Sopem en bloc I: la crònica – Olleta de verdures\nSopem en bloc I: la crònica\nPublicat el Març 14, 2008 Març 14, 2008 by massitet\nJa està, ja hem sopat en bloc. Sembla mentida com de ràpid poden passar sis hores!! Gairebé dos mesos per organitzar-ho, i el sopar va passar volant! Sens dubte, quan t’ho passes bé el temps s’escurça: quanta raó tenia Einstein amb la teoria de la relativitat… En tot cas, aquí va la meva crònica amb l’ànim de contribuir a fixar una mica més el record d’una nit molt, molt, interessant. I l’òstia de divertida!\nLa crònica social, abans de res\nLa nit es presentava interessant per moltes raons, però sobretot pel seu component social: era una trobada força important per al col·lectiu, crec. En tot cas, per mi ho era força. Es tractava de conèixer personalment gent que a poc a poc havien esdevingut per mi un referent en això de l’enogastronomia. Però clar, solament en sabia què menjaven, amb què s’ho bevien, on compraven o quines files i fòbies enogastronòmiques professaven…però res més! I si no em queiem bé? I si erem uns insuportables? Sense cap mena de dubte. el més important de la nit és que hi ha molt bona gent a la gastrosfera catalana, amb la qual cosa és molt fàcil entendre-s’hi. Cap idol caigut, doncs: a fi de comptes, era un dels riscos de la trobada…\nEl segon element que li donava interès a la trobada és el fet que erem un grup la majoria dels quals no ens coneixiem entere nosaltres. Com li vaig dir a kisumenja just abans de sortir de casa: “És el primer cop que vaig a sopar amb 27 desconeguts”. Ja marxant cap al sopar, pensava en el mateix que Amphitrion. Ho diré en les seves paraules, perquè ho resol molt bé: “He de reconocer que tenía curiosidad por ver como interactuábamos. Unos desconocidos reales pero con conexiones virtuales muy cercanas. Fue un éxito. No pude hablar con todos los comensales pero el ambiente fue estupendo y el intercambio de opiniones interesante”. Doncs això…\nLa veritat, tot sigui dit, és que la tonteria per la desconeixença va durar 10 minuts: els temps suficient per associar cares amb noms, noms amb pseudònims, i noms – pseudònims-cares amb els blocs. En resum, tot un embolic identitari. Va ajudar molt a resoldre la cosa la Deliciosa Martha, que va portar uns cartellets (la foto és d’Amphitrion) on es posava el nom de cadascú a sobre del nom del seu bloc. Com si fos un congrés, tu! Em va fer molta gràcia posar-li cara al mestre Encantadisimo, veure qui hi ha darrera de La cuina de casa, veure a Lurka baixant a la terra o sentir la veu de la Mar (gràcies, per si no t’ho havia dit…). O sigui, insisteixo, com són persones que han esdevingut un referent per a tu sense tenir ni idea de la cara que fan…\nLa nit, però, també va permetre fer descobriments. Vaig tenir enfront Òscar de decuina, un home encantandor que té una capacitat fascinant: pot titular tots els posts del seu bloc començant amb de!!!! Des del sopar, em declaro fan d’Estinto Bàsico, en especial dels qui vaig tenir al costat: Calamar, Damià Amo i Joan Nadal. Mai en tant poc temps havia recollit tanta informació sobre el mon del vins. A més, són catxondos de mena i bona gent. La Sara Maria, tota cordialitat i bon rotllet, ens ha convertit en adeptes de les seves Delicies del rebost. Txé, només amb aquests fitxatges ja valia la pena el sopar!\nLa crònica gastronòmica, malgrat tot\nCom que l’excusa per trobar-nos tots era fer el que més ens agrada a molts de nosaltres (menjar, no pas cuinar…), l’elecció del lloc va ser tot un festival. Si aneu al post on es va gestar el sopar, veureu que hi va a ver sol·licitud d’ajut a uns experts gallecs, un “call for contributions” per escollir restaurants i una votació secreta per escollir menú i restaurant “all-in-one”. Les expectatives gastronòmiques en el meu cas eren elevades, perquè el menú guanyador havia estat el que jo havia votat i m’havia captivat des del principi. Aquí el teniu:\nA l’hora de la veritat, però… No sóc amic de crítiques negatives i, després de llegir les explicacions expertes d’ Amphitrion i Encantadisimo, entenc que un sopar d’aquestes característiques per a vint-i-vuit persones és molt dificil d’executar al màxim nivell. Entenc, doncs, que vam forçar fins al límit (o la vam superar?) la capacitat logística de la cuina.\nAmb això vull posar de manifest que no crec que el nivell es degui a un mal producte (en absolut) ni tampoc a un desconeixement de les tècniques emprades. Senzillament, crec que hi ha plats que no es poden oferir a 28 persones si no tens els recursos necessaris. Com a contrapunt positiu vull fer constar l’excel·lent nivell del servei: mai em va faltar una copa per a catar la dotzena de vins que van correr pel sopar i sempre vaig tenir aigua quan la vaig necessitar. És per aixó que no vull escalibar-me amb la valoració del sopar (hi havia plats ben resolts, crec) , però ja us dic ara que trigaré uns quants restaurants a tornar al Gàmvik.\nEn tot cas, sí que vull destacar el pa de nous calent amb oli Marqués de Griñon (feia temps que el volia provar, amb la qual cosa em van encertar l’oferta…) i, d’elaboració del local, el Ravioli de poularda amb bolets i el seu brou (el millor plat de la nit per a mi), seguint per la leche frita de postre. En canvi, estava mal resolt l’arròs de bacallà i botifarra (infinítament millor el d’Iker Erauzkin de la semana passada) i no vaig entendre (sic.) el cruixent de crispeta i peta zeta, un dels tres entrants. El turbot correcte i l’acompanyant ptsé. El melòs de galta de porc, doncs això: galta de porc melosa. La leche frita bé… però no deixa de ser leche frita.\nLa crònica enològica, o sigui Estinto Bàsico\nLa cosa també anava de vins: a fi de comptes, el menú era amb maridatge. No recordo ni de rebot tots els vins, però Tiriti en mostra una bona part del que van correr pel sopar a un dels seus set!!!! posts sobre el sopar. La nit, però, va anar molt més de vins del què jo tenia previst: per sort per un enonovato /enopardillo com jo, vaig estar rodejar d’Estintos Bàsicos. Redéu, quin nivell!! Allò va ser com una masterclass de més de quatre hores sobre vins. Vaig poder apreciar les diferències que hi ha entre un bon vi del Bierzo i un vi del Bierzo discret. Les diferències entre manzanilles molt diferents em van ser revelades en el mateix moment on jo abans solament notava… res! Certament, la meitat dels coneixements que em van aportar Calamar, Damià Amo i Joan Nadal, sobretot, te’ls cobren a 90 euros en forma de curs de cata VilaViniteca. He dit…\nDels vins que vaig provar, encara que per raons molt diverses que els meus escasos coneixements sobre la cosa no em permeten concretar, em va agradar molt La bota de manzanilla. També va resultar un gran descobriment un vi extraordinari i exclusiu com és el Gran Caus Reserva Especial 1998, molt sofoscticat segons ens explica Calamar en la crònica que ha fet de la dimensió enològica del sopar a Directo al Paladar. Vaig riure molt quan Calamar va definir l’aroma del Cuatro Pasos 2006 com “DAN’UP de fresa”. Sense cap mena de dubte, una de les grans oracions de la nit, juntament amb una apòcrifa que diu el seguent: “Què pots esperar d’un vi que es diu Plan B???“. Sóc incapaç de recordar res més… Bé, he de reconèixer que la culpa és del meu escàs nivell enològic combinat amb no haver pres notes i la taja considerable que vaig pillar. Com que el crit de guerra de la nit era “escupir el vino es de cobardes!”, qualsevol no es tragava el vi que tenia a la boca…\nLes altres cròniques\nSi Jaume I hagués volgut cronificar un sopar, no li haurien sortir tants voluntaris com al nostre. Sense cap mena de dubte, un dels grans valors del grup que va anar a sopar és que no callem ni quan tenim un bon plat a taula. Això es veu en els 10 blocs on podeu trobar gairebé 20 posts sobrela trobada. Molt interessant la visió que se n’obté, feta des de diferents posicions (la taula era molt llarga!) i des de diferents maneres d’entendre els actes socials, la cuina i el menjar. Aquí teniu les que he trobat penjades abans de tancar aquest post. Val la pena entrentenir-se a llegir-les totes, de debó.\nUn cocinillas on line\nJalància (només fotos, as ever…)\nCalamar a Directo al Paladar\nS’emporta el primer premi a Cronista Oficial Tiriti, que li ha dedicat… 7 posts! Sí senyor, això és una crònica i la resta tonteries!\nP.S.: Per als lectors que no vau venir al sopar, l’ordre de les fotos segueix el del menú.\nEntrada prèvia Sopem en bloc I: les imatges\nEntrada següent Un menú de dissabte inspiradet…\n5 pensaments sobre “Sopem en bloc I: la crònica”\nCalamar ha dit:\nMarç 14, 2008 a les 5:20 pm\nQuin riure noi. Tenia l’esperança que la paraula “fresa” sortís al excelent diccionari lleidatà-català, pero ni surt ni aquí… collons! Quina creu!\nMarç 14, 2008 a les 5:59 pm\nM’alegro que t’hagi agradat la crònica! Per cert, el que és genial és el diccionari que m’has descobert! jojojojojoj Brutaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaal!!!\nDes d’ara mateix, referent ineludible per als meus escrits!\nMarç 14, 2008 a les 11:24 pm\nNo podia escriure a la gent i deixar-me al meu referent nº 1 dels blocs de la gastrosfera. Vam parlat poc però ets únic en tots els aspectes. Tampoc es pot oblidar que ets el primer, juntament amb la Mar, que has obert pas per a que el bloc de Menja sa gategi, cada dia millor, perque un dia pugui caminar.\nMarç 15, 2008 a les 8:02 am\nUna crònica fantàstica! Relament va ser un sopar per repetir…\nM’ha encantat la comparació entre les cròniques de Jaume I i les cròniques del sopar blocaire, genial!\nMarç 23, 2008 a les 5:09 pm\nMoltes gràcies per venir a saludar-nos! Joer, ens has fet posar vermell amb el teu comentari sobre ser el número 1 dels teus referents! Quina responsabilitat 😉\nPer cert, les coses bones són fàcils de donar a conèixer i de recomenar!!! Si seguiu així, cada cop serà més la gent que us demanarà que els doneu un cop de mà… 😉\nMoltes gràcies de nou pel teu comentari, Amb lectors com tu es fa més fàcil continuar escrivint i publicant. Moltes gràcies per tot, primer de tot pel teu bloc! Joer, que bé que és…


