Quatre hotels de Lloret han estafat 168.000 euros a Endesa\nTots pertanyen al mateix propietari i havien punxat la llum\n4 min. Lloret De Mar 07/09/2016 00:00\n651x366 Un grup de turistes entrant a l’Hotel Marina Sand, un dels establiments que punxava la llum. / DAVID BORRAT Un grup de turistes entrant a l’Hotel Marina Sand, un dels establiments que punxava la llum. / DAVID BORRAT\nA més d’acumular un deute de 210.000 euros amb Endesa en factures impagades, quatre hotels de Lloret de Mar han estat punxant el subministrament elèctric i en els últims mesos han arribat a defraudar uns 168.000 euros a la companyia. Els quatre establiments -Sun Village, Savoy, Mediterranean Sand i Marina Sand- pertanyen al mateix propietari, l’empresari José Luis Velasco Blanco, que podria ser denunciat per l’Ajuntament i el Gremi d’Hostaleria “per perjudicar la marca turística del municipi”, com va avançar ahir l’alcalde, Jaume Dulsat. “Estem fent un esforç molt gran per promoure Lloret i una situació aïllada com aquesta ens fa molt de mal. No pot ser que les males pràctiques d’un sol empresari taquin la imatge de tot el municipi”, va afegir. A banda dels quatre hotels on s’ha destapat el frau elèctric, Velasco no té cap més hotel a Lloret, segons l’Ajuntament.\nLes il·legalitats van començar a descobrir-se dijous. Després que un incendi al generador elèctric de gasoil del Sun Village obligués a desallotjar 238 persones, Endesa va adonar-se que l’hotel s’havia connectat il·legalment a la xarxa. El responsable de l’establiment va negar que s’hagués comès cap frau i va assegurar que operaven amb el generador que es va incendiar, però des de llavors les investigacions d’Endesa han permès detectar tres casos més com aquest, tots relacionats amb hotels de Velasco. El consistori ha suspès de manera provisional la llicència d’activitats al Sun Village i al Mediterranean Sand, mentre que el Savoy i el Marina Sand continuen funcionant amb grups electrògens. Abans d’ahir al matí, Endesa ja havia tallat la llum al Marina Sand al desembre perquè acumulava més de 35.000 euros en factures impagades. “Si aquests quatre hotels han comès una estafa hi ha uns mecanismes legals molt clars i esperem que s’actuï amb fermesa”, afirma Enric Dotras, president del Gremi d’Hostaleria de Lloret. Segons ell, aquests hotels, que havien passat les inspeccions i tenien tots els permisos en regla, ni tan sols estan agremiats.\nQueixes dels clients\n“No penso tornar mai més a Lloret”, exclamava ahir Carolina Muñoz, una de les clientes que va haver de canviar d’hotel després que Endesa tallés la llum captada il·legalment. Els hostes del Sun Village i el Mediterranean Sand han sigut reallotjats en altres establiments de Lloret, tot i que alguns han sigut traslladats a Tossa de Mar i a Platja d’Aro. Alguns turistes han hagut de canviar d’hotel fins a dues vegades. És el cas de Sergio Aguado, que lamenta els maldecaps produïts per una situació “gairebé surrealista”. “O ens donen una solució o ens tornen els diners i marxem”, assegurava ahir al matí Laura Carrillo, que va patir el tall de llum en un ascensor del Marina Sand. Tot i que durant unes quantes hores en aquest hotel no hi va haver llum i a les habitacions no funcionava l’aire condicionat, els grups electrògens van permetre normalitzar la situació a la tarda.\nUna cinquantena de treballadors del Marina Sand no havien cobrat a l’abril la paga extraordinària de Nadal ni tampoc la liquidació, ja que molts fan temporada i l’empresa els envia a l’atur mentre l’establiment està tancat. El 26 d’abril, quan l’hotel obria de nou les portes, els empleats van fer una vaga de cinc hores fins que la direcció va efectuar els pagaments. Actualment l’empresa els deu la nòmina d’agost i alguns plusos.\nEl 96% del frau el cometen empreses\nLes aparences enganyen, com a mínim pel que fa als lladres d’electricitat. Segons les dades d’Endesa, només un 1% del frau elèctric comès a Espanya el 2015 pot atribuir-se a punxades fetes per famílies amb baixos ingressos econòmics. En canvi, el 96% dels casos van ser protagonitzats per empreses i particulars amb un elevat nivell de consum. “El frau és, sobretot, un recurs il·legal que utilitzen algunes empreses i grans consumidors domèstics per abaratir la seva factura”, afirmen fonts de la companyia. La Comissió Nacional dels Mercats i la Competència destaca que el frau elèctric va suposar un encariment de 150 milions d’euros en la factura elèctrica total que van pagar els consumidors de l’Estat el 2015.\nEl propietari dels hotels de Lloret que punxaven la llum deu 450.000 euros en impostos a l'Ajuntament\nLloret de Mar vol multar amb 1,2 milions d'euros els quatre hotels que tenien els subministraments punxats\nLa Generalitat sanciona amb 486.000 euros els quatre hotels de Lloret de Mar que punxaven els subministraments


Cuinar amb peres a l'hivern | Consumer\nCuinar amb peres a l’hivern\nLes compotes i pastissos, juntament amb les peres cuites, fan d'aquesta fruita una dels estels de les postres hivernals\nData de publicació: Dilluns, 05deMarçde2012\nImatge: Gordana Adamovic-Mladenovic\nLa pera és una fruita que es pot adquirir durant tot l’any al mercat. Aquesta fruita és exquisida, sucosa i d’un sabor molt característic, que s’aprecia sobretot si es consumeix en el seu just punt de maduració. Durant els mesos d’hivern, es disposa de nombroses varietats de peres, que permeten elaborar sucoses receptes, des de les més dolces a salses per acompanyar plats de carn.\nLa pera, una vegada fora de l’arbre, es converteix en una fruita delicada, ja que té una pell molt fina que amb prou feines la protegeix de la calor, cops i magulladuras. Per aquest motiu, una vegada comprades, han de conservar-se dins de la nevera, treure-les del plàstic de la borsa, en el cas que s’hagin adquirit així, ja que s’evita un excés de maduració que acabaria per espatllar la fruita, i consumir-se en un termini inferior a quatre dies.\nLa jugosidad i dulzor de la pera permet elaborar múltiples plats, sobretot a l’hivern\nDurant els mesos més freds de l’any, pot trobar-se una gran varietat de peres: pera conferencia, de Rincón de Soto, pera Concorde, d’Anjou i del Comici. Totes aquestes peres comparteixen una mateixa característica, que és la seva grandària mitjana (forma una mica allargada, de gran jugosidad i sabor dolç i exquisit). La jugosidad i dulzor de la pera permet elaborar múltiples plats, sobretot a l’hivern, quan venen de gust postres i menús calents. Les compotes i pastissos, juntament amb les peres cuites, fan d’aquesta fruita una dels estels de les postres hivernals.\nReceptes dolces amb pera\nPer elaborar compota de pera, es pelen, trossegen i cobreixen amb aigua. S’afegeix un polsim de sucre, una ramita de canyella, una mica de vi blanc o negre i unes fruites dessecades i es cou de forma lenta. Per al pastís de pera, es pelen i trossegen, s’espolvorea sucre, una ralladura de llimona i vainilla. Tota aquesta barreja cobreix una massa de pasta fallta i s’hornea a 200ºC durant 45 minuts. Es deixa reposar altres 20 minutos fos del forn, però sense desmoldar.\nTambé es poden col·locar unes fines làmines de pera amb sucre sobre una base de pasta fullada i crema pastissera. S’hornea a 180ºC durant 45 minuts, fins que es dauri la pasta fullada. Una vegada fora del forn, quan ja està temperat, es decora amb una gelea de préssec.\nUn dels plats més suculents amb peres consisteix a coure-les senceres i pelades submergides en vi amb sucre, canyella, vainilla i pela de llimona. Després de 20 minutos de cocció suau i continuada, es treuen de la barreja i es deixen temperar per buidar la zona de les llavors i emplenar amb gelat de vainilla. Aquesta recepta es pot servir amb el caramel líquid temperat que hagi quedat de la cocció dels sucs de la pera i el vi on s’ha cuinat.\nPERES COM A GUARNICIÓ\nEn la cuina de salat, es pot cuinar la pera com a compota per acompanyar rostits o plats de caça, als quals dona el contrapunt a ingredients més grassos o de llarga digestió. També poden elaborar-se a manera de guarnició d’amanides o farciments de galls dindis i pollastre rostits.\ncompota fruta-ca invierno-ca pera-ca


Des de la Regidoria d'Educació i Infància de l'Ajuntament d'Alzira s'informa a totes i tots els interessats que s'ha obert el termini de sol•licituds d'ajudes de caràcter extraordinari, fins a l'1 d'abril, per a l'exercici d'activitats formatives que s'estiguen realitzant o que s'hagen realitzat al llarg del curs 2018/2019, o en l'estiu de 2019 (juliol i agost) .\nPodran acollir-se i ser beneficiaris de les ajudes extraordinàries a l'estudi les persones menors de 30 anys, residents a Alzira, amb insuficiència de mitjans econòmics per a realitzar l'activitat proposada, que complisquen els mèrits suficients per a ser beneficiaris i en concurrència amb alguna de les condicions establlides a les bases i publicades en el BOP.\nPoden consultar tota la informació en el web de l'Ajuntament d'Alzira: http://www.alzira.es/alzira_ Administració 24h – tràmits des de casa - catàleg de tràmits- Educació i Cultura- Ajudes extraordinàries a l'estudi.\na) Cursos de formació universitària o postgrau en altres comunitats autònomes (en el cas que no n'hi haja a la Comunitat Valenciana).\nb) Cursos de formació universitària o postgrau en l'estranger.\nd) Cursos, tallers i altres activitats formatives per a l'estiu (juliol i agost) de 2018, complementàries a la formació reglada.\n"Un dels objectius marcats des de la Regidoria d'Educació i Infància, és que tant joves com adults, amb ganes d'ampliar els seus estudis, tinguen la possibilitat de continuar fent-ho, i amb estes ajudes de caràcter extraordinari donem un altre pas endavant cap a una educació oberta a totes i tots".\nMás en esta categoría: « Obert fins al 20 de març el termini per a sol•licitar les subvencions municipals a activitats escolars L’Ajuntament obri el termini per a sol•licitar les subvencions de material escolar per a l’alumnat d’Alzira »


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Unió de Pagesos acorda amb l’ACC que el 2020 dedicaran especial atenció a l’etiquetatge de la carn de boví, oví i cabrum\nUnió de Pagesos acorda amb l’ACC que el 2020 dedicaran especial atenció a l’etiquetatge de la carn de boví, oví i cabrum\nUnió de Pagesos celebra el compromís que ha assumit l'Agència Catalana del Consum (ACC) d'obrir, de cara a l'any que ve, una campanya d'inspecció sobre l'etiquetatge de la carn de boví, oví i cabrum degut a l'alta taxa d'incompliment de la normativa actual. L'ACC ha adoptat aquest acord després de la reunió que els seus màxims responsables han mantingut aquest dilluns al matí amb representants del sindicat.\nD'aquesta manera, el Pla d'Acció 2020 de l'ens inclourà una atenció específica a l'etiquetatge de la carn i la pesca. Tot i que la normativa comunitària obliga a informar el consumidor sobre el país d'origen d'aquest tipus de carn arreu de la Unió Europea, un alt percentatge de comerços segueixen incomplint la condició.\nAl mateix temps, Unió de Pagesos valora positivament la invitació de l'ACC al proper plenari amb les associacions de consumidors de Catalunya per tal que el sindicat els pugui exposar la importància d'exigir un etiquetatge correcte d'aquests productes.\nAquesta no és la primera vegada que, a instàncies del sindicat, les autoritats competents en matèria de consum actuen de forma activa per millorar la identificació comercial de les carns. Així, des que l'any 2008 Unió de Pagesos va exigir a l'ACC que obligués al compliment en el sector boví, s'han produït diverses campanyes d'inspecció que han fet que la situació hagi millorat considerablement respecte al principi encara que els nivells d'incompliment segueixen essent elevats. Pel que fa a la carn d'oví i cabrum, la norma que obliga a la indicació del seu origen és més recent (del 2011) i no s'aplica en una gran quantitat de productes.\nSegons informes de la Unió Europea, una de les principals preocupacions dels consumidors és conèixer l'origen de la carn. Cal remarcar que les exigents normatives aplicades a la UE en relació amb la sanitat dels animals, el seu benestar, la seva alimentació i tants altres aspectes, estan molt per damunt de les normatives que s'apliquen a altres països tercers, des d'on s'importa carn d'aquestes espècies.\nDes d'un punt de vista mediambiental, no és sostenible consumir carn procedent d'altres llocs del món, no només per la despesa energètica i contaminació que suposa el seu transport, sinó també perquè a Catalunya tenim una producció suficient, produïda de forma sostenible i segura. En el cas de l'oví i el cabrum, és prou coneguda la qualitat de la nostra carn, molt per damunt de la que procedeix de països tercers o fins i tot d'altres països de la UE.\nLa decepció del consumidor, després de menjar carn de menor qualitat, afecta negativament el seu consum, i només amb un etiquetatge sobre l'origen, es permetria al consumidor poder escollir el producte del país, que com hem dit, a més de tenir unes qualitats organolèptiques i culinàries més elevades, està produïda sota unes majors exigències en molts d'altres aspectes.\nAquesta situació comporta doncs un greuge per als productors locals que s'ha traduït en una greu crisi de preus durant els darrers anys que ha dut al tancament de moltes explotacions. Cal tenir molt present que els sectors oví, boví i cabrum, són activitats econòmiques que es desenvolupen a tot el territori català, on una bona part no pot tenir altres alternatives econòmiques. Per tant, aquesta activitat sustenta la població rural, i és decisiva per preservar l'equilibri territorial.\nPerò a més, el seu paper en la conservació del medi ambient i del paisatge és fonamental, ja que la gestió de les pastures és la principal activitat que permet netejar els boscos i altres superfícies vegetals i, si s'abandona, els incendis i l'erosió acaben destruint el sòl.\nPer tots aquest motius, el sindicat considera que cal la implicació de l'Administració catalana i també dels consumidors per protegir la ramaderia i garantir d'aquesta manera la protecció del medi, del sòl, i de la població a tot el territori.


