogràfica Protegida (IGP) i de Denominació d’Origen Protegida (DOP).\nEls vuit productes que avui s’aproven són els següents:\n· Croàcia: «Zagorski puran» (Indicació Geogràfica Protegida), gall dindi de la raça croata Zagorje.\n· França: «Poulet de l’Ardèche»/«Chapon de l’Ardèche»(Indicació Geogràfica Protegida), pollastre i capó criats a l’aire lliure; «pintade de l’ardèche» (indicació geogràfica protegida), pintada criada a l’aire lliure; «Soumaintrain» (indicació geogràfica protegida), formatge de pasta tova; «Sel de Salies-de-Béarn» (Indicació Geogràfica Protegida), sal.\n· Alemanya: «Allgäuer Sennalpkäse» (Denominació d’Origen Protegida), formatge de pasta dura.\n· Portugal: «Fogaça da Feira» (Indicació Geogràfica Protegida), panet dolç amb gust de llimona i canella.\n· Espanya: «Gall del Penedès» (Indicació Geogràfica Protegida), pollastre de la raça penedesenca tradicional.\nAquests vuit productes fan pujar el nombre de productes alimentaris protegits a 1.349 (denominacions d’origen protegides, indicacions geogràfiques protegides i especialitats tradicionals garantides). Els vins, vins aromatitzats i begudes espirituoses també estan protegits amb més de 2.090 denominacions registrades.\n«El registre de vuit productes més provinents de cinc Estats membres amb una Denominació o una Indicació Geogràfica Protegida demostra el gran interès que suscita el nostre sistema de Denominacions i d’Indicacions geogràfiques i el seu gran valor. És interessant veure el ventall de productes que gaudeixen actualment de protecció i l’àmplia gamma de productes que s’hi van afegint. Les Indicacions Geogràfiques Protegides incrementen el valor de mercat dels productes d’alta qualitat en benefici dels agricultors i dels productors europeus d’aliments. N’és testimoni la importància que donem a la protecció d’aquesta mena de productes en les negociacions comercials internacionals», ha declarat avui el comissari d’Agricultura i Desenvolupament Rural, Phil Hogan.\nEl 2010 les vendes de tots els productes europeus (productes agraris, vins, vins aromatitzats i begudes espirituoses) protegits amb una Indicació Geogràfica van suposar 54.300 milions d’euros, la qual cosa representa prop del 6% del sector agroalimentari de la UE. Els acords comercials permeten protegir les Denominacions i Indicacions Geogràfiques de la UE en els països tercers perquè ofereixen als productes de qualitat amb un gran potencial d’exportació la possibilitat de penetrar en els mercats internacionals o fins i tot la possibilitat d’ampliar l’activitat dels operadors que ja hi són presents. El 2010 el 15% del total dels aliments i de les begudes de la UE exportats a països tercers van ser productes protegits amb una Indicació Geogràfica.\n23 productes catalans i 5 de balears protegits per la UE\nActualment hi ha 23 productes procedents de Catalunya al registre de qualitat alimentària de la UE. El darrer en entrar a la llista va ser el Fesol de Santa Pau, que va obtenir la Denominació d'Origen Protegida el juliol passat (aquí un vídeo de dos minuts sobre el Fesol de Santa Pau). També hi trobem el pa de Pagès Català (IGP), l'arròs del Delta de l'Ebre, el formatge de l'Alt Urgell i la Cerdanya, la pera de Lleida (tots tres DOP) o els panellets, aquets darrers Especialitat Tradicional Garantida. Productes típics de les Illes, com la sobrassada de Mallorca, l'ensaïmada o el Formatge de Maó, també formen part del registre, on hi ha un total de cinc productes balears.\nANNEX 2 - Llistat de productes de Catalunya i les Illes Balears inclosos al registre\nOli de la Terra Alta\nOli del Baix Ebre Montsià\nRosée dels Pirineus\nEspecialitats Tradicionals Garantides (ETG)