Ràdio Valira | Arcalís obre aquest dijous\nArcalís obre aquest dijous\n28 de Novembre de 2018 /a Andorra /per Informatius Ràdio Valira\nL’estació d’Ordino Arcalís avança la temporada i obrirà les seves instal·lacions aquest dijous. L’equip tècnic “ha valorat les condicions de la neu” i ha conclòs que “una part important de l’estació” té condicions “òptimes” i es pot garantir “la seguretat” a les seves pistes, informa Arcalís a través d’un comunicat. També han ajudat les baixes temperatures dels darrers dies, que han permès fabricar neu artificial, així com les nevades que han augmentat els gruixos de neu de la base.\nS’està treballant en el condicionament dels traçats, l’abalisament i la posada a punt dels serveis. Durant les properes hores, informa l’estació, es detallarà el nombre de remuntadors i pistes que s’obriran al públic. Però d’inici, s’obriran diverses pistes que connecten el sector de la Coma fins a la base de l’estació a l’Hortell. Tots els serveis estaran en funcionament.\nEs podrà esquiar a Ordino Arcalís amb el forfet de temporada de Vallnord, amb el d’Ski Andorra i amb el de Grandvalira, previ pagament del suplement de 90 euros en el cas dels adults i de 25 euros en el cas dels infants. Pel que fa als forfets de dia, es poden adquirir online i també a les taquilles de l’estació. A més, es podrà esquiar amb el forfet de més de dos o més dies Vallnord, i el multidia Ski Andorra, així com amb el forfet extraescolar d’Andorra, que ja és disponible per la seva compra online al web d’Ski Andorra.\nhttp://www.radiovalira.ad/radiovalira/wp-content/uploads/2018/11/145263_thumb_arcais.jpg 266 399 Informatius Ràdio Valira http://www.radiovalira.ad/radiovalira/wp-content/uploads/2016/04/logo-exp-1.png Informatius Ràdio Valira2018-11-28 08:37:162018-11-27 15:37:42Arcalís obre aquest dijous\nObertes les inscripcions per a la Sant Silvestre 2018 Un telenotícies mexicà confon una escena de ‘Capità America’...


La compra d'Air Europa per part d'Iberia, el gran revulsiu per a Barajas - Diari de Girona\nLa compra d'Air Europa per part d'Iberia, el gran revulsiu per a Barajas\nIAG, propietària d'Iberia, pagarà 1.000 milions per la marca de Globalia amb l'objcetiu de convertir l'aeroport de Madrid en «rival» per als grans «hubs» europeus L'operació, que ha de complir la normativa europea de Competència, es podria tancar el segon semestre del 2020\ne. press 05.11.2019 | 00:02\nUn avió d'Air Europa efectua la maniobra d'aterratge. REUTERS\nUn avió d'Air Europa efectua la maniobra d'aterratge.\nInternational Airlines Group (IAG) va anunciar, ahir, l'acord amb Globalia per la compra del 100% del capital de la línia aèria Air Europa a través d'Iberia, una operació valorada en 1.000 milions d'euros i que suposarà un fort impuls al negoci aeri entre Espanya i Llatinoamèrica.\nAmb aquesta operació, a Espanya Iberia agafarà el control total del gran hub de l'aeroport de Madrid-Barajas, mentre que a Llatinoamèrica reforçarà el seu lideratge en les connexions amb Europa, gràcies a la companyia aèrea del grup Globalia, que havia emprès allà un ambiciós pla d'expansió.\nEnfortir el «hub» de Madrid\nL'acord permetrà que el hub de Madrid es transformi en un veritable rival per als quatre aeroports més grans d'Europa: Amsterdam, Frankfurt, Londres Heathrow i París Charles De Gaulle. L'operació ofereix unes «significatives potencials sinèrgies» pel que fa a costos i ingressos sobre el capitat invertit en el quart any. Està previst que el tancament de l'operació es faci la segona meitat del 2020. «Aquesta operació és d'una gran importància estratègica per Madrid, a que durant els últims anys, s'havia quedat enrere altres aeroports europeus». La Comissió Europea analitzarà la informació sobre l'operació i vetllarà perquè s'ajusti a la normativa comunitària de Competència. Darrere d'aquest acord, Madrid podrà competir amb altres hubs europeus en igualtat de condicions, amb una millor posició de les rutes des d'Europa a Amèrica Llatina i la possibilitat de convertir-se en una porta d'enllaç entre Àsia i Amèrica Llatina», va destacar Lluís Gallego, conseller delegat d'Iberia. En el cas que l'acord sigui autoritzat, la gran rival d'Iberia, que mantindrà la seva marca, es convertirà en la sisena aerolínia del grup integrat a més per British Airways, Vueling, Aer Lingus i Level. Està previst que l'operació de compra es completi el segon semestre de 2020. Amb l'absorció Iberia aconseguirà augmentar un 50% els seus ingressos per trànsit de passatges i la seva matriu, IAG, ho farà un 10%, i també assumeix la flota de 66 avions que té Air Europa, que conservarà la marca.


Hospitals en Leli - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Altres ciutats a guangxi zhuangzu zizhiqu - Guangxi zhuangzu zizhiqu - Xina - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Guangxi zhuangzu zizhiqu › Altres ciutats a guangxi zhuangzu zizhiqu › Hospitals en leli\nHospitals en leli Altres ciutats a guangxi zhuangzu zizhiqu > Guangxi zhuangzu zizhiqu > Xina\nSi viu a Leli, sabrà que té centres de salut propers a la seva residència per a totes les consultes amb el metge general. Però una vegada que el problema requereixi atenció especialitzada, imatges o proves de laboratori, és possible que hàgiu d'anar a un dels Hospitals en Leli. Per trobar el seu número de telèfon i adreça de contacte actualitzats, consulteu aquí Hospitalsworldguide.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres si, si navegueu per aquest lloc web, noteu algun error en el registre d'un o més Hospitals en Leli. Mantenir el nivell de qualitat és un dels nostres valors, i sense que els nostres usuaris ens ajudin en això, seria bastant difícil que hàgim sabut fer-ho.\nSentir-se estrany, o notar un símptoma estrany com un marejos quan normalment no ho ha tingut, pot ser l'anunci d'alguna cosa que requereix atenció mèdica. Aquest directori conté tots els hospitals de Xina muntats. Així que us assegurem que trobareu tot Hospitals en Leli d'una ullada.\nHospitals en Leli per categoria\nAls hospitals públics de Leli (Xina) es pot consultar amb diversos especialistes en diferents branques de la medicina. Si voleu saber quins són aquests centres, podeu consultar la nostra llista, ja que conté tots els hospitals públics d'aquesta zona\nSi fos molt fàcil i ràpid d'accedir a totes les consultes, tractaments i proves complementàries que es necessiten en la xarxa pública Leli (Xina), potser molt poques persones aniran a hospitals privats. Però sabem que la realitat no és així. Per aquest motiu, si necessiteu trobar un hospital privat fiable, consulteu-lo a la llista que us oferim a l'enllaç de dalt\nLlistat de hospitals pròxims a Leli\nYoujiang Medical College Hospital- (Situat a 63.89 km)\nMaternal and Child Health Hospital of Fuyang City- (Situat a 250.97 km)\nSecond Affiliated Hospital of Guiyang College of Traditional Chinese Medicine- (Situat a 251.49 km)\nFirst Affiliated Hospital of Guangxi Medical University Guangxi University of Traditional Chinese Medicine- (Situat a 275.42 km)\n81 Hospital of the People's Liberation Army- (Situat a 274.12 km)\n303 People's Liberation Army Hospital of Guangxi- (Situat a 274.12 km)\nGuizhou Provincial People's Hospital- (Situat a 250.49 km)\nFirst People's Hospital of Guiyang City- (Situat a 250.81 km)\nSecond People's Hospital of Guizhou Province- (Situat a 254.81 km)\nFirst Affiliated Hospital of Guangxi Medical University- (Situat a 275.42 km)