The Daily Avalanche: No s'admet publicitat\nfoto de Gaelx's\nAlgú des de Brasil va entrar ahir al bloc veí i em deixà un comentari sol·licitant donacions per a una biblioteca per a nens sense recursos. Per molt defensable que sigui la causa, no sembla aquesta la manera més adequada d’anar recollint fons. Sense posar en dubte l’honorabilitat del peticionari, quina garantia pot oferir més enllà d’una adreça de correu electrònic? Deixem-ho tot just com algú que peca d’ingenuïtat.\nEl que em fa por és que això és converteixi en una tendència; com si no tinguéssim prou amb l’espam per correu. Ja veig trucant a les portes dels nostres blocs els venedors d’enciclopèdies, els Testimonis de Jehovà i (Déu no ho vulgui!) les temibles ofertes de les companyies telefòniques.\nEnviat per Allau a les 13:51


L'amor que fa caure ciutats — Club Editor\n“Molt sovint es llegeix Eileen Chang a partir de la nostàlgia, sense tenir en compte que el seu punt de vista és el d’una època. Aquests contes són escrits sota les bombes. I l’autora, com els seus personatges, continua vivint. Eileen Chang forma part, com les cançons de Teresa Teng o l’orgull viril de Bruce Lee, del cànon sentimental, cultural i popular de milions de xinesos de tot el món.” Ricard Planas, en el postfaci de la nostra edició.\n“Si voleu comparar-la a una literatura “de referència” com la centreeuropea, poseu-la al costat de les novel·les breus de Stefan Zweig, d’Arthur Schnitzler o de Franz Werfel.” Marina Espasa a Ara Llegim – Breu encontre a Xangai.\n“Convida a la malenconia i a rumiar-la sense presses.” Robert Saladrigas a La Vanguardia – En una ratera.\n“A casa, Rodoreda parlava de les dones que xerraven al safareig, regaven les flors del balcó i cosien vestits quan a fora només se sentia el retruny de la guerra o de la repressió; a la Xina, Zhang Ailing (també anomenada Eileen Chang) ens parlava de dones que ballaven, treballaven i estimaven entre gent embolcallada amb banderes en un país dividit per la confrontació política i bèl·lica.” Carla Benet a El Punt Avui – La Rodoreda Xinesa.\n“Sens dubte una de les escriptores amb més talent del segle XX.” David Der-wer Wang (Universitat de Harvard)\n“La història d’Eileen Chang, la millor escriptora xinesa de la primera meitat del segle XX, […] és una història de modernitat i colonialisme. Ferotgia amorosa i delicadesa estètica. Anticomunisme i feminisme. Glamour i soledat.” Javier Borràs a Esglobal – Eileen Chang: mito, glamour y guerra fría en Shanghái\n“Chang va inserir l’àmbit de la dona enmig del conflicte entre tradició i modernitat que s’estava vivint en a literatura (i societat) xinesa del segle XX ⸺un debat intel·lectual més enllà de l’esquerra i la dreta⸺.” Javier Borràs a Esglobal – Eileen Chang: mito, glamour y guerra fría en Shanghái\n“Mitificar el món que descriu Chang és fàcil a l’hora d’escriure un article, però és difícil al llegir les seves novel·les: allà, el més excels glamour pot anar acompanyat de la més cínica misèria. Els judicis i apropiacions des de la propaganda política es fan difícils una vegada començada la lectura. Les contradiccions literàries i vitals de Chang acaben formant un món, no una trinxera. Segurament, és per això, que les seves novel·les han arribat als nostres dies.” Javier Borràs a Esglobal – Eileen Chang: mito, glamour y guerra fría en Shanghái\n“Amb un llenguatge que era fi com la fulla d’un ganivet, Chang va obrir en canal la cultura xinesa, separant el patriarcat clàssic de la controvertida modernitat, però també va ser una de les poques escriptores capaces d’unir aquestes dues parts, entre les quals les seves heroïnes s’enfonsaven. És l’àngel caigut de la literatura xinesa. Ara que la tradueixen, podrem descobrir perquè els xinesos la reverencien.” Ang Lee\n“Una de les escriptores xineses més populars del segle XX, un personatge clau en la vida cultural de Shanghai.” Shanghai Daily\nSílvia Soler parla de L’amor que fa caure ciutats a l’Estat de Gràcia


preus agraris | desMUNTANT la PAC?\nCategory Archives: preus agraris\nAlerta per l’augmenten els preus dels aliments\nThe New York Times, 4-10-2012. Les Nacions Unides ha alertat una vegada més de l’augment dels preus mundials de carns, cereals i productes lactis. Aquest escenari segons la FAO se suma a la preocupació en alguns països amb escassetat de productes alimentaris. Segons aquesta institució, l’augment dels preus aquest mes de setembre ha sigut important després d’un estiu d’estabilitat: la calor, la sequera han restringit la producció i han elevat els preus del blat de moro i la soja de manera que els costos d’alimentació han provocat una pujada del preu de la carn i de la llet i derivats que, aquests darrers cas s’han enfilat fins un 7%. Més sobre aquestes repercussions aqui\nPublicat dins de Alimentació, Món, preus agraris\nEl model agroalimentari s’ho veu tot\nVeterinaris sense fronteres 10-9-2012. Veterinaris sense fronteres denuncien que el sector lleter que manté 200.000 llocs de treball i genera una xifra de negoci de 8.000 milions d’euros l’any es veu atacat per les grans distribuidores de França i Alemanya. Les organitzacions ramaderes de l’estat espanyol i representants de les distribuidores s’han reunit amb el ministeri per intentar solucionar la crisi del sector lleter. Els sindicats agraris davant de la continua desaparició d’explotacions lleteres exigeixen al ministre Arias Cañete que posi en marxa mesures per fer augmentar el preu de la llet en origen. Segons càlculs del sector els costos de producció han pujat un 40% i el preu de la llet en origen ha baixat un 10% i ha aconseguit ser el més baix de la UE. La noticia aquí\nPublicat dins de preus agraris, Unió Europea\nEtiquetat Premsa, preus agraris\nEUA: les pèrdues per la sequera és quantifiquen en 240 euros per cap\nPosted on Setembre 5, 2012 | Deixa un comentari\nAgronoticies, 5-9-2012.La sequera que pateix els Estats Units s’ha deixat notar a tots els sector agraris. Segons el càlcul del Departament d’Agricultura la producció de carn de vacum es reduirà un 4% i la cabana ramadera s’ha reduit a la xifra més baixa dels darrers 40 anys ja que no arriba als 98 milions de caps. La manca d’aigua ha deixat sense pastures zones tradicionalment ramaderes com Missouri o Montana. Seguiu la noticia aqui\nEtiquetat informació general, preus agraris\nEls cerealistes francesos propsen un fons de solidaritat pels ramaders\nAgronoticies, 5-9-2012. Segons explica la revista La France Agricole el sector ramader es veu afogat per la forta volatilitat dels preus dels cereals que els dispara els costos de producció fent-los pràcticament inassumibles. Per tot això, el sector cerealista francès va decidir a finals d’agost crear un fons de solidaritat pels ramaders que s’haurà de nodrir de contribucions voluntàries. Seguiu la noticia aqui\nPublicat dins de Alimentació, preus agraris, sectors agraris, Unió Europea\n3 organismes de la ONU demanen acció coordinada per controlar els preus agraris\nAgrodigital, 5-9-2012. La FAO, la FIDA i el PMA han elaborat una declaració conjunta sobre com actuar per mitigar el descens dels preus internacionals de les materies primeres i fer front a les causes d’aquest augment. Fins ara s’han creat alguns organismes que han estudiat d’aprop el problema arrel de a la crisi del 2008, la qual cosa dóna més garanties d’èxit (sobretot pels països que importen i que tenen poca capacitat adquisitiva). Queda clar que el que vol la comunitat internacional és prendre mesures amb antelació per evitar augments massius de preus i les seves conseqüències. La noticia aqui\nRT @uniopagesos: 📢 @uniopagesos organitza amb 17 entitats més la jornada ‘Atmosterra’ per debatre l’adaptació del sistema alimentari a les… 5 days ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #cirera #TerresdelEbre En la prevenció de l’Alzheimer i el Parkinson. Fome… twitter.com/i/web/status/1… 2 weeks ago\nRT @uniopagesos: 📢 COMUNICAT @uniopagesos exigeix #preujustperlallet davant les males praxis de la gran distribució Prop de 300 persones i… 1 month ago\nRT @Som_Ebre: 💬 Divendres acollirem la xerrada de presentació de la campanya de micromecenatge del Col·lectiu @eixarcolant . 👩🌾 Posem sob… 2 months ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #Oli Protector enfront a malalties cardiovasculars Fomentem el consum loca… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #Oli Protector enfront a malalties cardiovasculars,... Fomentem el consum… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #Oli Protector enfront a malalties cardiovasculars, inflamatòries i tumoral… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #Oli Protector enfront a malalties cardiovasculars, inflamatòries, ... Fom… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago\nALIMENTS DEL TERRITORI, JA ELS CONEIXES #Oli Fomentem el consum local i de temporada, mantenim el paisatge i pagesi… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago


Bau, Centro Universitario de Diseño de Barcelona en Barcelona | La Ventana del Arte\nTelf.: 34 93 415 34 74\nBAU es un centre universitari de disseny fundat el 1989, adscrit a la UVic-UCC i ubicat al barri de Poblenou de Barcelona. Imparteix estudis universitaris de Grau en Disseny, Màsters i Postgraus, el Diploma en disseny gràfic "BAU Nit", cursos de la Universitat d'Estiu i workshops.\nL’any 1989 neix BAU Centre Universitari de Disseny de Barcelona. Fruit de les inquietuds d’un grup de professionals del disseny amb una ferma vocació docent i pedagògica, es crea un centre d’estudis superiors de Disseny, modern, innovador i pluridisciplinari per complementar els models oferts pels centres formatius més tradicionals i acadèmics que existien a Barcelona en aquell temps.\nL’any 2003, el Centre aposta per instal·lar-se al 22@, el districte de la innovació i del disseny de la capital catalana. Es restaura un magnífic recinte industrial de 6.000 m2 habilitant espais específics per a la docència i l’experimentació, pensats per fomentar la innovació i la investigació.\nEn el marc de l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES), l’any 2009, BAU consolida la seva proposta i esdevé un centre adscrit a la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC), erigint-se així com a centre pioner en oferir estudis universitaris de Grau en Disseny. L’any\n2011, BAU impulsa el seu primer grup en recerca: GREDITS (Grup de Recerca en Disseny i Transformació Social) reconegut com a grup emergent per la Generalitat de Catalunya. Coincidint amb el 25è aniversari de BAU, el 2014 s’amplien les infraestructures amb un nou edifici de 2.000 m2.\nL’oferta acadèmica de BAU es concreta en les titulacions universitàries de Grau, Màsters i Postgraus. També ofereix altres estudis com el Diploma en Disseny Gràfic “BAU Nit” i la Universitat d’Estiu, a més d’una gran varietat de cursos monogràfics.\nLa qualitat de la formació de BAU, avaluada per l’AQU –Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya–, certifica el present i el futur del projecte educatiu del nostre Centre.\nInicio » Mapa de museos y exposiciones » Cataluña / Catalunya » Barcelona » Barcelona » Bau, Centro Universitario de Diseño de Barcelona