Inauguració i benedicció de la restauració del Campanar de St. Miquel de Vielha\nDiumenge dia 21 de setembre tingué lloc a la plaça de l'església l'acte d'inauguració de la restauració del campanar de St. Miquel de Vielha que havia quedat greument malmès després de caure-hi un llamp el 7 de setembre del 2013 i produís destrosses i un petit incendi al fustam del campanar.\nAssistiren a la inauguració l'Arquebisbe d'Urgell, l'Hble. Conseller de Cultura de la Generalitat, Sr. Ferrran Mascarell, el Magf. Sr. Síndic de la Val d'Aran, Sr. Carlos Barrera, l'Il·lm. Sr. Alcade de Vielha-Mijaran i Diputat del Parlament, Sr. Àlex Moga, el Senador i ex-Síndic d'Aran, Sr. Francés Xavier Boya, el Diputat i Vicepresident tercer de la Diputació de Lleida, Il·lustre. Sr. Pau Perdices, i altres autoritats.\nL'Ajuntament de Vielha gaudeix, des de temps immemorial, de la propietat del campanar de l'església de St. Miquel de Vielha en virtut del privilegi concedit l'any 1505 pel rei Ferran II als veïns de la capital aranesa. La Parròquia de St. Miquel de Vielha gaudeix de l'ús del campanar de l'església, així com de les campanes que són propietat de la parròquia, mentre que el rellotge del campanar és propietat de l'Ajuntament de Vielha que en té cura.\nEn el seu parlament Mons. Vives recordà els campanars i el toc de les campanes que marquen el curs del temps i ens recorden que cal lloar Déu amb la nostra vida, i agraí l'esforç que totes les Institucions han fet per la seva recuperació. L'Arquebisbe subratllà també com aquest campanar posa de manifest les bones relacions des de sempre de l'Ajuntament i de la parròquia de Vielha, respecte a la propietat i l'ús del campanar de l'església de Sant Miquel de Vielha, destacant el caràcter sagrat on es troba ubicat i la voluntat de no dur-hi a terme activitats que desdiguin d'aquest espai sagrat.\nEn acabar els Parlaments, els infants i joves de la Val d'Aran ofrenaren unes danses tradicionals pròpies del territori.


Terrassa continua representant els ajuntaments al Consell Català del Moviment Europeu | Relacions Internacionals\nDarrera Jornada Europea del CCME al Parlament de Catalunya\nEl Consell Català del Moviment Europeu (CCME) va celebrar ahir la seva assemblea general, que va servir per renovar Xavier Ferrer com a president i Joaquim Millan com a secretari general. El paper de l’Ajuntament de Terrassa segueix sent important, ja que continua com a representant dels ajuntaments a la comissió executiva.\nEl CCME és una associació pluralista i independent formada per col·lectius i persones que desenvolupa activitats europeistes a Catalunya. Està integrada per una àmplia representació de la societat catalana: partits polítics, organitzacions empresarials i sindicals, ajuntaments, universitats, associacions econòmiques, professionals i acadèmiques que pretén ser el reflex de la pluralitat professional, ideològica i política de la societat civil d’Europa. És membre del Moviment Europeu Internacional, creat el 1948 després de la celebració a l’Haia del Congrés d’Europa.\nEl vincle de l’Ajuntament de Terrassa amb el CCME durant el 2016 ha estat constant. Durant la Setmana d’Europa als Municipis, el CCME va participar en l’organització i difusió a Terrassa del concert Pinzellades d’Europa a l’Auditori Municipal; de la xerrada sobre tradicions culturals a la UE; de la sessió informativa sobre el Pla Juncker, i de l’acte institucional del Dia d’Europa. En el capítol de sessions formatives sobre la UE als insituts, el CCME va participar en una sessió en anglès a l’INS Montserrat Roig. I en l’apartat de guardons. el CCME va entregar a la Biblioteca Central de Terrassa un Diploma del Dia d’Europa dels sis que va concedir (altres premiats, per exemple, van ser l’Ajuntament de Barcelona i Avalor-Joves de la UGT).