Protegim Schengen, protegim la llibertat de circulació - Llibertat, igualtat, fraternitat | El bloc de l'Ernest Urtasun\nProtegim Schengen, protegim la llibertat de circulació\n16 de juny de 202016 de juny de 2020\nCoincidint amb el 35è aniversari de l’espai Schengen i per celebrar aquesta efemèride, el grup dels Verds/ALE al Parlament Europeu hem elaborat un document que recull les fites d’aquest gran pas endavant en la integració europea. L’acord de Schengen ha permès que més de 400 milions de persones puguin avui dia treballar i viatjar lliurement per tota Europa.\nTanmateix, denunciem que els controls interns imposats durant la pandèmia són clarament il·legals i ineficaços. En primer lloc, no han evitat la propagació de la COVID-19, han perjudicat l’activitat econòmica i familiar dels treballadors i treballadores transfrontereres i han qüestionat el dret a la llibertat de moviment de les ciutadanes i ciutadans europeus. Per aquest motiu, des del grups dels Verds/ALE demanem la reobertura de les fronteres internes i la cerca de mesures eficaces per combatre el virus i garantir la salut dels ciutadans i ciutadanes europees.\nLes mesures de confinament i de distanciament físic són encara necessàries en aquells indrets on els nivells d’infecció són encara elevats, així com les mesures higièniques i els requisits de quarantena sempre que no existeixi una vacuna fiable contra la COVID-19. Defensem, però, que els controls fronterers no són la resposta més eficaç per prevenir la propagació del virus i, a més a més, posen en risc les fites assolides en la integració europea pel que a l’espai Schengen.\nEsperem que aquest document contribueixi a trobar alternatives al tancament de les fronteres per evitar que es limiti la llibertat de moviment dins de la UE i la discriminació entre els seus ciutadans i ciutadanes.\nCatalunya en Comú trasllada a la Comissió Europea la seva preocupació per la decisió del Govern de reorientar els fons FEDERLos Verdes piden a la Comisión Europea que investigue el protocolo de triaje de las residencias de Madrid


Mànegues per donar: 100 fotos de tipus més populars i l'elecció del millor material\nVistes: 4 202\nMànegues per a una residència d’estiu: com triar una opció duradora i còmoda per a un jardí o un hort? 100 fotos de les millors còpies\nAl país, necessiteu regar alguna cosa constantment. Fins i tot un sistema de reg automàtic no pot solucionar aquest problema. De totes maneres, heu d’anar, recollir una mànega i regar les plantes amants de la humitat també.\nLes mànegues modernes del jardí estan fetes amb diferents materials. Potser algun dia serà possible trobar-ne un que pugui satisfer les necessitats en la seva totalitat. Fins ara això no ha passat i cal comprar el més adequat. Els principals criteris d'avaluació són, per descomptat, fiabilitat, practicitat, preu.\nMànega de goma clàssica\nMànega de jardí de silicona duradora i flexible\nMànega de goma extensible\nLa millor opció per regar sense connexió\nFoto de mànegues per a una residència d’estiu\nLa versió clàssica de les mànegues és de goma. Anteriorment, van fallar ràpidament, podrien ser danyats quan es doblegaven, esquinçaven. Amb el pas del temps, es van assecar, van començar a enrossir-se. I avui, aquests productes estan a la venda, es poden comprar per casualitat, sense parar atenció a les característiques o a propòsit, per falta de confiança en les noves tecnologies, a causa del cost atractiu.\nAl començament de la temporada, quan es compren planters, planters, llavors, fertilitzants, potser voldreu reduir els costos, comprar una mànega barata. No obstant això, val la pena parar atenció a opcions més cares.\nLes mànegues de goma de la nova mostra duren més; els fabricants asseguren que tenen 20 anys, per descomptat, això no és cert. Depèn molt del funcionament, de les condicions d’emmagatzematge. Serveixen 5 anys, per descomptat, resisteixen a la pressió de l’aigua de 8 atmosferes. Són flexibles, resistents a temperatures baixes i altes.\nLa mànega es pot llençar entre els llits i ni a la calor ni a la gelada li passarà res dolent. Tot i que el trepitgeu, colpegeu una carretilla o un cotxe, restablirà la forma.\nTenen contres? Malauradament, sí. Després de cinc anys d’operació activa i lleugerament descuidada, la mànega reforçada encara fallarà. Igual que a les mànegues d’estil soviètic, apareixeran esquerdes i després forats. L’inconvenient és també el pes, el cost.\nLes mànegues de PVC d’una sola capa amb un ús acurat poden durar 3 anys o més. Són lleugers, potser és el principal avantatge d'aquest. Es caracteritzen per la flexibilitat, l'elasticitat, però, tot i així, es poden trencar, trencar accidentalment. Durant el reg, és desitjable controlar la posició de la mànega. Al fred no es poden deixar.\nNo suporten la pressió de l’aigua en més de 3 atmosferes. A les daques, la pressió sovint és igual a 5 atmosferes, 6. Si no és així, podeu comprar una mànega de PVC d’una sola capa. És barat, resoldrà el problema, fins i tot si la despesa en eines de jardí aquest mes no està prevista en el pressupost.\nHi ha mànegues de PVC de tres capes reforçades. Per a una persona que acaba de començar a practicar cabana d’estiu i encara no s’ha desenvolupat l’habilitat de regar, aquesta opció és probablement més adequada que d’altres.\nA l’altura de la temporada, a causa de múltiples revolts aleatoris, la mànega de plàstic de tres capes no es trencarà i això és el principal. A més, resisteixen les gelades fins a menys de 20, la pressió de l'aigua fins a 10 atmosferes.\nPotser les millors mànegues per a cases rurals d’estiu són les mànegues de silicona. Van ser inventats recentment. Són relativament barats, tenen meravelloses característiques, però encara no s’han convertit en cap de vendes, perquè hi ha competidors dignes i mancances objectives. Hi ha dues opcions: reforçades i no reforçades.\nLes mànegues de silicona no reforçades són lleugeres. Fins i tot una persona amb discapacitat serà còmoda per regar. La seva vida útil mitjana és de 10 anys.Però es poden trencar. Resisteixen a la pressió de l’aigua en 3 atmosferes. Per tant, es va crear la segona opció: reforçat de tres capes.\nAquesta varietat es caracteritza per la resistència al trencament, resisteix a la pressió d'aigua més gran - fins a 10 atmosferes. L’inconvenient és el cost. En comparació amb les mànegues de goma i el PVC, el siliconat reforça tres capes i només guanya.\nEl cautxú és una gran amenaça per a les plantes amb reg manual de dinàmica a causa del seu pes i les mànegues de PVC duren uns quants anys.\nUna única tecnologia d’última generació, una invenció dels darrers anys, que ja està a la venda a gairebé totes les botigues amb eines de jardí: una mànega extensible. Està dissenyat per a reg manual. Sota la pressió de l’aigua s’estén, s’allarga. Això és ideal, perquè és fàcil de guardar, no ocupa gaire espai. El treball discuteix amb ell.\nEstà feta de cautxú, es posa una coberta de niló a la part exterior, que protegeix la mànega d’estiraments excessius d’amplada. No tingueu por que la cobertura de la matèria acabi sent inútil. El teixit és resistent a la humitat, a la humitat, a la contaminació, és difícil esquinçar.\nA la venda hi ha tres opcions de longitud: 3,1 metres, i 5,6 metres, 8,5. La longitud augmenta per si sola tres vegades aproximadament. Després de regar, la mànega es contrau.\nL’inconvenient és que està dissenyat exclusivament per a reg manual. La versatilitat no és la seva característica.\nSi teniu previst crear un sistema de reg automàtic al país, quines mànegues és millor triar? Les mànegues de reg de silicona resisteixen a les gelades fins als -20, reforçades també amb PVC.\nLes gelades no forçades no s’accepten del tot, i les de goma són indiferents davant d’una baixada de la temperatura fins a -50. La goma fora de competició, això és obvi. D'altra banda, és possible desmantellar el sistema per a l'hivern o protegir-lo amb materials aïllants a la calor.\nIndependentment del clima, s'ha de triar una mànega de ruixat per crear un sistema de reg automàtic. Està dissenyat per a reg per goteig. Aquesta és la millor opció per cuidar el sòl i les plantes, que, per descomptat, el resident a l'estiu no oblida, regula el flux manualment. Quan s’instal·la el sistema automàtic, calen mànegues especials.\nA més de la resistència a les gelades i la calor, és important prestar atenció a una característica tan característica com la resistència als rajos ultraviolats. Això és especialment important si es compra una mànega de jardí de PVC. Es pot endurir sota la influència d’aquest factor. És millor no deixar-lo al sol, tret que el fabricant indiqui que és estable.\nEl color de la mànega és de gran importància. Amb seguretat, cada resident d’estiu està familiaritzat amb aquesta situació: les tisores del jardí, els guants o una altra cosa es van deixar al lloc, és difícil trobar-les. També es pot distreure de regar una estona, oblidar-se de la mànega i després no veure, sortir. El color ajudarà a notar-ho en temps oportú.\nLes tonalitats del verd són populars, perquè no es viola l’estètica del paisatge natural. Tot i això, els colors vistosos també són una bona elecció. Això és convenient. Una mànega fotogràfica per donar diferents colors ajudarà a decidir i prendre la decisió correcta. Si us agrada la mànega vermella, groga, blanca, l’heu de triar.\nMolt depèn dels equips de jardineria. Malauradament, no tot el que l’home es fa per naturalesa.\nLes plantes conreades necessiten cura. Només en aquest cas és possible recollir una fruita rica, fruites saboroses i boniques.Es tracta d’una inversió, important i amb èxit: compra d’equips per a una residència d’estiu.\nHi ha altres tipus de mànegues de reg. Estan elaborats amb altres materials, tenen altres característiques. Si hi ha necessitats específiques, haureu de conèixer definitivament les característiques de les mànegues planes, niló, espiral, ondulacions i no només.\nMotoblock per regalar - quin triar? Visió general dels models, fotografies, especificacions i recomanacions més populars.\nUna zona cega al voltant de la casa: 110 fotos d’idees per crear una zona cega amb les teves pròpies mans\nAspersores: 125 fotos dels millors sistemes de reg automàtic\nWell house: 65 fotos d’un disseny elegant per a una decoració de pous


Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” | ACN | Barcelona | Política | El Punt Avui\nAlbiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” + Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” E-mail\nBarcelona - 11 maig 2021 11.11 h\nLa líder dels comuns demana a Aragonès que “mantingui la seva paraula” i no acabi governant amb Junts\nAlbiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” Albiach pregunta a Illa “per què no pot oferir 4 abstencions” E-mail\nLa líder d’En Comú Podem al Parlament, Jéssica Albiach, ha preguntat al candidat del PSC, Salvador Illa, “per què no pot oferir 4 abstencions” per facilitar la investidura de Pere Aragonès i l’ha advertit que la seva actitud apropa Catalunya a una repetició electoral. En una entrevista a SER Catalunya, Albiach ha retret als socialistes la seva inacció i ha preguntat “per què no estan disposats a ajudar que el país avanci” i “per què no treballen perquè no es necessitin els vots de Junts”. D’altra banda, ha avisat el candidat d’ERC, Pere Aragonès, que “si diu que no a Junts, ho ha de mantenir”, o, en cas contrari, perdrà la seva “autoritat”.\nDesprés de la primera reunió oficial dels republicans i comuns dilluns a la tarda, Albiach ha explicat que aquest dimarts a la tarda hi haurà una nova trobada. Ha admès que la seva formació no va a les converses “amb malfiances” i que vol creure que “anirà bé” perquè detecta voluntat d’entesa per les dues parts.\nAlbiach ha detallat que damunt la taula hi ha propostes programàtiques i ha considerat que la seva presència en un govern amb ERC seria la garantia que les iniciatives es tiren endavant i que els republicans no miren cap a la dreta de Junts. A més, ha dit que vol pensar que ERC “no farà un gir” i acabarà governant amb Junts. Fer-ho, opina Albiach, faria que Aragonès perdés “tota l’autoritat”, tenint en compte “les humiliacions a les quals l’han sotmès”.\nSobre Illa, Albiach ha dit que creu que ell mateix s’està posant un “cordó sanitari”: “Quins moviments està fent per poder teixir aliances al Parlament? És que no els ha fet”, li ha recriminat. De fet, ha dit que només ha contactat amb els comuns, que tenen vuit diputats que, sumats als 33 diputats del PSC-Units, no són suficients per tirar endavant una investidura.\nPer això ha demanat al partit de Salvador Illa “generositat”, com el gest que creu que ERC va tenir amb el govern de Pedro Sánchez i l’aprovació dels pressupostos generals de l’Estat. “Necessitem que aquesta generositat sigui bidireccional”, ha asssenyalat. En aquest sentit, ha dit que actituds com les d’Illa apropen Catalunya a una repetició electoral, que als socialistes podria interessar-los i que a Albiach li semblarien “una falta de respecte”. Per això els ha instat a “no pensar el que interessa com a partit sinó com a país”.\nAsens diu que l’acord d’investidura amb ERC està “a prop”\nEl president d’Unides Podem al Congrés, Jaume Asens, ha afirmat que l’acord d’investidura amb ERC està “a prop” i es podria tancar “perfectament” aquesta setmana. “Per nosaltres no serà”, ha dit aquest dimarts al matí en una entrevista a La 2 i Ràdio 4. Asens ha apostat perquè els comuns entrin al Govern per evitar que JxCat “governi per la porta del darrere” però ha afirmat que negocien “sense línies vermelles”. “El que és important és posar-se d’acord amb el programa d’investidura, la resta és secundari”, ha assegurat. D’altra banda, el president d’Unides Podem a la cambra baixa ha dit que és “pràcticament segur” que els indults als presos independentistes arribaran abans de l’estiu.\nAsens ha opinat que l’aposta d’ERC per governar en solitari i deixar la negociació amb JxCat és “sincera” i ho ha vist una “finestra d’oportunitat”. “Hem de ser discrets però ràpids”, ha dit.\nEl diputat dels comuns ha defensat que cal que “ERC s’emancipi de JxCat”. Asens ha afirmat que la repetició electoral seria una “temeritat” però que “no és un escenari descartable” i ha opinat que “a vegades sembla” que JxCat ho vulgui per intentar el “sorpasso” a ERC.\nEl president d’UP al Congrés ha considerat “inimaginable” que el PSC voti en contra d’un acord entre ERC i comuns i ha argumentat que “no n’hi ha prou amb guanyar eleccions”. “La correlació de forces és la que és, no es pot enganyar la gent amb una investidura ‘fake’”, ha dit.\nSegons Asens, des de la Moncloa “veurien amb bons ulls” un Govern dels republicans amb el suport d’En Comú Podem. Asens ha subratllat que les prioritats han de ser la sortida de la crisi del coronavirus i la negociació a la taula de diàleg. En aquest sentit, ha opinat que per a ERC la independència no és una “prioritat immediata”.\n“És la realitat, no és una condició que posem nosaltres”, ha argumentat. En relació amb el pacte entre ERC i la CUP, Asens ha interpretat que els cupaires donen “una oportunitat” a la taula de diàleg i ha defensat que els embats democràtics han de ser “eficaços” i “han de permetre avançar”.\nAsens ha assegurat aquest dimarts que s’ha “malinterpretat” que hagi dit que l’objectiu d’ERC aquesta legislatura “no és aconseguir la independència”. En una entrevista, el diputat dels comuns havia afirmat que l’objectiu final dels republicans és la independència però que en aquesta legislatura sembla que ERC prioritzarà la sortida de la crisi provocada pel coronavirus. Després de rebre les crítiques dels portaveus d’ERC al Parlament, Marta Vilalta, i al Congrés, Gabriel Rufián, Asens ha publicat a Twitter que “mai demanaria ni a ERC ni a ningú que renunciï als seus objectius”. “Que res ens distregui de donar una oportunitat al diàleg i a l’acord progressista”, ha afegit.


XL Blue / Purple\nQuè et sembla trobar el Nautiknot Square Knot a aquest preu? No és increïble? No busquis més i compra’l avui mateix a la teva botiga de nàutica i pesca waveinn. Equipa’t bé i disfruta al màxim de l’esport amb els productes Nautiknot. I el millor de tot és que tots els productes de la categoria de Roba home estan al millor preu del mercat.\n$ 22.16 $13.99


#termedelasetmana: autodeterminació sexual – El blog del TERMCAT\n#termedelasetmana: autodeterminació sexual\n25 novembre 2020 TermcatDeixa un comentari\nAquesta setmana s’escau el Dia Mundial contra la Violència Masclista, i des del TERMCAT ens afegim a les diverses iniciatives que el commemoren amb la difusió d’una infografia sobre els termes relacionats amb el consentiment i el consens sexual. En aquesta infografia trobareu els termes clau per entendre que només SÍ és SÍ i que qualsevol pràctica sexual ha de ser voluntària, segura, desitjada, consensuada i lliure de violències masclistes. I com a #termedelasetmana hem triat un terme que es pot considerar la base conceptual de la resta de termes de l’àrea: és el terme autodeterminació sexual.\nFa referència a la capacitat d’una persona de prendre decisions sobre la seva sexualitat, per iniciativa pròpia i d’acord amb els seus desitjos i necessitats.\nDes del punt de vista lingüístic, ens trobem davant d’un sintagma descriptiu, la base del qual, autodeterminació, és un exemple de mot en què s’identifiquen diversos recursos de formació: per una banda, a partir del verb determinar (que ja en llatí tenia el sentit de ‘fixar’ i també de ‘decidir’) s’ha creat el substantiu determinació; al qual s’adjunta el prefix auto-, molt productiu i conegut, que aporta el sentit de ‘un mateix’. L’adjectiu sexual concreta l’àmbit conceptual del terme.\nL’autodeterminació sexual és probablement un dels conceptes clau a l’hora de construir unes relacions humanes respectuoses amb la identitat de cadascú. El reconeixement de l’autodeterminació sexual implica que qualsevol persona té dret a triar les seves opcions de vida i a exercir lliurement els seus drets sexuals segons els seus desitjos i necessitats.\nPodeu consultar aquest terme i altres termes relacionats a la Terminologia de la sexualitat i l’erotisme i al Cercaterm.