Guilleries - Es milloren els accessos a l’aparcament de l’Àrea d’esplai del pantà de Sau i a l’àrea d’autocaravanes de Vilanova de Sau - Notícia - L'informatiu\nDos llocs molt freqüentats\nMillores a l'aparcament de l'Àrea d'esplai del pantà de Sau i a l'àrea d'autocaravanes de Vilanova de Sau\nAccés a l'àrea d'autocaravanes. Autor: XPN\nAl municipi de Vilanova de Sau s’han millorat els accessos a l’Àrea d’esplai del pantà de Sau i a l’àrea d’autocaravanes situada al costat del poble, dos indrets amb molta afluència de gent.\nL’Àrea d’esplai del pantà de Sau està actualment en obres i s’hi estan duent a terme tot un seguit d’actuacions per a la millora de l’entorn i l’ordenació de l’ús públic. Un d'aquests treballs pendents era l'adequació de l’accés de vehicles al nou aparcament que s'hi ha realitzat, tasca que s’ha fet aquests darrers dies amb el formigonat de la rampa d’entrada i sortida de l’aparcament.\nA l’Àrea d’esplai del Vernets de Ca la Marta hi ha una àrea per a autocaravanes que es gestiona amb un conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Vilanova de Sau. Darrerament, hi havia hagut queixes dels seus usuaris pel pendent i la inestabilitat del ferm de la rampa d’accés. Els treballs de millora han suavitzat el pendent i han servit per formigonar el ferm i eliminar, així, els problemes d’accés a l’àrea.\nLes dues actuacions, realitzades per l’empresa Excavacions Carrera, han tingut un cost total d’uns 6.000 euros.\nÀrea d’esplai del Vernets de Ca la Marta


Altres Barcelones: Barcelona al 1926\nBarcelona al 1926\nAvui tinc el plaer de presentar-vos una part del documental Gent i paisatge de Catalunya filmat l’any 1926 per Josep Gaspar.\nEn la realització d’aquest document coordinat per Paco Madrid, Gaspar comptà amb la amb la col•laboració literària de Josep Maria de Sagarra i Alexandre Plana.\nAquesta porció és dedicada a la ciutat de Barcelona, tot i que el documental sencer mostrava altres indrets de Catalunya.\nEl recorregut d’aquest vídeo és molt similar al que va filmar Ricardo Baños uns quants anys abans al seu document Barcelona en tranvia, del que ja havíem parlat amb anterioritat.\nVisualitzant els dos documentals podem jugar a avançar i retrocedir en el temps. El primer que m’ha cridat l’atenció són els canvis en els mitjans de transport. Sí bé a la Barcelona en tranvia de Ricardo Baños, hi abunden sobretot els carros de cavalls i un gran nombre de ciclistes temeraris, al documental que avui presentem, els cotxes a motor han començat ja a tenir un protagonisme principal, i els ciclistes gairebé han desaparegut.\nBones observacions en comparar els dos curtmetratges. Malgrat tot, on són les estàtues humanes de la Rambla?\nSobta l'estona que s'està a la Pedrera i el carrer Salmerón (Gran de Gràcia) de doble direcció quan avui amb només una és intransitable!\nHehe, en això de la doble direcció no m'havia fixat. El que si que es veu són els fanals del Cinc d'Oros que ara hi ha a l'Avinguda Gaudí.\nPer cert, Galderich, tinc una proposta per fer un post conjuntament. Ara t'envio un mail.\n22 de febrer de 2010, a les 0:54\nGenial aquesta entrada! Com la resta, fa poc que vaig descobrir el blog i ja me l'he llegit gairebé tot; i és interessantíssim tot el que s'hi troba, el més curiós de tot és que la feina que fas aconsegueix que vagi pels carrers mirant-m'ho tot amb ulls com taronges i preguntant-me quins secrets amaguen totes i cadascuna de les Barcelones d'avui dia.\nMeravellosa la feina dels que remeneu les entranyes del passat.\nUn berguedà reconvertit en pixapí temporalment i mentre durin els estudis. ;)\npd. i perdona l'atreviment, a la segona frase enlloc de dir comptar, hi hauría de posar comptà si no vaig errat.\n22 de febrer de 2010, a les 1:26\nApa, és veritat, el que ha passat es que pensava que li havia posat el "va" abans...\nMe n'alegro molt que vegis la ciutat amb uns altres ulls, perquè aquest va ser el motiu que em va dur a obrir Altres Barcelones. Espero que es sigui de profit!\nBenvingut per cert!\n22 de febrer de 2010, a les 1:37\nÒndia, d'on l'has tret?\nNo es conserva sencer? No seria possible veure'l al cinema? Perquè els textos de Sagarra i Plana també deuen ser interessants. Imagino que de cara a la propera exposició es van endegar moltes iniciatives per donar a conèixer la ciutat.\n22 de febrer de 2010, a les 6:44\nJúlia: L'he tret de Youtube, el tenia penjat una usuària que es diu reinadafrica que té vídeos antics molt interessants. He estat cercant informació i segons sembla el vídeo està publicat en VHS i el té la Filmoteca de Catalunya. Es parla sobre diferents parts del país, i pel que es veu, referent a Barcelona, hi ha imatges on surten diferents personalitats de la cultura del moment conversant a l'Ateneu. Tenir-lo sencer seria molt interessant.\nPer Cert, ara que en Galderich ha parlat d'estàtues i la Júlia de l'Exposició Universal del 29, si us fixeu, a la Plaça Catalunya encara no hi ha estàtues, ja que les van posar tot just abans de la Expo del '29 com ja haviem comentat en aquest post:\n22 de febrer de 2010, a les 11:18\nEl que queda clar és que aquella època les rambles ja anaven saturades de gent!\n22 de febrer de 2010, a les 15:35\nÉs que crec que en ocasions han passat fragments d'aquesta peli, per exemple, del tros de la Costa Brava.\nPel que fa al doble sentit, durant molts anys ho van ser força carrers, fins que el trànsit es va incrementar.\nI, si, les Rambles sempre igual, he, he. No és pas d'ara.\n22 de febrer de 2010, a les 15:38\nSi, Júlia, buscant precisament el que he trobat és moltes referències a la Costa Brava.\n22 de febrer de 2010, a les 15:53\nEi Dani! M'he fixat en les parades de les floristes. No hi ha flors, només els llocs on les venien. Jo encara els recordo i no soc tant gran!!!! Llàstima que els haguéssin tret, eren d'un disseny modernista força bonic, encara que reduït. També recordo l'estació modernista de Lesseps. Ostres! semblo una iaiona!\nMarta: Ara que parles de parades de la Rambla, és molt curiós el quiosc modernista que hi havia a la Rambla de Canaletes, que també es pot veure al vídeo. Algun dia en parlaré. Allò si que hauria valgut la pena conservar-ho, seria un dels icones de la ciutat!\n22 de febrer de 2010, a les 21:28\nMeravelloses imatges, maques de debò! Havia vist el vídeo, fa un temps, però quin goig tornar-hi.\nEl temps dóna una pàtina especial a una ciutat, oi? Molt maco.\nPS: Jo diria que gairebé hi veig més vianants que avui dia! Serà perquè tots caminen per tot arreu, sense gaire ordre!\n22 de febrer de 2010, a les 23:08\nJo crec que també influeix el fet que amb aquest tipus d'enregistrament sembla que la gent corri atabalada, és el que tenen pocs fotogrames...\nDani, el kiosc modernista no l'he aconseguit, però la meva mare en parlava, ja que vivia al Passeig del Born i de petita hi anava a berenar amb la seva mare. Realment es van enderrocar moltes construccions que podien haver estat icones com molt bé dius.\n24 de febrer de 2010, a les 17:54\nPot ser aquest ?\nSegons diu al blog http://antiquari.refres.cat/?p=90\nla fotografia correspon al 1900\n26 de febrer de 2010, a les 20:13\nExacte Albert, el quiosc és aquest mateix! De fet em sona veure'l en un dibuix d'opisso amb la mateixa publicitat de Netol!\n27 de febrer de 2010, a les 16:09\nacabo d'entrar en aquest blog! i noi és l'òstia! felicitats i gràcies. ara una consulta... el perquè del rat penat "timbrejant" la corona condal a les faroles d'en falqués a passeig de gràcia. gràcies\n5 de març de 2010, a les 14:47\nHola Susana i benvinguda!\nMolt bona observacío aquesta del rat penat. Donaria per un post sencer. La veritat és que de petit m'havia cridat l'atenció.\nHi ha diverses llegendes que vinculen al Rei Jaume I amb els ratpenats. Una d'elles diu que el 9 d’octubre de 1238 quan es va conquerir la ciutat de València, un d'aquests animals va entrar dins la tenda del rei, i donat que va guanyar la batalla el va assimilar com a emblema personal. Molts territoris de l'antiga corona d'aragó tenen el ratpenat com a símblol, sobretot al País Valencià. Només cal fixar-se en l'escut del València. Barcelona mateix va tenir durant un temps un ratpenat al seu escut.\nEn els temps de la renaixença, que van coincidir amb l'època modernista, molts dels arquitectes van voler recordar a les seves obres les grandeses de la Catalunya medieval recuperant símbols com l'au fènix que reneix de les seves cendres o el ratpenat de Jaume I.\nEspero que t'hagi servit d'alguna cosa, i també espero veure't sovint per aquí a partir d'ara!\n6 de març de 2010, a les 16:30\nDoncs l'ambient no és tan diferent a l'actual!\nFelicitats pel blog, és molt interessant.\nOstres! Sembla que han tret el vídeo! no l'havia penjat jo si no una usuària anomenada reinadafrica del youtube, el seu canal també ha desaparegut. Espero que es recuperi perquè tenia videos molt bons...\n9 de març de 2010, a les 15:54


Què has de portar? - Matrícula de grau 2019-2020 (UPF)\nQuè has de portar?/\nPer matricular-te, és imprescindible que presentis els documents i els impresos que et detallem i que els pots consultar segons la teva via d'accés.\nEstudiants amb PAU\nNo cal que presentis cap document que acrediti l'accés a la universitat.\nDocument d'identitat vigent i 2 fotocòpies:\nSi ets ciutadà espanyol, preferentment el DNI.\nIMPORTANT: A banda del SEPA, has de portar anotat el codi IBAN (24 caràcters), atès que el necessitaràs per informar-lo en el moment de fer l'automatrícula.\nDocumentació que acrediti, si escau, el dret a bonificació o a beca sobre els preus de la matrícula.\nEstudiants de sistemes educatius estrangers amb acreditació de la UNED\nEstudiants de sistemes educatius estrangers que han fet les PAU a la UNED\nDocument d'identitat vigent i 2 fotocòpies\nEstudiants amb títol de CFGS o Formació Professional\nEstudiants que tenen iniciats estudis universitaris\nFotocòpia del resguard del pagament dels drets de trasllat d'expedient, emès per la universitat de procedència, on s'ha sol·licitat.\nSi has finalitzat estudis universitaris a un centre privat cal que presentis el títol universitari oficial o resguard de títol (original i fotocòpia compulsada).\nIMPORTANT: Si la universitat de procedència és la Universitat Pompeu Fabra, no has de sol·licitar el trasllat d'expedient.\nEstudiants amb titulació universitària oficial finalitzada\nEstudiants més grans de 40 anys amb acreditació d'experiència laboral o professional