"El festival de les 3 cultures+1 és interculturalitat fusionada amb art contemporani" - Diari Millars, informació local en valencià.\n“El festival de les 3 cultures+1 és interculturalitat fusionada amb art contemporani”\nEntrevistem a Ángel Badenas, tinent d’alcalde de Dinamització Econòmica de l’ajuntament d’Onda, per a parlar del Festival de les 3 cultures +1.\nCom definiria el Festival de les 3 Cultures + 1 d’Onda que celebra este any la seua segona edició?\nÉs una finestra a la interculturalitat que tenim en este poble i una oportunitat per obrir la festa a l’art contemporani. La interculturalitat d’este poble, no només en este moment, sinó al llarg de la història amb una fusió amb l’art contemporani, és el que millor defineix el festival.\nEste esdeveniment es basa en la cultura cristiana, jueva i àrab en l’edat mitjana i ara se li suma la Fira d’Art Emergent, la cultura contemporània. Quina representació tindrà esta cultura?\nEn Onda hem tingut i tenim un llegat de tres cultures molt importants en el nostre entorn: la jueva, la cristiana i l’àrab; ens han deixat un centre històric impressionant, un centre històric que els últims anys s’ha anat poquet a poquet deteriorant i nosaltres el que volem és posar en valor tot eixe llegat que tenim i fer un pas endavant. El que anem fer, en el festival, és que dins d’eixe patrimoni es puga veure l’art contemporani de dotze artistes que hi ha en l’àmbit local, nacional i internacional.\nEs pot afirmar que Onda té una gran font de talent i artistes locals?\nSí. Només en la zona que es coneix com “La Presó” tindrem a tres artistes locals que exposaran la seua obra, ens l’explicaran quan anem a visitar-los i cal dir que totes les obres, no només les dels artistes locals sinó també de la resta d’artistes, es podran comprar.\nJo he estat veient com quedava eixa obra dins de “La Presó” o dins de les altres cases, com es fusionava eixe art contemporani amb cases que tenen molta història i la veritat és que és espectacular.\nEls horaris del festival seran tant divendres com dissabte de 19:30h de la vesprada a 00:00h de la nit i el diumenge d’11:00h a 14:00h. Perquè este canvi en els horaris?\nNosaltres tenim un lema que diu “Viu Onda”.Este lema no és només per a la gent que ja residim en Onda habitualment, sinó també per a totes les persones que ens vulguen visitar. Divendres i dissabte, el millor horari és este, perquè d’esta manera potenciem el fet que la gent es quede a sopar i conéixer tot allò que la ciutat pot oferir. D’esta manera volem dinamitzar la nostra restauració.\nEl diumenge a la vesprada eixos horaris són més complicats, ja que a l’endemà molta gent ha de treballar, per això ho fem al matí que és quan la gent està més disposada a gaudir de les activitats que oferim en el festival.\nA més, l’esdeveniment ha comptat amb la participació de l’Aula Universitària UJI – Vila d’Onda\nNosaltres estem molt orgullosos de moltes de les coses que ha fet l’equip de Ximo Huguet en estos dos anys de legislatura, però si volíem buscar un company d’aventures per a tot el que volem i estem fent, eixa havia de ser l’UJI. L’aula, amb la persona que l’UJI ha destinat per a ser el director de la mateixa que és l’onder Joan Feliu, s’ha bolcat en el fet de dinamitzar i fer coses per Onda de forma espectacular.\nUna activitat clau en este festival de les 3 cultures + 1 és la visita guiada i teatralitzada pel castell i el nucli antic de la ciutat.\nSempre hem estat coneguts com una localitat industrial de referència, però també tenim un patrimoni cultural, monumental i natural, per tot el que és ser la porta d’entrada a la Serra d’Espadà o l’embassament del Sitjar, tenim moltes possibilitats pel que fa al turisme i per això volem ensenyar-les i fer saber a la gent tot el que pot veure en Onda.\nFinalment, que li diria a una persona de la província perquè s’aprope a Onda este cap de setmana?\nTotes aquelles persones que este cap de setmana vinguen a Onda podran anar a veure art contemporani en cases que han sigut un llegat de la cultura cristiana, jueva o àrab, podran veure actuacions musicals de les distintes cultures i concerts-fusió, com per exemple música rock amb instruments antics i també podran fer una visita al castell d’Onda, i amb les visites teatralitzades, a més de conéixer la nostra història, també podran interactuar amb els actors, cosa que li donarà molt més dinamisme a tot el que serie una visita guiada en el centre històric.\nJo crec que el que s’ha de dir no són raons perquè la gent vinga a Onda, sinó preguntar-se si hi ha alguna raó per la qual no vindre a Onda i jo crec que no n’hi ha.\nFira de les 3 Cultures +1\nPost més nousJustícia i Educació (o Justícia versus Educació) – L’opinió de Jordi Tàrrega\nPost més vellsNules comença una campanya informativa sobre el mosquit tigre al carrer de les corts valencianes


L'ANC i Òmnium entreguen els diners de la fiança de 2,1 milions d'euros\nL'ANC i Òmnium entreguen els diners de la fiança de 2,1 milions d'euros dels processats pel referèndum\nLes dues entitats independentistes ja van informar ahir que havien aconseguit recollir la quantitat demanada\ndimarts, 3 de juliol 2018 - 17:49h | Actualitzat a 03/07/2018 18:31h\nL'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i Òmnium Cultural han entregat ja els diners de la fiança de 2,1 milions d'euros, que el jutge Pablo Llarena va imposar als membres del Govern de Carles Puigdemont pel suposat delicte de malversació en l'organització del referèndum de l'1 d'octubre. Segons explica 'El Nacional', les dues entitats van assegurar ahir que havien aconseguit recollir tots els diners, que han fet arribar als lletrats dels investigats, perquè els puguin abonar al Tribunal Suprem.\nRecordem que el jutge Pablo Llarena, que dirigeix la causa contra els polítics catalans, va determinar divendres passat que la responsabilitat civil, és a dir, els diners de la fiança, s'havien d'afrontar de forma solidària entre els 14 processats per malversació. Si dividim els 2,1 milions d'euros entre tots, això implica que cada processat haurà de pagar uns 150.000 euros.\nDiverses accions per rebre els presos independentistes\nAmb tot, cal recordar que estem a l'espera de l'arribada dels presos independentistes a centres penitenciaris de Catalunya. En aquest sentit, i després que el trasllat s'hagi convertit en una realitat, l'ANC i Òmnium ja han preparat una gran rebuda als polítics catalans. En concret, les dues associacions han assegurat aquest dimarts que convocaran una mobilització de rebuda a les presons on ingressaran, per intentar fer arribar una onada de solidaritat.\nEn concret, tindrà lloc una marxa des de Sant Joan de Vilatorrada fins al centre penitenciari de Lledoners, i també una concentració als afores de la presó de Puig de les Basses de Figueres. Es tracta d'unes convocatòries que les dues entitats independentistes no han decidit convocar soles, sinó que la decisió ha estat consensuada amb els familiars dels presos.\nA banda d'aquestes accions, el pròxim dissabte, 14 de juliol, també s'ha anunciat la convocatòria d'una gran manifestació a la ciutat de Barcelona. Per ara, només se sap que tindrà lloc a la capital catalana, i és que en els pròxims dies l'ANC o Òmnium donaran més detalls.\nCarles Puigdemont Tribunal Suprem Procés Català Govern Català Pablo Llarena


Els educadors socials obren un concurs de contes i relats breus per educar en valors - Diari de Girona\nEls educadors socials obren un concurs de contes i relats breus per educar en valors\nLa delegació gironina del col·legi professional convoca un certamen que acceptarà treballs fins a l'1 de setembre\nddg 18.06.2019 | 00:12\nEls educadors socials obren un concurs de contes i relats breus per educar en valors Diari de Girona\nLa delegació del Col·legi d'Educadores i Educadors Socials de Catalunya (CEESC) a les comarques gironines convoca el quart Concurs de contes i relats curts per educar en valors, amb la voluntat de construir una eina pedagògica basada en aquest gènere literari que ajudi a difondre els drets dels infants.\nL'objectiu del certamen és recollir-los en una publicació il·lustrada, que es difondrà en format digital. Com a novetat, enguany s'han creat dues categories: fins als 18 anys i a partir d'aquesta edat. En tots dos casos, el premi per als guanyadors serà una estada en qualsevol alberg de la Xarxa nacional d'albergs socials de les comarques gironines, en règim de pensió completa de dos dies i una nit, per a quatre persones.\nLa data límit per a la presentació de contes o relats per al concurs del Col·legi d'Educadores i Educadors socials de Catalunya és l'1 de setembre de 2019.