Olot reclama l'obertura dels llocs d'informació del Parc Natural - Diari de Girona\nOlot reclama l'obertura dels llocs d'informació del Parc Natural\nL'alcalde demanarà concessions anuals de la gestió dels centres de la Zona Volcànica\nolot | ddg 15.02.2016 | 07:12\n«És perquè el tancament dóna mala imatge a un turisme que cada vegada és menys estacional», ha argumentat Estanis Vayreda, regidor de Promoció Municipal per CiU. Per exemple -segons Vayreda-, el passat mes de gener hi va haver un temps molt benèvol que va propiciar l'arribada a Olot i la Garrotxa de força turisme.\nDes de fa uns anys, per problemes de contractació, el Parc Natural té tancats o oberts en períodes limitats els centres d'informació. Per exemple, el Casal dels Volcans (Olot) pel gener només va obrir els caps de setmana de les 10 a les 14 hores; can Passavent (al volcà Croscat-Santa Pau) ha estat tancat tot l'hivern i des del 4 de febrer obre de les 10 a les 16 hores; i can Serra (la Fageda) obrirà a partir de Setmana Santa.\nLa petició de l'Ajuntament d'Olot no és l'única. Fa poques setmanes Eduard Llorà, president de Turisme Garrotxa (entitat que representa el sector turístic de la comarca), va enviar una carta al Departament de Territori i Sostenibilitat en la qual reclamava l'obertura dels centres d'informació turística del Parc Natural a l'hivern.\nSegons ha informat Eudard Llorà, la carta demana que les concessions dels centres d'informació siguin anuals. Sobre els efectes dels tancaments ha comentat:?«Ens trobem que els turistes troben els centres d'informació tancats i després ho comenten en els hotels i fondes, on s'allotgen». Segons ell, els turistes comenten que els hauria anat bé trobar les oficines obertes.\nEl tancament dels centres d'informació -segons ell- s'ha trobat més a faltar per un allargament de la temporada de tardor. «Aquest hivern ha estat molt benèvol», ha recordat.\nLa tardor i la primavera al Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa són la temporada alta del turisme. A la primavera l'atracció és veure els boscos florits i l'eclosió de verds. A la tardor, els rovells i grocs dels boscos són els que atrauen més gent. La concentració de visitants al bosc de la Fageda d'en Jordà els caps de setmana i ponts de la tardor passada va ser notícia sobretot per l'impacte dels cotxes mal aparcats.\nA l'hivern el perfil del turista canvia. A l'hivern són grups escolars, parelles i persones interessades en aspectes concrets de la comarca.


La via d'aigua - Diari de Girona\nLa via d'aigua\nramon iglesias 13.09.2013 | 00:00\nahir es va poder veure molta gent plorant pel que estava passant a Catalunya. I no eren plors de dolor sinó per una eclosió de sentiments provocada per tenir a tocar un objectiu compartit per milers d'ànimes que se senten molt vives i en comunió absoluta. Un clam massiu amb uns crits que, segons sembla, més que moure el timpà del PP, l'ha acabat perforant, provocant una sordesa irreversible que és la que fa que, ara mateix, les tesis independentistes vagin guanyant aquesta guerra. Quanta més sordesa, quant més estrabisme, més a tocar estaran els objectius d'una independència que, fins no fa pas massa, no era l'única sortida a l'anomenat problema català. La covardia del PSOE amb l'Estatut, provocada per la brutal ofensiva del PP i les seves divisions mediàtiques -manipuladores fins a extrems que ratllen l'absurd- han dinamitat la resta de variables fins a fer-les impossibles.\nAvui en dia només hi ha un projecte articulat, que es diu independència. L'Espanya de la unitat no té adeptes a Catalunya perquè no proposa res que il·lusioni i, sobretot, que tregui el país de la crisi i n'expulsi la corrupció, sigui dit de passada molt arrelada també a Catalunya. La independència planteja un país millor i més pròsper, que està per veure si es compliria en cas de trencament, però que ara per ara fa d'aquesta promesa l'única oferta que accepten la majoria de catalans. Mentrestant el PP continua reivindicant el valor de "la majoria silenciosa". Una majoria que es pot col·locar en molts bàndols (per anomenar-ho d'alguna manera) i no només en el que creu un govern -el del PP- condemnat. Ells no ho saben però la via catalana els hi ha obert una via d'aigua que en els propers mesos l'anirà anegant fins a enfonsar-lo. Està per veure si l'agonia del govern de Rajoy anirà acompanyat d'un referèndum que, ara com ara, poca gent cabal dubta que es farà.


TOT CIÈNCIES SOCIALS: ELS IBERS\nModerns ibers Ilergetes (Lleida)\nReconstrucció de La fortalesa dels Vilars d`Arbeca (Lleida) Ilirgetes\nMuralles d`Ullatret (Girona) Indigetes vivien unes 6000 persones\nPoblat ibèric del Castell a Palamós (Girona) Indigetes\nTuro de Ca´n Olive (Cerdanyola del Vallès) Laietans\nReconstrucció de Puig Castellar (Laietans)\nVista al mar (Barcelona)\nVista cap al Vallès\nMuralla autentica del poblat ibèric de Puig Castellar a Santa Coloma de Gramanet (Barcelona)\nFotos fetes per mi\nExcavació de la universitat de Barcelona del jaciment (Fossat) de Valls (Tarragona)\nReconstrucció a Calafell -Tarragona- (Les Teixoneres o Alorda Park)\nPoblat de les Teixenores o Alorda Park en l`època dels ibers estava a la vora del mar\nCastellet de Banyoles (Tivissa-Tarragona) Ilercavons\nJaciments ibers a Catalunya de nord a sud\nAlfabet ibèric.el seu llenguatge podía semblar-se al basc\nEls Ibers entarravem ala seus morts i els incineraven\nEls Ibers van ser uns pobles que van viure a Catalunya fa 2600-2000 anys i que va acabar amb la romanització dels ibers.\nEls principals pobles ibèrics de Catalunya de nord a sud eran:\n- Sordons: Vivien a l`actual Roselló, les seves principals ciutats eran lliberis i Ruscino\n- Arenosins: Estaven a l`actual vall d´Aran , van lluitar contra Annibal\n- Andosins: El seu nom poyser que vingui del basc Handia (Gran), vivien al que es ara Andorra.\nes coneixen alguns llocs com Roc de l`Oral (Encamp).\n- Ceretans: Ocupaven l`actual Cerdanya, i en general de la vall del Segre, la seva principal ciutat era Julia Lybica (Llivia), eran uns mestres en adobar el pernil\n- Castel.lans? : Segons Claudio Ptolomeo a la Geographica del segle II vivien entre la Garrotxa i el Rippollès .\n- Bergistans: Ocupaven l´actual comarca del Bergueda, una ciutat podía ser Castrum Bergium, (Berga) van lluitar contra els cartiginesos d`Annibal i els romans del cònsol Marc Porci Cató Censori.\n- Ausetans: Ocupaven uns 2000 Km2 , el que seria la comarca d`Osona i una part de la Selva, els seus principals jaciments són L´Esquerda (Roda de Ter) i Turo de Montgrós (Brull).\n- Laietans: Habitaven la costa de Barcelona del Tordera fins al sud del Llobregat i els dos Valles.\nLes seves principals ciuatats era Barkeno i després Laie a Barcelona que dóna nom al poble, Baitolo (Badalona) , Egara (Terrassa), Ilturo (Mataro) o el poblat de Cabrera de mar , Blanda (Blanes).\nJaciments com Puig Castellar (Santa Coloma de Gramenet) , Ca´n Oliver (Cerdanyola del Vallès),\no Turo d´en Bosca (Badalona) o Les Maleses (Sant Fost de Campsentelles-Montcada i Reixac).\n- Lacetans: Eran a la Catalunya central en el su nucli al Bages actual amb part de l`Anoia i del Solsonès . Foren sotmesos per el cònsol Cató el 195 abans de Crist. Algunes poblacions eran Bacasis (Manresa) Iepsus (Igualada), Ceresus (Santa Coloma de Queralt) , Setelsis (Solsona), Udura (Cardona). o Telobis (Martorell).\n- Ilergetes: Eran un poble ibèric que estava segurmant des de l`edat de bronce , el seu principal territorio era Lleida, i una part d`Osca , ocupaven les riques conques del riu Segre, Cinca, i l`Alcanadre . La seva ciutat principal era Atanagrum ,la seva ubicació es desconeix, també era imprtant Ilerda o Iltirda la ciutat més important al nord de Sagunt .\nEra una societat molt jerarquitzada amb caràcter militar i un rei per damunt, van tenir aliançes amb es romans i cartigenesos mñes en aquests últims, després de la revolta dels seus cabdills Indibil i Mandibil la seva força va quedar reduïda , ja no es van afegir a la darrera revolta contra els romans el 197 abans de Crist.\n- Cossetans: Aquest poble havitava el camp de Tarragona, i sud de Barcelona, la ciutat més coneguda era Cissa o Cesse a la vora de Tarragona, cap al sud., on es van acunyar monedes. A la vora d`aquest lloc Gneu Corneli Escipió va guanyar al cartiginès Hannó a l`any 218 abans de crist. El principal jaciment es Les Toixeneres o Alorda Park (Calafell) , Olerdola o Darro (Vilanova i la Geltru).\n- Ilercavons: Havitaven el sud de Tarragona i nord de Castelló sent el Ebre el seu centre comercial més important , les seves ciutats principala eran Ibera (Amposta o Sant Carles de Ràpita) .\nEls jaciment més importants són Castellet de Banyoles (Tivissa) un dels més importants de Catalunya o La Moleta del Remei (Alcanar).\nEl últim descobrimet de restes ibèriques ha estat a Valls on alumnes d`arqueologia de la universitat de Barcelona han excavat un fossat de l`època de la segona guerra púnica (218-202) abans de Crist.\nhttp://www.youtube.com/watch?v=WecFtLpIC-s La Fortalesa dels Vilars d`Arbeca\nPublicat per Sergi Justribó Àvila a 7:20\nEtiquetes de comentaris: ARQUEOLOGIA A BARCELONA-CATALUNYA, BRONZE -IRON AGES/EDATS BRONZE-FERRO, IBERS


Hotel Sant Jordi Andorra la Vella Andorra - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPrincep Benlloch 45, Andorra La Vella Centre, Andorra la Vella, Andorra - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Andorra La Vella Centre Andorra La Vella Centre Afores Andorra La Vella Centre\nMés informació sobre Hotel Sant Jordi\nAquest hotel acollidor està situat al centre turístic i comercial d'Andorra, a poca distància a peu del centre comercial Pyrénées. Les habitacions de l'Hotel Sant Jordi són lluminoses i disposen d'un bany privat i un TV per satèl·lit. A l'snack-bar, podeu prendre tapes i begudes. A més, el Sant Jordi acull un restaurant a la carta on podeu gaudir d’un àpat deliciós i complet. El Sant Jordi és un hotel amb una gran relació qualitat-preu i té una situació ideal per anar a comprar a les botigues lliures d'impostos o per gaudir d'unes vacances d'esquí. Hi ha un servei regular d'autobusos a Encamp, on podeu agafar el telecabina Funicamp fins a les estacions d'esquí de Soldeu, Grau Roig i Pas de la Casa. La recepció és oberta les 24 hores, de manera que podeu entrar i sortir de l'hotel quan vulgueu. El personal pot proporcionar-vos informació turística i recomanar-vos restaurants. També podeu aprofitar el servei de dinar per emportar i passar un dia sencer a les pistes.\nL'establiment no accepta targetes American Express com a mètode de pagament. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.\nComentaris d'Agoda (16)Comentaris de Booking.com (1264)\nTots els tipus de viatgers (16)Parelles (7)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants grans (1)Grups (5)


La lluita per un pis del Raval\nproblemes relacionats amb l’ocupació\nUn holandès intenta convèncer dues ocupes perquè abandonin el seu habitatge Les vicissituds d’un holandès que intenta convèncer dues ocupes que abandonin casa seva\nE reuneix els seus amics en un bar del barri del Raval . Acaba d’aterrar al Prat . Està molt disgustat, un pèl desbordat, no sap ben bé què fer... “Dissabte em va trucar un veí i em va demanar si hi havia algú a casa meva”. En Hans és holandès, un farmacèutic jubilat que el 2004 es va comprar un pis al carrer de la Cera. En Hans i la seva parella acostumen a passar de tant en tant uns quants dies a la ciutat. Mentrestant, un amic seu professor universitari sol passar-hi tres o quatre nits per setmana. “El meu veí em va dir que havien entrat unes dones, que se sentien molts sorolls, que el reixat de la finestra que dona al replà havia desaparegut. Així que vaig agafar un avió i...”.\nEl que passa és que fa tres setmanes el professor universitari se’n va anar de vacances. Últimament, al Raval, resulta molt arriscat anar-se’n de vacances. “ Truquem a la porta –diu un amic d’en Hans– i quan obrin entrem tots alhora!”. “No, això és il·legal. Val més que truquem a la policia”. “Il·legal? Entrar a la teva pròpia casa és il·legal? Quina bogeria!”. “El millor que podem fer és anar a casa, explicar-los la situació i, si cal, cridar la policia...”. Els amics d’en Hans, la majoria holandesos, principalment professionals liberals de mitjana edat, recorden aquells temps, als anys vuitanta, en què a Amsterdam s’ocupaven únicament habitatges realment buits.\nUna explicació rere l’altra L’amo del pis primer prova de parlar amb les ocupes que han entrat a casa seva\nEn Hans prova d’obrir la porta, però els panys han estat canviats. “Hola, què feu a casa meva?”. Les dues dones tanquen de manera violenta la finestra que dona al replà. “Fora d’aquí”, criden. En Hans no sap què fer. Un amic d’en Hans els diu d’una manera molt calmada que poden arreglar-ho tot en un moment, que si abandonen la casa no trucaran als Mossos d’Esquadra, que si truquen als Mossos d’Esquadra tot serà molt més complicat per a tothom... Les dues ocupes repliquen que elles acaben de cridar a als Mossos d’Esquadra. “Nosaltres vam pagar mil euros per les claus d’aquest pis. Ens van donar les claus. Fa un parell de setmanes que hi som. No marxarem”. En Hans aconsegueix fer un cop d’ull per la finestra que dona al replà i les celles se li arrufen encara més. No aconsegueix veure ni rastre del seu televisor, dels seus llums, de molts dels seus mobles... “ Vinga, entrem per la finestra i les fem fora!”. “No, home així ens ficarem en un embolic!” .\nQuatre agents dels Mossos no triguen a arribar al lloc, truquen a la porta de l’habitatge, demanen a en Hans i els seus amics que baixin per les escales. “Tot això és molt complicat –proven d’explicar als holandesos–. Nosaltres únicament podem actuar conforme a la llei”. Els holandesos diuen que no l’entenen, que res no té sentit, que no poden comprendre com... Al cap d’un quart d’hora un dels agents surt del pis i comunica a en Hans que les dues ocupes accedeixen a abandonar l’habitatge. Pel que sembla resulta tan obvi que el pis en qüestió és un habitatge habitual, que no es tracta de cap manera d’un habitatge abandonat, que imputaran a les dues dones un delicte de violació de domicili. A més, en Hans porta a sobre tota la documentació de la propietat. Mentrestant les dues dones abandonen el pis\na tota velocitat, arrosseguen\nla seva maleta escales avall.\nAl final els pitjors auguris d’en Hans semblen fer-se realitat. Diu que la seva casa ha estat saquejada, que se n’han endut els llibres i els discos, els llums i els quadres. També s’han endut el seu televisor. Un agent li diu que ha de passar-se per la comissaria per tramitar la corresponent denúncia. En Hans troba algunes peces de roba seves en una maleta abandonada. Les ocupes van deixar a la taula una cassola d’arròs amb pollastre. Al dormitori hi ha un munt de preservatius. De sobte a en Hans la seva casa li fa fàstic.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Gonfreville-l'Orcher Entrada:\n2 ComentarisCampanile Le Havre Est Gonfreville...Habitacions per nit per només58 EUR Maison Nagu...Habitacions per nit per només hotelF1 Le Havre...Habitacions per nit per només Hotel Cordon Bleu...Habitacions per nit per només Més zones a Gonfreville-l'Orcher\nGonfreville-l'Orcher és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Gonfreville-l'Orcher. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Gonfreville-l'Orcher està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Trobar una bona oferta és fàcil amb agoda.com, oferint hotels barats a Gonfreville-l'Orcher o qualsevol altra àrea a Gonfreville-l'Orcher. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Vegi les ofertes d'hotels més ben qualificades a Gonfreville-l'Orcher insertant les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Gonfreville-l'Orcher, Gonfreville-l'Orcher\nConstruit a l'any , Campanile Le Havre Est Gonfreville és un extra de distinció per a...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Le Havre, no busqui més enllà de Maison Nagu....\nTots els hotels de Gonfreville-l'Orcher\nHotels a Gonfreville-l'Orcher: Campanile Le Havre Est Gonfreville


Com canviar la contrasenya en els companys de classe ▷ ➡ IK4 ▷ ➡\nCom canviar la contrasenya en els companys de classe\nTot i que la pregunta és molt senzilla, cada dia hi ha centenars de persones que busquen la resposta a Internet. Potser, i vaig a dir al meu lloc com canviar la contrasenya en els companys de classe.\n1 Com canviar la contrasenya a la versió normal de Odnoklassniki\n2 Com canviar la contrasenya en els companys de classe del mòbil\nCom canviar la contrasenya a la versió normal de Odnoklassniki\nAmb la versió normal em refereixo a la versió que veus quan vas a unclassniki a través del navegador del teu ordinador, canviar la contrasenya a la versió mòbil de el lloc (més endavant en les instruccions) és lleugerament diferent.\nA la part esquerra de menú, sota la foto, fes clic a l'enllaç «Més» i, a continuació, a «Canviar la configuració».\nFeu clic a l'enllaç «contrasenya».\nEspecifiqueu la contrasenya actual, després - estableixi una nova especificant-dues vegades.\nDeseu la configuració.\nCom canviar la contrasenya en els companys de classe del mòbil\nSi et trobes en Odnoklassniki des del teu telèfon o tablet, pots canviar la contrasenya de la següent manera:\nFeu clic a l'enllaç «Altres seccions».\nFeu clic a «Configuració».\nFeu clic a «Contrasenya».\nEspecifiqueu l'antiga contrasenya i introduïu la nova contrasenya dues vegades per Companys de classe.\nDeseu els ajustos realitzats.\nAixò és tot. Com pots veure, canviar la contrasenya en Odnoklassniki no és gens difícil, encara que, per descomptat, algunes persones poden tenir problemes per trobar l'enllaç «Configuració» a la pàgina principal amb els ulls.\nOn trobar Run a Windows 10\nDesar la història d'Instagram d'una altra persona


Centre d'Interpretació Can Caciques - Descobreix els Territoris Surers\nCentre d’Interpretació Can Caciques\nEl Centre d’Interpretació Can Caciques, del municipi de Llagostera, és un equipament dinàmic i actiu que convida al visitant a descobrir les característiques més significatives del passat del poble.\nS’ubica a Can Caciques, una casa construïda aprofitant una de les torres de la muralla medieval del segle XIV.\nPati central entre la casa pròpiament anomenada Can Caciques i el nou edifici. Foto: Quim Paredes\nESPAIS I INSTAL·LACIONS DEL CENTRE\nEspai expositiu amb part dels àmbits El suro i La terra.\nEl Centre d’Interpretació es divideix en dos espais:\nExposició on es mostra l’evolució del nucli medieval de Llagostera, des del segle XII fins el segle XVII, a partir d’audiovisuals, plafons amb materials gràfics, textuals i amb els elements immobles originals que trobem en el mateix edifici: una torre, part de la muralla i el fossat.\nAquest espai ens mostra la intensa relació entre l’home i el bosc, degut a la important presència de superfície forestal del municipi. L’exposició conté una varietat de peces que il•lustren alguns dels oficis i activitats derivades de l’aprofitament del bosc a partir de tres àmbits:\nEl suro (els propietaris forestals, els tallers de tapers del segle XVIII al XIX, la industrialització dels segles XIX i XX, i l’aglomerat).\nLa terra (llaurar, sembrar, segar, batre i organitzar la collita).\nLa fusta (carbó, esclops, pipes i cistells).\nA més, Can Caciques presenta periòdicament “La Temporal”, on s’exposen algunes de les peces de la col•lecció etnològica que no estan visibles a l’exposició permanent per descobrir al visitant aspectes propis de la vida domèstica, la indústria i els oficis o costums populars de Llagostera.\nInstitució a la pertany el Centre: Ajuntament de Llagostera\nDirectora i persona de contacte: Marta Albà Espinet\nObservacions: El Centre ha reservat un petit espai per mostrar la col•lecció de peces arqueològiques trobades a diferents jaciments de Llagostera entre els anys 60 i 70, a una de les campanyes arqueològiques dutes a terme per una iniciativa popular. Gràcies a la donació d’aquesta col•lecció a l’Ajuntament, ara es pot recrear part de la prehistòria i la historia antiga del municipi.\nDe dilluns a diumenge, de 10h a 14h.\nL’accés al Centre d’Interpretació és gratuït.\nCan Caciques. Centre d’Interpretació de Llagostera\nFont: Informació facilitada pel Centre d’Interpretació Can Caciques.\nDestrals de pelar. Detall de l’àmbit El suro. Una espècie amb avantatges.\n← Museu del Suro Centre de Visitants del Parc Natural de la Serra d’Espadà →


Carles Puigdemont i Oriol Junqueras es retroben a Waterloo - Aqui Catalunha\nDesprés de tres anys i nou mesos, Carles Puigdemont i Oriol Junqueras retrobar-nos. Els principals líders polítics de Catalunya en la penúltima legislatura, en què es va organitzar el referèndum d’autodeterminació, no es reunien des de l’octubre del 2017, quan una part d’aquest govern es va exiliar i una part va ser enviat a la presó per l’estat espanyol. A la reunió de Waterloo també hi va assistir l’artista Valtonyc (perseguit per la Justícia espanyola pel seu cançons contra la monarquia) dels líders independentistes indultats Raül Romeva, Carme Forcadell i Dolors Bassa, a més de l'exili Meritxell Serret e Toni Comú, encara exiliat.\nDeclaracions de Carles Puigdemont i Oriol Junqueras\nCarles Puigdemont i Oriol Junqueras, líders de Uneix-se per Catalunya e Esquerra Republicana de Catalunya, respectivament, no van oferir més detalls sobre la reunió. Junqueras només va comentar, a la sortida, que la reunió tenia "un caràcter més personal que polític" i va servir perquè els líders "parlessin de les seves situacions personals i de la repressió que van patir". El líder republicà també va mostrar "la voluntat de" continuar reunint-se "amb la resta de líders independentistes a Ginebra, Estrasburg o Brussel·les.\nPuigdemont, al seu torn, va participar al Twitter les seves impressions sobre la reunió: “És un honor immens conèixer-te i compartir un moment agradable a la Casa da República, una reunió emotiva i esperada. Ho hem de tornar a fer, la casa és vostra ”.\nUneix-se per Catalunya\nText anteriorSecretari general de l'ONU: "Els indults són un pas en el diàleg entre Catalunya i Espanya"\nText següentEl Parlament declara Catalunya zona de llibertat per a la comunitat LGBTQI


crear llocs de treball reduint la contaminació - Diari de Girona\ncrear llocs de treball reduint la contaminació\n17.07.2012 | 08:30\nCrear uns cinc mil llocs de treball i reduir d'un 20% els nivells de CO2 a les comarques gironines. Aquest és el doble objectiu d'un ambiciós programa que ha presentat la Diputació de Girona, i al qual ja s'han afegit més d'un centenar d'ajuntaments.\nUna àmplia representació del món municipal de les comarques gironines va assistir dissabte a la Casa de Cultura de Girona a la presentació de l'anomenat "Pacte dels Alcaldes", un projecte ambiental que coordina la Diputació i que si es culmina amb èxit pot afavorir la creació en deu anys d'uns 5.000 llocs de treball, generar unes inversions d'uns 210 milions d'euros, i reduir d'un 20% els nivells de CO2 a la província. El programa consisteix en la posada en marxa d'accions en l'àmbit local que millorin l'eficiència energètica i fomentin l'ús d'energies renovables, i ja s'hi han adherit 110 ajuntaments; la Diputació compta que els 111 restants ho faran abans de finals d'any. El projecte té un doble benefici immediat: des d'un punt de vista econòmic, es creen llocs de treball, es genera inversió, i es redueixen les despeses energètiques dels municipis; i des d'un punt de vista ambiental, es redueixen les emissions de CO2, que a Girona són molt elevades: es calcula que a la demarcació el consum de CO2 per càpita és el més alt de l'Estat espanyol, segons els experts a conseqüència del turisme i de la proximitat de la frontera.\nAl "Pacte dels Alcaldes", per al qual s'espera comptar amb fons europeus perquè al cap i a la fi respon a un programa promogut per la Comissió Europea, s'hi han adherit alguns ajuntaments que, de fet, ja fa temps que treballen en aquest camp. Així, per exemple, Girona va engegar recentment un punt de recàrrega per a vehicles amb motor elèctric; Navata, Arbúcies i Setcases han apostat per la biomassa com a font d'energia de les seves ins?tal·la?cions públiques; també ho ha fet Torroella, amb un pla d'estalvi energètic per a dependències municipals; a Llívia, l'Ajuntament ha començat un procés de reciclatge de deixalles orgàniques; i a Besalú, unes plaques solars escalfaran l'aigua de les piscines municipals i també s'emprarà energia geotèrmica, com a Viladrau.\nSón petites iniciatives, si es vol, però que sumades poden tenir una considerable importància tant en l'aspecte econòmic com en el de l'impacte ambiental.