Guia per a la publicació de continguts a xaxanet\nGuia per a la publicació de continguts a xaxanet.orgEntitats Col·laboradoresLa següent guia mostra de manera detallada els passos que cal seguir per a publicar uncontingut a xarxanet.org.Sumari1. Comença a publicar continguts! ........................................................... 2 1.1 Iniciar sessió. ........................................................................................................... 2 1.2 Crear contingut ....................................................................................................... 2 1.3 Escollir el contingut ................................................................................................ 3 1.4 Editar el contingut .................................................................................................. 3 1.5 Desar i publicar. ...................................................................................................... 42. Els continguts que publico s’envien amb el butlletí de xarxanet.org? .. 53. Consells a l’hora de publicar un contingut: .......................................... 54. Problemes més freqüents: ................................................................... 6 4.1 Apareixen símbols estranys al text del contingut: ................................................. 6 4.2 No puc iniciar sessió quan introdueixo el meu usuari i contrasenya: .................... 6 4.3 La pàgina web em diu que he fet una opció il·legal: .............................................. 6Atenció! Abans de començar a publicar continguts cal tenir en compte quexarxanet.org no funciona de manera òptima amb el navegador Internet Explorer 6.Per a poder publicar continguts sense cap problema cal actualitzar el navegador o béinstalar-ne un de nou, com ara Firefox o Chrome. Trobareu més detalls en el següentenllaç: http://www.xarxanet.org/informatic/recursos/escollir-un-navegador-webContacte: Recorda que si vols posar-te en contacte amb la coordinació de contingutsde xarxanet.org pots enviar un correu electrònic a info@xarxanet.org o trucar altelèfon 93 410 16 02 (demaneu per l’equip de xarxanet.org). 1 2.\n1. Comença a publicar continguts!1.1 Iniciar sessió.Inicia sessió amb el nom d’usuari (el vostre correu) i contrasenya de l’EntitatCol·laboradora. Si encara no disposeu d’aquestes dades, feu la sol·licitud a través delformulari.Si tens problemes amb l’usuari o la contrasenya ens pots trucar al telèfon 93 410 16 02i preguntar per l’equip de xarxanet.org, o bé enviar un correu electrònic ainfo@xarxanet.org.1.2 Crear contingutA continuació apareixeran 5 pestanyes just a sota del menú superior. Caldrà fer clic a“Crear contingut”. 2 3.\n1.3 Escollir el contingutDins d’aquest apartat pots escollir crear un esdeveniment d’agenda o una notícia pera un portal específic. Si vols fer una notícia et recomanem que ho facis en un portalespecífic i que no facis servir la notícia general, ja que aquesta té menys difusió.1.4 Editar el contingutUn cop hagis fet clic a un dels continguts se’t carregarà la vista d’edició. En aquestespai cal tenir en compte:- Totes els camps amb asterisc * s’han d’omplir obligatòriament. 3 4.\n- Per enganxar text des del Microsoft Word o l’OpenOffice fes servir la icona“Enganxar com a text no formatat” (icona d’enganxar amb una llibreta).- Omple el camp “Entitat” amb el nom de l’entitat que redacta el contingut.- La “imatge principal de portada” és la que es veurà quan el contingut a la portada dexarxanet.org- Les “imatges secundàries” són les que es veuran un cop s’obri la notícia.- Per introduir vídeos o altres gadgets pots fer servir l’opció “Codi font”.1.5 Desar i publicar.Un cop hagis completat tots els camps necessaris, ja pots desar i publicar la notícia.Per a desar cal fer clic al botó desar. Un cop hagis desat i comprovis que la notícia éscorrecte pots fer clic a la pestanya “Publica” perquè el contingut passi a ser públic. 4 5.\n2. Els continguts que publico s’envien amb el butlletíde xarxanet.org?Sí, la majoria de continguts s’envien amb el butlletí setmanal de xarxanet.org cadadilluns de matinada. Aquest butlletí arriba a més de 5.000 subscriptors. En concret:- Totes les notícies s’envien amb el butlletí setmanal de xarxanet.org, el dillunssegüent després de que hagis publicat la notícia. L’únic contingut que no s’envia através del butlletí són les notícies generals.- Els esdeveniments d’agenda també s’envien amb el butlletí setmanal dexarxanet.org. En concret, els actes s’envien el dilluns anterior a la celebració de l’acte.Els cursos s’enviaran quan faltin entre 1 i 2 setmanes per al seu inici.3. Consells a l’hora de publicar un contingut:- Encara que parlis d’una entitat en concret, fes servir la tercera persona. Si un usuariarriba a xarxanet.org i llegeix un contingut on es parla de “nosaltres” (en referència auna entitat ) l’usuari es confondrà.- Recorda sempre que cal donar resposta a les preguntes bàsiques: Què, qui, quan,com i per què?- Sigues clar a l’hora d’explicar-te i esquematitza la informació. Separa bé els paràgrafsper facilitar la lectura.- Cita la informació sempre que sigui possible i afegeix enllaços al text. L’usuari ha depoder ampliar la informació sempre que vulgui.- Fes un títol sintètic que descrigui la informació de la notícia. Un títol curt és un títolatractiu. Evita utilitzar majúscules, a través d’una pantalla són més difícils de llegir.- Si parles d’una activitat o campanya, recorda facilitar les dades de contacte al’usuari. Ja sigui una adreça, un telèfon o un correu electrònic.- Destaca la voluntat de transformació social que hi ha darrera de l’activitat o del’entitat de que parles. Totes les notícies que apareixen a xarxanet.org pretenenconstruir un món millor! 5 6.\n4. Problemes més freqüents:4.1 Apareixen símbols estranys al text del contingut:Segurament has copiat el text des d’un processador de textos. Per a arreglar aquesterror cal seguir el següent procediment: 1. Des la visió de la notícia, fes clic a la pestanya “Editar”. 2. Copia el text dels camps “Resum” i “Cos” i enganxa’ls al “bloc de notes” o bé al processador de textos (Word o OpenOffice). 3. Fes clic a “Codi font” dels camps “Resum” i “Cos” i esborra tot el text que hi apareix. 4. Torna a fer clic a “Codi Font” 5. Enganxa el text de nou amb l’opció “Enganxar com a text no formatat” (icona d’enganxar amb una “T”).4.2 No puc iniciar sessió quan introdueixo el meu usuari icontrasenya:Hi ha alguns correus electrònics que no reben la renovació de contrasenya. Això ésdegut a les eines anti-spam que tenen molts servidors de correu. Per a podersolucionar aquest tema podeu enviar un correu electrònic a info@xarxanet.org otrucar al telèfon 93 410 16 02 (demaneu per l’equip de xarxanet.org).4.3 La pàgina web em diu que he fet una opció il·legal:Aquest missatge és el que el gestor de continguts ens dóna quan no s’entén amb elnostre navegador. Segurament esteu fent servir l’Internet Explorer 6, un navegadorantic. Per a solucionar el problema visiteu el recurs “Escollir un navegador web”:http://www.xarxanet.org/informatic/recursos/escollir-un-navegador-web 6 Recommended\n28 propostes d'actuació. Conclusions finals 3 ccav\nConclusions 3 ccav\nInforme sessió precongrés a Tortosa 14abril_3ccav\nInforme sessió precongrés a Santa Coloma de Gramenet 7abril_3ccav\nInforme sessió precongrés a Barcelona 13abril_3ccav\nInforme sessió precongrés a Badalona 16abril_3ccav\nInforme sessió precongrés a La Seu d'Urgell 18març_3ccav\nInforme sessió precongrés a Igualada 31març_3ccav\nInforme sessió precongrés a Girona 5abril_3ccav