Context institucional | Qui som - Biobanc\nL'Institut d'Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) és un dels centres de recerca de referència a Catalunya, a Espanya i al sud d'Europa, i el de més producció científica a Espanya. En el si de l'IDIBAPS col·laboren, amb el suport institucional de la Generalitat de Catalunya, tres organitzacions científiques amb una llarga trajectòria:\nInstitut d'Investigacions Biomèdiques de Barcelona del CSIC (IIBB-CSIC)\nPel seu paper com a hospital de referència i la seva clara aposta per la recerca, l'Hospital Clínic de Barcelona és un entorn idoni per a la creació d'un Biobanc. Gràcies a la seva vinculació amb una institució pionera en recerca i assistència, es troba en una situació privilegiada per donar resposta a la demanda creixent de mostres biològiques de qualitat contrastada.\nLa Xarxa de Bancs de Tumors de Catalunya (XBTC) té un lligam directe amb el Banc de Tumors i d’Anatomia Patològica del Biobanc, amb qui comparteix la gestió administrativa de les mostres que integra al seu catàleg. Els casos tumorals del Biobanc s’afegeixen als onze fons de tumors corresponents als principals hospitals de Catalunya amb què treballa la Xarxa.\nD’altra banda, les infraestructures del Banc de Teixits Neurològics estan ubicades a la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona. Des de les primeres iniciatives per crear un fons comú de mostres neurològiques, pels volts de 1989, la Universitat hi ha tingut un paper important. Es tanca d’aquesta manera el cercle que uneix l’entorn assistencial amb la recerca i el món acadèmic.


Sergio Ramos torna a caure al seu infern particular\nSergio Ramos, durant un entrenament | Europa Press\nQuan ja havia aconseguit debutar amb el PSG, torna a ser baixa per "fatiga muscular"\nSergio Ramos, defensa central andalús del París Saint-Germain (PSG), no aixeca el cap. Si bé ara fa una setmana va aconseguir, per fi, debutar com a futbolista del conjunt gal, una setmana després ha quedat demostrat que allò va ser només un miratge. El club francès ha alertat que Ramos és baixa per al pròxim partit, en aquest cas contra el Lens a la Ligue 1, a causa de “fatiga muscular” després d’haver disputat noranta minuts la setmana passada. De fet, és la segona vegada consecutiva que cau d’una llista, ja que tampoc no va poder jugar entre setmana amb el Niça. Tot plegat confirma que l’andalús es troba molt i molt lluny del nivell pletòric que havia exhibit al Reial Madrid durant tants anys.\nTanmateix, el PSG ja podia haver estat conscient de quin futbolista estava fitxant i dels problemes que això li podia comportar. Cal tenir en compte que el curs passat, encara com a merengue, ja va estar moltíssimes jornades lesionat. En un jugador de 35 anys, com és el cas del de Camas, recuperar-se correctament de temps de baixa tan i tan llargs és molt més complicat que en un futbolista jove. De fet, des de principis de maig d’aquest 2021, Ramos només ha pogut jugar un partit, que és justament el de la setmana passada. Recuperar el ritme de competició li pot resultar pràcticament impossible, i més tenint en compte que té davant centrals de la talla de Presnel Kimpembe i Marquinhos.\nEls aficionats del PSG, la premsa francesa i l’entorn del club estan absolutament farts d’aquesta situació. La seva idea era incorporar un jugador que els pogués portar a conquerir la preuada UEFA Champions League. L’entitat parisenca lluita per aquesta competició des de l’arribada del capital qatarià la dècada passada, però encara no ho han aconseguit. Tot i haver portat futbolistes espectaculars i tenir un dels millors tridents de la història d’aquest esport, amb Leo Messi, Neymar Jr. i Kylian Mbappé, el joc que desplega l’equip no fa pensar en la possibilitat d’acabar aixecant l’orelluda.\nFutbol Lesió París Saint-Germain PSG Sergio Ramos\nLa premsa francesa ataca Messi sense pietat\n"La seva actuació és indigna d'un jugador que ha guanyat la Pilota d'Or", escriuen


Es farà el proper 3 de maig a l'Espai Plana de l'Om en el marc del Festival Clam\nEl Col·legi d’Advocats de Manresa, juntament amb el Consell de l’Advocacia Catalana, i amb la col·laboració del Festival Internacional de Cinema Social de Catalunya (Clam), ha organitzat una jornada sobre el dret a l'educació.\nSota el títol 'La justiciabilitat del dret a l’educació: integració, cohesió social, garanties d’exercici del dret i participació de la comunitat educativa en el recurs judicial i la mediació com a vies de resolució de conflictes', l'acte tindrà lloc el proper 3 de maig a l'Espai Plana de l'Om de Manresa, a les 4 de la tarda. Tota la informació sobre els continguts de la jornada i les ponències que s’impartiran es podran consultar al programa, que es troba al web de l’Il·lustre Col·legi d’Advocats.\nEn la crisi econòmica i social dels darrers anys, l’efectiva realització dels drets econòmics, socials i culturals (DESC) és un dels reptes que es planteja la societat en general i també l’advocacia. Si bé existeixen diferents vies per exigir l’efectiu compliment d’aquests drets, el recurs judicial i l’alternativa de la mediació són segurament les vies més potents per fer valdre els drets davant els poders públics.\nExplorar l’exigibilitat d’aquests drets en els diferents àmbits de protecció és una tasca ambiciosa, i per això la jornada posarà el focus en el dret a l’educació, donant veu a operadors jurídics, però també a les administracions públiques i als diferents col·lectius que integren la comunitat educativa.\nL'acte forma part del “Cicle de sessions pràctiques sobre la justiciabilitat dels DESC” que organitza el Consell de l’Advocacia Catalana i que culminaran en el III Congrés de Drets Humans de l’Advocacia Catalana que tractarà sobre “La justiciabilitat com a garantia dels drets socials”, el qual tindrà lloc a Terrassa els dies 19 i 20 d’octubre de 2017.\nArxivat a: FESTIVAL CLAM 2017 TOTS ELS CLAMS EDUCACIÓ ADVOCACIA\nLes Jornades Lacetània s’obren parlant d’educació confinada\nUna escola de Manresa inclou la gestió de les emocions en el dia a dia


Trobada de Modelisme Naval | Lleida.com\nInici Espectacles, fires i festes Altres espectacles, celebracions i festes Trobada de Modelisme Naval\nTrobada de Modelisme Naval\nSelect ratingGive Trobada de Modelisme Naval 1/5Give Trobada de Modelisme Naval 2/5Give Trobada de Modelisme Naval 3/5Give Trobada de Modelisme Naval 4/5Give Trobada de Modelisme Naval 5/5\nTàrrega celebrarà la 15a edició de la seva Trobada de Modelisme Naval, que amb els anys ha arrelat en el calendari d’esdeveniments de la ciutat. La trobada, convocada a les Piscines Municipals (Parc Esportiu), espera aplegar una setantena de rèpliques de vaixells a escala reduïda. L’acte és obert al públic de les 9 del matí a les 6 de la tarda.\nCom és costum, els participants exhibiran reproduccions artesanes realitzades amb minuciositat de detalls. Els models recrearan la navegació esportiva, mercantil i històrica, tant de vela com de motor. També s’espera la presència de submarins.\nEls organitzadors, el Club de Modelisme de Tàrrega, també habilitaran una zona per a divulgar entre els infants l'afició del modelisme. Per quart any consecutiu, a més, es desenvoluparà de forma paral·lela un mercat de segona mà dedicat a tot tipus de vehicles de ràdio control.


Anell (signe diacrític) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'anell o kroužek és un signe diacrític de l'alfabet llatí. Les principals llengües que el fan servir són les llengües escandinaves i el txec, on és una antiga lligadura abreujada per reemplaçar una a o una o sotscrita.\nL'anell s'empra d'ençà l'edat mitjana en l'escriptura de les llengües escandinaves. És una antiga abreviatura esdevinguda una lligadura de dues as seguides. És per això que la lletra å no es considera com una lletra amb diacrític, sinó com un grafema a part, emplaçat en suec després de la z en l'abecedari.\nAquesta lletra representa, històricament, el fonema /a/ llarg de les altres llengües germàniques, com queda reflectit amb el mot 'cabells':\nSuec: hår [hɔːr]\nAlemany i neerlandès: Haar [haːʁ] / haar [ɦaːɹ]\nA causa de l'isocronisme, el mateix fonema pot esdevenir breu: åtta [ɔtːa] (vuit).\nFinalment, en majúscules representa el símbol de l'àngstrom. Unicode proposa, per causes de compatibilitat, per a aquest símbol el caràcter independent Å codificat U+212B.\nDanès i noruec[modifica]\nEl danès i el noruec històricament han emprat la lletra å de la mateixa manera que en suec, però l'han reemplaçat pel diagrama arcaïtzant aa, per contaminació amb l'ortografia alemanya.\nEl 1917 per al noruec i el 1948 per al danès, la lletra es reintroduí en l'ortografia, reemplaçant l'antiga aa.\nEls noms propis, tanmateix, no han patit modificacions, a triar per les persones concernides a modificar per la lletra moderna o per mantenir el grafema antic.\nEn aquestes dues llengües, la lletra å (o aa) està emplaçada al final de l'abecedari, després de z, æ, ø.\nTxec i lituà[modifica]\nL'anell també s'empra per a la vocal u en txec per al so /u/ llarg, pronunciat [uː], com a stůl [stuːl] (taula). No es pot trobar a començament de mot, on s'escriu ú.\nAquest diacrític, anomenat kroužek, va ser afegit al segle XVI per Jan Hus, inventor o importador d'altres diacrítics en txec (com el punt sotscrit esdevingut l'anticircumflex o l'accent agut). Al començament era una abreviació per al diftong [uo], que esdevingué [uː] i es va confondre amb les altres /u/ llargues, escrites ú. L'ortografia, doncs, és conservadora en aquest cas.\nEl lituà, que ha copiat l'ortografia txeca en algunes ocasions, ha emprat per al seu diftong [uo] la lletra ů, com en txec. Avui dia, però, s'escriu simplement uo.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Anell_(signe_diacrític)&oldid=23266243»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 abr 2020 a les 14:01.


8. MNAT. Història a la vista! (A) | Camp d'Aprenentatge de la ciutat de Tarragona\nPresentació » Privat: Activitats » Privat: Blocs d’activitats » Tarraco a l’Època Romana » Educació Primària » 1. ACTIVITATS A REALITZAR EN EL PROPI MONUMENT O INDRET » 1.B) Activitats autònomes » 8. MNAT. Història a la vista! (A)\nS´inicia l’activitat amb la visualització de l’audiovisual que ofereix el MNAT i un breu recorregut per les sales del Museu descobrint algunes de les obres més curioses.. Tot seguit, els alumnes treballen un dels tres temes pautats (l’arquitectura, la vida quotidiana i els mosaics), sobre les peces més emblemàtiques del museu. A més hauran de localitzar una sèrie d’escultures i identificar-les.\nIdentificar i localitzar les peces del museu que han d’observar.\nValorar la cultura romana i la importància de la ciutat de Tàrraco.\nA l’aula, amb els treballs previs i posteriors.\nTot el curs escolar, ara bé a partir de l’1 de maig és de pagament. Tampoc podem canviar el dia reservat, ja que sinó també s’hauria de pagar.\nEls alumnes es van movent per les diferents sales del museu on han de treballar, llegint les activitats i les informacions proposades en el dossier, de manera autònoma. Els àmbits fan referència a aspectes arquitectònics (els temples, els altars i els mil·liaris), musavístics (els colors i les decoracions) i de la vida quotidiana (les joguines, l’abillament i els estris). A més, han de localitzar unes escultures a partir d’unes pistes i de la silueta de l’obra.\nTreballs previs: En el material de Tàrraco la ciutat romana hi trobareu activitats pertinents, que us ajudaran a situar i contextualitzar el monument dins el món romà.\nTreballs de camp: Dossiers diversificats per als alumnes. El centre es baixarà els quaderns de la nostra pàgina web, els fotocopiarà i els portarà per a la visita. Recordeu dividir la classe en 3 grups diferents, ja que cada terç treballa un aspecte dels anteriors. Per tant, hem de tenir 3 models diferents de quaderns.\nEn treballar 3 temes diferents, aconseguim que el grup-classe es trobi repartit pel museu i no interfereixin entre ells. El material permet la seva aplicació autònoma per part del professorat interessat.


La cursa Pal Skimo Femení aconsegueix reunir 190 participants\nL'esdeveniment dobla inscrites i amb tota seguretat superarà els 2.130 euros que es van recaptar en la passada edició\n2 min. La Massana 10/03/2019 19:41\n651x366 Foto de família un cop acabada l'Skimo. / Vallnord-Pal Arinsal Foto de família un cop acabada l'Skimo. / Vallnord-Pal Arinsal\n651x366 Just abans del tret de sortida. / Vallnord-Pal Arinsal Just abans del tret de sortida. / Vallnord-Pal Arinsal\n651x366 Les participants a la cursa. / Vallnord-Pal Arinsal Les participants a la cursa. / Vallnord-Pal Arinsal\n651x366 Algunes de les participans abans de començar la cursa. / Vallnord-Pal Arinsal Algunes de les participans abans de començar la cursa. / Vallnord-Pal Arinsal\nLa tercera edició de la cursa d'esquí de muntanya i de raquetes de neu Pal Skimo Femení, que s'ha dut a terme aquest diumenge a l'estació de Vallnord-Pal Arinsal, ha aconseguit aplegar un total de 190 dones, tot i que s'havien registrat 220 inscripcions. La trobada s'ha fet en el marc de la celebració del Dia internacional de la dona i tots els diners recaptats es destinaran a l'Associació d'Afectats d'Autisme d'Andorra (Autea). Encara no es tenen les dades exactes de la recaptació, però amb tota seguretat se superaran els 2.130 euros de l'any passat, ja que el 2018 es van inscriure 118 persones.\nEn esquí de muntanya, Queralt Riba ha estat la corredora més ràpida dels 4 quilòmetres de cursa i 432 metres de desnivell positiu i ho ha fet amb un temps de 38:06 minuts. Aquesta cursa s'ha iniciat al Pla de la Caubella i ha finalitzat al Pic del Cubil. La segona posició ha estat per Carol Cureau, repeteix lloc respecte a la passada edició, aquest cop amb un temps de 38:32 minuts. Finalment, Sandra Almeida i Laia Santuré que han compartit el tercer lloc del podi amb un temps de 40:05 minuts.\nPel que fa a la categoria de raquetes, Mireia Fumenal ha guanyat la cursa de 3,4 quilòmetres i 179 metres de desnivell positiu amb un temps de 27:26 minuts. L'ha seguit Hind Jamiloun amb una diferència de poc més de dos minuts i finalment Elizabeth Lerner ha tancat el podi amb un temps de 30:58 minuts. Aquesta modalitat ha seguit un itinerari circular des del Planell de Pal fins al Pla de la Cot, per tornar al punt de sortida.\nCom en l'anterior edició, a banda de la participació femenina també hi ha hagut presència masculina malgrat no dur un dorsal ni puntuar per a podi amb la idea de donar suport a les participants i també al motiu de lluita. En els propers dies es farà entrega del xec a l'associació.\nRecaptació de la Pal Skimo femenina per a conscienciar sobre l'autisme\nPal Arinsal utilitzarà la marca Vallnord, mentre que Arcalís no en té intenció


(Jordi Cruyff) "La selecció Catalana és de les millors..." - Fòrums - Racó Català\n(Jordi Cruyff) "La selecció Catalana és de les millors..."\nEstatpropi 161.350 11 1 25.839\n14.01.2012 16.06 h \n"La Selecció Catalana és molt competitiva, i en una Eurocopa o un Mundial estaria entre les millors"\nEntrevista a Jordi Cruyff, exfutbolista 13/01/12\nT'agradaria veure les Seleccions Catalanes competint oficialment?\nAquesta és la pregunta del milió. És complicat, no és gens fàcil, és un tema molt polític. Hi ha molta gent que no li interessa, i més quan la base de la selecció espanyola són jugadors catalans. Jo sempre he jugat amb Catalunya pensant que era un procés molt llarg i que no tindria temps de defensar la Selecció en un partit oficial. És un tema polític i no hi confio gaire.\nQuin paper creus que faríem a una Eurocopa o un Mundial?\nD'entrada, crec que l'afició respondria de manera fantàstica. La gent es bolcaria i no seria una Selecció competitiva sinó súpercompetitiva, no només per fer acte de presència sinó per aconseguir grans fites. Participar ja seria un èxit, però crec que podríem estar entre les millors.\nParlem ja dels teus records amb la Selecció Catalana. Com vas viure els nou partits que vas jugar defensant la samarreta de Catalunya?\nM'agradava molt. Sobretot els quatre anys que vaig ser a Anglaterra, era una manera de tornar a casa, de jugar, de passar-m'ho bé. Sempre vaig fer-ho amb molt orgull i sempre hi havia una sensació especial. Darrerament ha baixat, però quan jo jugava hi havia un ambient espectacular. A més, jugava amb una generació de jugadors amb els que havia coincidit des de petit, hi tenia molts amics. Jugar amb Catalunya sempre ha estat per mi un orgull, un plaer i una alegria. A més, em permetia estar amb la meva gent.\nQuè et sembla que només es pugui jugar un partit amistós cada any?\nÉs una llàstima, però són coses en què no s'hi pot fer res. El calendari futbolístic és ple de competicions i és difícil que els jugadors quedin lliures d'altres compromisos.\nEstàs content de que el teu pare sigui el seleccionador català de futbol?\nClar, a part de perquè estic orgullós del meu pare, per ell també és una manera d'agrair el bon tracte que ha rebut sempre de Catalunya, com a jugador i com a entrenador. A més, no té la necessitat de fer-ho. Segur que algun magnat àrab o rus es tornaria boig per fitxar-lo, però ell prefereix entrenar Catalunya a canvi de res.\nCreus que ell podria acompanyar la Federació Catalana de Futbol i abanderar el reconeixement davant la FIFA o la UEFA?\nEl camí que cal seguir és molt dur, molta gent ho ha intentat. És un tema bàsicament polític. La situació només es pot resoldre per la via política, i jo no hi confio gaire. Penso que actualment Europa està patint problemes més greus i l'atenció principal no està centrada en això sinó en la crisi econòmica. Ja no és un tema que hagi de resoldre la FIFA, ni la UEFA ni la Federació Espanyola. És un tema estatal intern i crec que ara no hi ha prous recursos per trobar-hi una solució.\nQuè fa actualment Jordi Cruyff a Xipre?\nDesprés de retirar-me com a jugador, sóc el director esportiu de l'AEK Larnaca, un dels equips capdavanters del país. Estic molt content perquè Xipre té una lliga on em puc formar bé, tot i que s'ha d'improvisar molt perquè cada dia passen coses. És diferent a la figura de director esportiu dels països de més nivell, aquí hem d'estar pendents de tot, també de l'estructura del club. He pogut ajudar i professionalitzar tots els estaments. Xipre és un país desconegut per molta gent, tot i que el 80% dels futbolistes que juguen a la Primera Divisió xipriota són estrangers. Aquest any hem tingut la sort que l'Apoel de Nicòsia, campió de grup a la primera fase de la Lliga de Campions, ha obert els ulls a molta gent.\nDesprés d'haver jugat a Malta i Ucraïna, quin repte suposa aquesta nova etapa?\nVaig decidir emprendre una aventura a l'estranger després d'una lesió al genoll. Jo ja sabia que no podia aguantar el ritme intens de les grans lligues. Jugar al Metallurg de Donetsk va ser una experiència gratificant, i a Malta, al Valletta FC, vaig compaginar-ho amb la feina de segon entrenador. Com que el meu cognom no em permet fallar, ara he vingut a Xipre a seguir descobrint altres posicions dins del món del futbol. Aquest és un país petit que està demostrant que vol créixer. Hi ha molta qualitat de vida i capta molts jugadors per la crisi. Per la meva formació és una experiència perfecta, i quan estigui preparat vull fer el salt a una lliga més potent.\nfa 6 minuts 162 respostes\nfa 7 minuts 296 respostes\n 2 recents  15 totals 162 respostes\n 1 recents  2 totals 17 respostes\n 5 recents  15 totals 162 respostes\n23.488 raconaires | 353 connectats (43 raconaires)


El govern espanyol aprova una ajuda de 2’7 M€ pel Camí Ignasià - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesCulturaEl govern espanyol aprova una ajuda de 2’7 M€ pel Camí Ignasià\nEl Consell de Ministres ha aprovat aquest dimarts un paquet d’ajudes al sector turístic per valor de 720 MEUR, entre les quals s’hi troba una inversió de 2’7 milions d’euros pel camí ignasià.\nEl pressupost –distribuït a través de tres Reials Decrets – anirà destinat principalment a finançar projectes per millorar la competitivitat de les empreses turístiques i a la rehabilitació del patrimoni històric.\nUn dels RD està dotat amb un fons de 565 MEUR en préstecs per finançar projectes de digitalització, accessibilitat, eficiència energètica i economia circular. Un segon Reial Decret està dotat amb 109,8 MEUR en subvencions directes per al manteniment i la rehabilitació de patrimoni històric d’ús turístic de 37 béns d’interès cultural, que es troben majoritàriament en zones rurals o petits municipis. En concret, 62 MEUR seran per al Camí de Santiago; 3 MEUR per al Camí Ignasià de Manresa; i 45 MEUR per a les 15 Ciutats Patrimoni de la Humanitat, a raó de tres milions d’euros per a cadascuna.\nPel què fa al camí ignasià, des de l’any passat el Govern de la Generalitat té signat un conveni de col·laboració amb els governs d’Euskadi, La Rioja i la Comunitat Foral de Navarra per impulsar i promoure accions conjuntes de “gestió, promoció i difusió” del Camí per desenvolupar un model turístic “diversificat, sostenible i innovador”, basat en l’equilibri territorial i la desestacionalització.\nEl Camí Ignasià recrea l’itinerari que el cavaller Ignasi de Loiola, fundador de la Companyia de Jesús i també coneguts com a jesuïtes, va recórrer l’any 1522 des de la seva localitat natal, Azpeitia (Guipúscoa), fins a Manresa. El camí es divideix en 20 etapes, al llarg d’uns 700 quilòmetres i travessa\nLa segona edició del Campi qui jugui a l’Anònima de Manresa ha arrencat aquesta setmana\nCap de setmana marcat pel fort vent