L’IMAB organitza un concurs de disfresses literàries - Diari Serpis\nL’IMAB organitza un concurs de disfresses literàries\nL’Institut Municipal d’Arxius i Biblioteques (IMAB) i l’Ajuntament de Gandia –en col·laboració amb Radio Gandia i Centre Històric Comercial Gandia– han organitzat el primer concurs de disfresses de temàtica literària en motiu del Dia del Llibre del 23 d’abril.\nEls i les participants hauran de vestir-se del personatge o de l’autor de literatura universal i en qualsevol gènere (novel·la, conte tradicional, teatre, poesia, còmic…) que més els agrade i enviar una foto al WhatsApp 678 837 402 fins al 12 d’abril a les 20.00 h. Es repartiran 3 premis de fins a 60 euros per a gastar als comerços del Centre Històric de Gandia.\n• Qualsevol persona, de qualsevol edat, pot participar enviant una única foto a concurs.\n• Les fotos poden ser individuals o en grup, rebent un únic premi per foto.\n• La fotografia ha de mostrar el llibre o llibres que han inspirat per a triar la disfressa del personatge o autor literari.\n• El format ha de ser jpg o png.\n• La foto s’haurà d’enviar per WhatsApp al 678 837 402 amb el nom i cognoms del participant fins al 12 d’abril a les 20:00 h\n• A l’enviar la foto, els participants accepten que Biblioteques Gandia puga fer ús de la imatge en el futur.\n• Totes les fotos rebudes seran publicades en un post al nostre Facebook el dia 13 d’abril.\n• Guanyaran les 3 fotos que més “m’agrada” obtinguen fins al dia 22 d’abril a les 23:59 h.\n• El 23 d’abril a les 12:00 h es lliuraran els premis a la Biblioteca Central de Gandia.\n• Premis: Hi haurà 3 xecs-regal, cortesia del Centre Històric Comercial Gandia: primer (60 €), segon (30 €) i tercer (20 €) per a gastar als comerços associats al CHCG.\n• Data límit per fer la despesa a les botigues del Centre: 30 de juny.\nArticle anteriorLa III Fira d’arts de carrer de Gandia MIRA ja està en marxa\nArticle següentLa música protagonitza a Gandia una nova edició de “Cultura als barris”


Tots els escolars tindran possibilitat d'aprendre vela\nTots els escolars tindran possibilitat d'aprendre vela\nTots els escolars de Palamós dels últims anys de primària i els que comencen secundària tindran la possibilitat de participar en cursets de vela coordinats des del mateix Ajuntament. El regidor d'Iniciativa, Francesc Matés, va ser un dels primers impulsors d'aquesta idea, i valora molt positivament que es porti endavant. L'últim consell escolar així ho va decidir.\nEn l'últim consell escolar es va tractar aquesta idea. Una idea que ha estat portada i presentada pel mateix alcalde, Jordi Pallí. El grup municipal d'Iniciativa va ser un dels impulsors d'aquesta proposta, i ara que s'aplicarà, considera que és un gran encert. Tal com diu el regidor d'Iniciativa, Francesc Matés, la proposta permetrà que tots els escolars del municipi dominin una introducció al món de la vela, i que Palamós no visqui d'esquenes al mar.


jcmllonja | 15 Juliol, 2008 14:49\nDe la plaça del Supositori a son Vitamina passant per Polacolàndia\nEls noms de les coses, dels llocs i de la gent, l’antroponímia i la toponímia, també són assetjats pels despropòsits. Fruita del temps. El posar nom és un dels elements més hermosos en la personificació d’homes, dones i llocs. Els patronímics –Joan, Catalina, Pere, Margalida, Antoni, els més corrents en els rànkings antics, ara rodejats pels Mustafà, Vanessa, Ivan, Sheila…- marquen la història de les famílies. Com també marquen el territori els noms dels llocs, dels microtopònims –un avenc, un cingle, una coma, un coll, una penya…- als macro, d’Amèrica ( Amèrica per mor d’Amerigo Vespucci), fins a Mallorca ( de Maiorica, la major d’un grup d’illes). Escric amb el bec de Ferrutx davant, hermosa figura geològica, en toponímia també es configuren estrats. A les Balears hi ha noms pre-romans ( Eivissa, Maó, Inca, Sóller, Artà….), llatins ( Palma, Pollença, Costitx…), mossàrabs (?), berbers, àrabs ( Algaida, Binissalem…) i, la gran majoria, catalans, designant milers de llocs concrets ( Sa Pobla, Sant Joan, pla de l’Enzell, Es Vedrà…). Hi ha noms intel·ligibles, com la cova del Drac, però hi ha també topònims “foscs”, mals de desentrellar en el seu origen, també fòssils, hereus i testimonis de l’antigor ( Es Cibollar de s’Albufera, de cipolla, que volia dir ceba). Damunt aquesta xarxa riquíssima, s’hi espargí el maltracte de la denominació castellanitzadora i dels topònims mals escrits –Casucha per Carrutxa, o Lluchmayor per Llucmajor-. Una primera fita fou la correcta denominació, tasca més o menys resolta ( recorden el “retornar-vos el nom de cada cosa” d’Espriu?), no sense creuades de darrera hora, com la i d’Andratx, o l’andanada fictícia reclamant Mahón en lloc de Maó, o el rebuig d’Eivissa, que encara és Ibiza al calçons dels jugadors del Mallorca, per motius turístics, vaja, vaja...\nAquests darrers anys una allau de topònims nous s’ha ensenyorit dels nostre territori, és la neo-toponímia. Sobretot a vorera de mar. Posaré uns exemples. Milers de bars, restaurants, hotels i apartaments turístics, esdevenen guia i referència dominant amb noms sense massa gràcia: Hotel San Francisco, Bahía Palace o Los Milanos, tant se val. I a més, centenars d’urbanitzacions ( Shangri-La, La Siesta, Bellevue, Porto Cristo Novo, o Palmañola -la meitat de Palma i Buñola-), nous establits, amb els seus corresponents carrers ( de Calle Pulpo a Calle La Pinta, alguns normalitzats fa poc). Fou una feina de recerca agra i desagraïda, però necessària, que vaig fer fa anys. N’hi ha més encara. Polígons Industrials; Polígono de La Paz i de La Victoria, franquistes les dues, rebatiats més tard amb el nom de les possessions que massacraren, Can Valero i Son Castelló, també amb els seus vials, Gremi dels Selleters, Gremi dels Boneters... Antoni Ginard desenterrava amorosament de davall l’asfalt i les fàbriques els topònims que formaven part de Sa Indioteria. Per paga Son Moix ( “Moics” per als locutors castellans) ara és l’Ono-Estadi. Josep Noguerol em contava que un home d’edat, li deia el nom del sementer de ses Jonqueres, tot assenyalant amb un dit la bandereta d’un forat d’un camp de golf; tasca dificultosa la de desenterrar noms de davall hectàrees i hectàrees de “hoyos”, “greens” i “bankers” sembrats damunt pletes i garrigues. Llocs tradicionals esborrats per aquests substitució lingüística. També ha passat al Campus Universitari, un centenar de quarterades urbanitzades, ara amb Facultats, edificis com el Guillem Colom i caminals com el de Sa Dragonera. Aquí volia arribar, després d’aquesta perorata. Observava el campus durant un examen, dues parelles davall els lledoners que s’hi besaven, un grup parlava a les taules davall els ficus benjamina del Turmeda, un feia córrer un ca, dos es passaven apunts, els d’infermeria embenaven ferits en un simulacre. Pensava, que s’havia generat una concentració de gent jove amb passions i sentiments més enllà de l’acadèmia i les tesis doctorals, a un espai –la font de la Vila- que ja el rei En Jaume havia conegut. Gent jove que es cerca i es retroba als bars i menjadors discutint amb força, ajaguts quan fa sol, amb pressa quan arriben tard, baixant del bus19, amb ràbies contra els professors per una assignatura suspesa, festes, torrades, manifestacions. Ara un grup d’alumnes ( “9s geògrafs”, P. Fidel Castro, Tòfol Ferriol, Eduard Sala, M. Magdalena Mascaró i Miquel Ginard) han presentat una comunicació titulada: Neotoponímia al campus de la Universitat de les illes Balears. Malgrat tot tengui nom, popularment podem ser coneguts amb un mal nom. Al meu poble la plaça Nova ho és a desgrat de ser, també, la Plaça del rei Joan Carles, com a Palma la plaça del rei és la de ses Tortugues –per quatre animalets que aguanten un obelisc-. També a la plaça del Cardenal Reig, que és per a tothom la plaça del Supositori, com hi ha la plaça del Tub, la de ses Columnes o a Ciutadella –per a uns- la plaça des Cagarro… què hi farem. Ja en l’antiguitat això existia, els diversos “Cavalls Bernats” de la nostra geografia no són sinó adaptacions pietoses de “Caralls armats”: roques que pareixen grans membres masculins enravenats.\nEls “9geògrafs” han arreplegat la toponímia popular del campus, batiada amb la frescor i la gràcia que tenen els joves. “Polacolandia”: l’edifici Ramon Llull, pels nacionalistes, majoritaris allà ; Edifici Guillem Colom: « Burger King », és on hi ha les rates vives i mortes per als experiments; Edifici Anselm Turmeda: el dels « frikis », hi ha els informàtics; El Jovellanos: la “Pijoteca”, “Sa Terminal”, pareix un aeroport o el “Hawaianos”, per semblança fonètica; el Guillem Cifre:“allà on ses nines guapes” ( no poden ser més explícits); el Multiaulari: “es Contenidor, son Banya, Quatre llaunes, Treblinka” ; S’ Arxiduc: el dels “pingüins” -els estudiants d’hoteleria van uniformats-; Cas Jai: la casa de “la pichina”, per la pintada “Vamos a Nadal en tu pichina”; les llacunes de depuració d’aigua: “s’Albufereta o es Gorg Blau”; el monument de l’entrada: “sa Sardana” o “a l’estudiant desconegut”. I així més de cent. En realitat no és més que el reapropiaments d’un espai. Noms nous sobreposats als altres, configurant estrats. Més enllà de que Tomeus i Margalides siguin substituïts per Jonathans i Samanthas, o que els llinatges més freqüents a les Balears acabin amb z, Fernández o González ( un temps es catalanitzaven: Piris era Pérez, Ximenis era Jiménez, Gomis era Gómez...), molt més enllà de la pèrdua de respecte a la toponímia clàssica per urbanitzadors i hotelers, be podem fer una rialla amb aquests noms de llocs d’arrel populista, que acaben fent tala dels altres.


manelzaera: #reciclatge El reciclatge alemany\nEscrit per Manel Zaera a 15.12.10\nPrecisament, avui a la Ribera d'Ebre es presenta una iniciativa molt interessant. És la implantació del sistema de pagament per generació dels residus municipals de Rasquera i Miravet. D'aquesta manera, es reduirà el rebut de la brossa a les cases que menys en produeixen. Això és possible perquè en aquestes poblacions es fa la recollida porta a porta. No és el mateix que això d'Alemanya, però també és molt interessant.