Més de 7.000 alumnes han descobert la malaltia mental - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMés de 7.000 alumnes han descobert la malaltia mental\nL'acció educativa es presenta en un congrés a Martorell amb 130 metges\nredacció 07.06.2019 | 23:25\nUns 7.000 alumnes de tot Catalunya han participat fins ara al programa «Què veus en mi? Soc més que una malaltia mental», que ha impulsat l'Hospital de Dia de l'Hospitalet, que pertany a Benito Menni CASM de Germanes Hospitalàries. Els seus resultats centraran una de les ponències de les desenes Jornades de Rehabilitació en Salut Mental, organitzades per l'Hospital Sagrat Cor de Martorell, també de les Germanes Hospitalàries, i que han congregat uns 130 assistents entre dijous i divendres al Centre Cultural de Martorell, amb el lema «El camí de la recuperació».\nNomés durant el curs 2018- 2019 han portat a terme 34 presentacions i hi han accedit 1.102 alumnes. Durant aquests anys, han intervingut en ell 25 persones\namb diagnòstic de malaltia mental severa i, en l'actualitat, el programa disposa de 18 voluntaris coordinats per 6 professionals de l'equip assistencial (psiquiatra, infermers i auxiliars).\nA banda de la presentació d'experiències en primera persona, com és el programa «Què veus en mi? Soc més que una malaltia mental», en el marc de les desenes Jornades de Rehabilitació en Salut Mental de l'Hospital Sagrat Cor de Martorell es van exposar diferents programes específics pel que fa a la recuperació i es reflexionarà sobre cap a on ha d'anar la recuperació per consolidar-la.\nL'objectiu principal del programa és fer un pas cap endavant contra l'estigma en salut mental, a partir de sessions informatives a estudiants. En aquestes sessions tenen un protagonisme especial les persones que pateixen trastorns mentals severs i que col·laboren de forma voluntària explicant als alumnes les malalties mentals. Hi participen sota la direcció d'un professional, però és una explicació directa de persones afectades.\nLa doctora Bosque afirma que el fet de parlar obertament sobre la seva malaltia i sentir-se escoltats i reconeguts contribueix a la seva recuperació i els ajuda a millorar l'autoestima i a sentir-se part d'un col·lectiu i útils per a la societat. «Durant els anys que fa que es porta a terme el projecte, hem vist una evolució molt important en aquestes persones, en passar de situacions de dificultats de comunicació per vergonya a parlar en públic, i no necessitar llegir un escrit en paper i improvisar en la seva narració», assegura la coordinadora de l'àrea de l'Hospitalet de Benito Menni CASM. Aquestes sessions també han despertat l'interès dels mateixos estudiants i molts han sentit la necessitat de conèixer més a fons aquest tipus de trastorns mentals i han decidit fer el seu treball de recerca de fi de curs sobre aquest tema. Trencar la visió negativa de la malaltia mental.\nLa doctora Clara Bosque explica que van decidir posar en marxa aquesta iniciativa per la necessitat que van detectar en la feina del dia a dia de trencar la visió negativa de les persones que pateixen una malaltia mental greu i crònica, com ara l'esquizofrènia o trastorns bipolars, de personalitat o obsessius-compulsius. «Aquesta malaltia no els impossibilita poder dur una vida organitzada i plena, perquè quan segueixen un tractament correcte i estan compensats, són persones amb majúscules, amb els mateixos drets i obligacions que qualsevol ciutadà».\n«En el mateix àmbit sanitari, en aquells sectors on no es treballa directament amb la malaltia mental, com a l'atenció primària, continua existint un estigma, només per desconeixement», afirma la doctora Clara Bosque. Per aquest motiu, el programa també es va presentar a facultats d'Infermeria i Medicina.\nArran de la presentaciódel projecte a l'Escola Universitària d'Infermeria Sant Joan de Déu, els alumnes de 4t curs realitzen les seves pràctiques de tracte de les persones amb malaltia mental.


Educació Infantil A: de juny 2021\nHola famílies! Ara sí, toca acomiadar el curs i gaudir de l'estiu i dels vostres fills/es. Al llarg d'aquest any hem fet camí plegats i ha estat un plaer compartir-ho amb tots/es vosaltres. El mateix que hem repetit a l'aula tantes vegades amb els infants, ho faig extensible a vosaltres: "Hem fet un súper equip!"\nUs comparteixo les fotos de "la festa de l'aigua". Veureu que bé s'ho van passar i ho vam acabar amb un moment ben dolç: ens vam menjar un gelat! Cliqueu a la imatge i podreu veure totes les fotos!\nTambé us comparteixo el vídeo dels nostres viatges en el temps. Ens hem divertit molt! Espero que us agradi i el mireu junts amb els vostres fills/es.\n"GRANS I PETITS MOMENTS"\nHola famílies! Ja hem arribat a final de curs en el qual hem compartit grans i petits moments que de ben segur ens deixaran uns grans records. És ben cert que "Després de moments bonics, queden records inoblidables".\nAquí teniu alguns d'aquests moments, tots ells plens de jocs, sorpreses, il·lusions, imaginació, curiositat, descobriments... que aboquen a un aprenentatge compartit, motivador i significatiu. Cliqueu a les fotografies i podreu veure moltes més fotos.\nEn el treball de rodes hem fet moltes activitats: jocs de taula, activitats amb les tauletes, d'orientació espacial, de lectoescriptura, jocs de numeració i càlcul... Aquí podreu veure les últimes rodes d'aquest trimestre.\nA través d'activitats "d'art" hem treballat diferents tècniques plàstiques, estampació, modelatge, alguns autors... tot amb l'objectiu que els infants s'expressin de manera creativa. Podreu veure algunes de les activitats que hem fet.\nHem fet molts experiments a través dels quals posem en joc el raonament, l'observació, la reflexió, la comprovació... Fem hipòtesis i les compartim. La millor manera d'aprendre és fent, provant i descobrint. Hem experimentat amb la densitat de diferents líquids (oli i aigua), i com reaccionen entre si.\nTambé hem participat en la fira de la ciència de Girona. Van venir a l'aula l'Alba i en Pep, dos estudiants de la universitat de Girona de magisteri i ens van proposar una activitat amb imants. Vam provar en quins materials s'enganxaven i en quins no i després vam fer un recorregut en un plànol amb una boleta i un imant. Havíem de trobar el camí que arribava fins a l'escola.\nQue divertits estàvem el dia del Festival de Primavera disfressats de ratolins! Vam cantar "Debajo un botón" i ho vam fer súper bé!\nA part de totes aquestes activitats també hem fet d'altres. En aquesta carpeta podreu veure activitats del treball de simetries, jocs, aquarel·les, una mica de ioga, psicomotricitat... Ah!, i la visita del Tarlà a l'escola.\nEn aquesta carpeta podreu veure algunes de les activitats del nostre projecte "Els rellotges i el pas del temps". El projecte va sorgir per l'interès dels infants pels rellotges de sorra. A partir d'aquí van sorgir moltes preguntes i vam iniciar la nostra recerca. Hem investigat per què hi ha dia i nit, quins tipus de rellotge hi ha, quins van ser els primers que es van inventar, hem fet un rellotge de sol al pati, un de sorra... També hem fet un desplegable amb la nostra història personal de cada un, per observar el pas del temps en nosaltres mateixos. Hem creat una càpsula del temps on hem posat dibuixos, objectes personals, fotografies...i hem decidit que l'obrirem el 2025 i ens tornarem a retrobar.\nI per acabar aquest gran projecte hem construït una màquina del temps que ens ha permès fer viatges imaginaris a l'Antic Egipte, a l'època mitjana...i a qualsevol indret que ens ha portat la nostra imaginació. Cada un de nosaltres ha fet la seva pròpia màquina del temps.\nI les sorpreses no s'acaben aquí! La pròxima setmana farem "la festa de l'aigua" i us compartirem més fotos i un vídeo dels nostres viatges en el temps.\nSORTIDA A "LES ESTUNES" DE BANYOLES\nEl divendres 31 de maig, vam fer una excursió a "Les Estunes" de Banyoles. És un indret màgic, i ple d'encant.\nPel matí vam arribar a la casa de colònies "El Vilà" de Banyoles, i vam esmorzar per agafar energies per fer la caminadeta fins a "Les Estunes". Vam caminar per dins del bosc, un paratge molt bonic ple d'alzines i roures. Vam observar les escletxes obertes que hi ha a les parets de les roques, que formen coves i passadissos que hi conviden a entrar. Així que vam caminar per una d'aquelles esquerdes tan màgiques tot aguditzant la vista per si veiem a les "goges" les fades que habiten en aquell bosc.\nTambé ens va visitar la "Goja mare" i ens va explicar la seva història. Ens va donar pols màgica de fada!\nDesprés vam anar a dinar al parc de la Draga i ens ho vam passar molt bé jugant en un dels parcs.\nVa estar un gran dia! Cliqueu i veureu totes les fotos!


EL BLOG DE LA HISTÒRIA I EL PATRIMONI DE RUBÍ - GCMR-CER: Llibres i publicacions de Rubí sobre la guerra civil\nAquest any 2019 commemorem (deixant de banda qualsevon connotació positiva que aquesta paraula pugui tenir) els 80 anys de la fi de la fratricida guerra civil, una de les més sagnants de l'Europa del segle XXI.\nEn aquesta entrada aprofitarem per fer una lleugera ressenya de les principals publicacions locals que se n'han fet ressó, en la seva major part escrites per persones que havien viscut el conflicte.\nEn primer lloc, començant pel principi, destaquem el nostre Butlletí núm. 32, de març de 1989, que fou el primer monogràfic dedicat a aquesta etapa de la nostra història. Contenia articles de Carme Molinero, Pere Ysàs, Josep Sapés, Lluís Garcia, Miquel Rufé, etc. així com una bona documentació fotogràfica. Entre els estudis destacarem alguns com el que relatava les vivències de les nenes de les Escoles Ribas a través dels seus quaderns (a càrrec d'Antonio Moro i Anna Rialp), la documentació sobre el Comitè local de Milícies Antifeixistes, per Francesc Margenat i Xavier Arís), el de les persones mortes els primers dies i el de les monedes emeses per la Cooperativa (de Miquel Rufé), el de la premsa rubinenca durant la guerra (redactat per Joan Miquel Merino), però el més important va ser la llista dels rubinencs morts o desapareguts a causa del conflicte, tant d'un bàndol com de l'altre, que ara caldria corregir i revisar.\nDel mateix any 1989 és el llibret de Josep Martí i Serrano Coses viscudes. 1939-1945. Presons i camps de treball, que és la seqüela del que publicaria el 1990, on narra la seva experiència bèl·lica. En aquest, en canvi, ens fa una descripció detallada dels penals i camps de concentració on va estar internar després de la guerra, és a dir, ens ofereix una visió de la repressió del règim envers els qui combateren en el bàndol de la República.\nJosep Martí també va presentar el mateix 1989 Mossèn X i el milicià, en referència a Mossèn Guardiet, assassinat el 1936, en el qual descriu les seves topades amb els sectors eclesiàstics durant la guerra.\nDe la guerra i dels homes (1990) és el llibre de Josep Martí, preqüela de Coses viscudes i molt més extens, on exposa els seus pensaments sobre l'essència i les causes de la guerra, el perquè abraçà la causa del bàndol republicà, les principals formacions polítiques d'abans del conflicte i la seva trajectòria durant els enfrontaments al front d'Aragó, i és que va combatre a les ordres del també rubinenc Pep Rovira a la 29 divisió del POUM. Ens diu a la introducció: "Quan vaig sortir de voluntari, no vaig fer-ho per atacar res ni ningú, sinó simplement per defensar la República", i amb aquestes paraules ens indica el seu compromís polític.\nL'escriptor Josep Sapés, tan actiu als 80 i 90, ens ha deixat el llibre Dretes i esquerres o la guerra del 36 a Rubí, publicat el 1991, on manifesta el següent: "He anat amb peus de plom per no ferir susceptibilitats, procurant reflectir l'ambient en què ho vaig viure, en plena jovenesa, però sense fer concessions de cap mena que poguessin tergiversar l'ocorregut." I és que estem parlant d'uns temps, finals del segle passat, en què molts protagonistes de la guerra eren encara vius. En aquest llibre, Sapés ens exposa els precedents, la II República a Rubí (a la qual dedica una gran extensió del volum), la sublevació i el desordre que el seguí, la trajectòria bèl·lica i com va afectar a la vila, i el resultat final.\nJa hem d'esperar al 2004 per veure publicat un nou llibre de records de la guerra: Un fusell i un biberó. A la guerra amb 17 anys, que recull les memòries de Joan Cardona. A diferència de Josep Martí, Cardona va anar al front sense cap mena d'entusiasme, empès pels esdeveniments. Era un simple soldat ras que sobre tot cuidà de lluitar per la seva supervivència. Es tracta, doncs, d'una visió totalment desideologitzada.\nHauríem també d'esmentar un recent llibre, escrit per Josepa Gardenyes i publicat el 2014, Joaquim Aragonès. De Rubí a Mauthausen, en el qual hi ha tot un capítol dedicat a l'experiència durant la guerra civil d'aquest supervivent dels camps de concentració nazis, totalment compromés amb la causa republicana i que havia format part dels òrgans de govern de la vila de Rubí abans de l'esclat del conflicte.\nFinalment, a part de les monografies descrites, hauríem d'esmentar diversos articles apareguts a la nostra publicació Butlletí que tracten temes relatius a la guerra del 36-39. Per exemple, "Les forces poilítiques de Rubí durant la guerra civil de 1936-1939", de Jaume Parras (Butlletí núm. 53, any 2009); "Recuperant la nostra història: banderes i pancartes de la guerra civil", de Jordi Carreras (en el mateix número); "25 de gener de 1939: l'entrada dels franquistes a Rubí", d'Eduard Puigventós (Butlletí núm. 62, juny de 2014) o "La indústria aeronàutica republicana a Rubí", de Pere Bel (Butlletí núm. 69, desembre de 2017).\nEsperem engruixir aquesta llista d'obres i publicacions amb nous treballs que puguin anar apareixent, especialment aquest any 2019, 50è aniversari de la fi de la guerra.\nPublicat per Jordi a 20:45\nSergi Turiella 11 de febrer de 2019, a les 19:22\nUn bon article i un bon recull...