Escrit per Redacció el 25 juliol 2020\nUna setantena de positius en una setmana enfilen Sabadell entre els 10 municipis catalans amb més casos nous.\nDe moment el virus no s’escampa amb facilitat (no hi ha transmissió comunitària): 34 positius l’última setmana per cada 100.000 habitants.\nLa primera onada del coronavirus, al mes de març, va arribar molt aviat a Sabadell. Tan aviat que durant algunes setmanes Sabadell va ser la ciutat catalana més colpejada pel nou coronavirus a excepció de Barcelona. En canvi, fins ara, en els rebrots (o segona onada, ja es veurà) Sabadell estava sortint millor parada. No obstant, aquesta setmana la ciutat ja està entre les 10 catalanes amb més casos nous.\nLa xifra tampoc diu cap catàstrofe per a la cinquena ciutat catalana en població (ara la desena en nous contagis), però sí de com s’està estenent la taca d’oli dels contagis en les darreres setmanes per tot el territori català. Les xifres surten de l’investigador de la UPC Gerard Giménez, que analitza les dades oficials i s’ha convertit en el desconfinament en una font fiable de l’evolució de la pandèmia a Catalunya. Sabadell és el desè municipi amb més nous casos. Li van per davant la capital catalana, els municipis més afectats de la primera corona al Baix Llobregat (L’Hospitalet, Cornellà, Esplugues), municipis del Segrià (Lleida o Alcarràs, la zona 0 ara mateix del coronavirus a Catalunya) i Figueres. Però també Badalona i Santa Coloma. La taca d’oli del coronavirus es va estenent de nou.\nAra ho fa però amb una altra aparença: de forma més lleu, fins al moment almenys, que al març. Els ingressos hospitalaris han pujat, però de forma poc destacable (sis hospitalitzats a Sabadell el passat dijous, segons el Parc Taulí) i de moment els rebrots afecten més la gent jove i els afecten de forma molt més lleu o sense símptomes.\nDe moment, no hi ha transmissió comunitària i el virus no corre amb total facilitat, com va passar entre març i abril. Segons les dades de Giménez, a Sabadell hi ha 34 positius la darrera setmana per cada 100.000 habitants. La xifra a partir del qual s’encenen les alarmes és 50. No obstant, bona part dels municipis catalans més afectats la superen de bon tros. Barcelona està a 95, L’Hospitalet a 291, Badalona a 84 o Santa Coloma de Gramenet a 103.\nEl CAP Sant Oleguer i els CAP Ca n’Oriac i Nord, els que més detecten\nSegons les dades de Giménez, en la darrera setmana s’han produït 72 nous casos de coronavirus a Sabadell. Ell deixa les dades dels darrers tres dies fora dels còmputs, perquè no es consideren del tot fiables, ja que sovint hi ha agregacions o supressions de casos positius. Segons el públic Mapa de casos de coronavirus per municipi, entre dimarts i aquest dissabte s’han confirmat a Sabadell 71 nous casos a Sabadell (en quatre dies). Continua havent-hi un increment important de casos, sense explicació a nivell institucional, vinculat al CAP Sant Oleguer (17 positius en quatre dies; 44 des del 14 de juliol). Increment destacable també de casos a la zona nord, tant al CAP Ca n’Oriac (33 casos des del 14 de juliol) com al CAP Nord (11 casos des del 14 de juliol). Al nord s’han fet moltes proves els darrers dies. Preocupació també al districte sisè, la zona sud (30 nous casos des del 14 de juliol). 14 casos des del 14 de juliol al CAP Merinals, que també inclou Gràcia. Situació controlada tant a Torre-romeu, La Concòrdia, Can Rull i el Centre, la zona que acumula el 70 per cent de les places de residències de gent gran, un dels col·lectius més afectats per la pandèmia a la primavera.


El cuiner pegolí més internacional, Evarist Miralles, opta a convertir-se en el millor cuiner d’Espanya – Ràdio Pego\nEl cuiner pegolí més internacional, Evarist Miralles, opta a convertir-se en el millor cuiner d’Espanya\nÉs un dels 10 aspirats a aquest títol en representació del País Valencià. Qui es faça amb el títol serà el representant espanyol en la ‘Bocuse d’Or Europeu 2013’, pas previ per a participar en el ‘Concours Mundial de la Cuisine Bocuse d’Or’, un certamen gastronòmic internacional, considerat com el més prestigiós del món de periodicitat biennal, la pròxima edició del qual tindrà lloc a França el 2013.\nEl cuiner pegolí Evarist Miralles, ens sorprèn gratament una vegada més al ser el cuiner valencià que ha aconseguit passar a la final del XIII Campionat d’Espanya de Cuiners, dins el XXV Saló Internacional del Club de Gourmets de Madrid. Allí s’haurà d’enfrontar a 9 aspirants més per a aconseguir el títol de Millor Cuiner d’Espanya. Aquest títol serà el bitllet per a defensar Espanya al Bocuse d’Or Europeu 2013, pas previ per al Concours Mundial de la Cuisine Bocuse d’Or, un certamen gastronòmic internacional, considerat com el més prestigiós del món biennal, la pròxima edició del qual tindrà lloc a França el 2013. Siga quin siga el resultat, però, Evarist Miralles, es pot afirmar que està entre els 10 millors joves cuiners d’Espanya.\nL’excel•lent i veterà formador de la Xarxa de CdT’s de la Comunitat Valenciana, assegura que «Entrene deu hores diàries per a ser el millor cuiner d’Espanya», el que indica el grau d’exigència i professionalitat de Miralles, que a Pego ja ha demostrat moltes vegades el seu art culinari i les seues dots de paraula per a transmetre el que l’apassiona, la gastronomia i tot el que ella amaga.\nEvarist Miralles té una àmplia formació com a professor de cuina, en el CDT de Gandia, i ha treballat amb cuiners com Quique Dacosta i en establiments com La Sucursal, Albacar o Casa Pepa. El seu amor per la gastronomia l’ha portat a treballar «des d’Àsia a Estats Units». Ara, el seu somni és guanyar el concurs del Saló del Gurmet i convertir-se en el millor xef d’Espanya. Per a aconseguir-ho Evarist Miralles fa 8 mesos que es prepara junt a David Vizcaíno, el seu ajudant de cuina, ja que explicava al Diario Levante que “competir en el concurs és com participar en les Olimpíades de la Cuina”.\nI és que en aquest XIII Campionat d’Espanya de Cuineres, del 12 al 13 d’abril, competirà pel títol amb:\n• José María González (restaurant Garum 2.1, Córdoba), per Andalucía\n• Francisco Heras (restaurant Llamber, Avilés), per Astúries\n• Moisés Machado (restaurant Cana Sofía, Ibiza), per Baleares\n• Aitor Fernández (restaurant Annua, San Vicente de la Barquera), per Cantàbria\n• Javier Gómez (restaurant Parador de la Granja de San Ildefonso, Segovia), per Castella i Lleó\n• Raúl Olmedo (restaurant Botein, Cáceres), per Extremadura\n• Marco Varela (Hotel Palacio de Sober, Lugo), per Galícia\n• Sergio Hernando (restaurant La cueva de Doña Isabela, Casalarreina), per La Rioja\n• Mario Moñivas (restaurant La Broche), per Madrid\nUn jurat, composat pels grans professionals del món de la cuina com és el cas de Pedro Subijana, decidirà no només quin és el cuiner espanyol amb la suficient mestria i tremp per a defensar Espanya sinó que, a més, decidirà els tres primers premis. El jurat s’encarregarà de seleccionar quins cuiners són mereixedors dels premis Corderex i Norge, gràcies als seus plats de carn i peix més originals. A més també entregaran el Premi Rougie al millor ajudant de cuina.\nEls aspirants al “Millor Cuiner d’Espanya” hauran d’elaborar un plat a base de peix, amb el salmó fresc com a ingredient principal, i un altre de carn, a base de corder, amb les seues respectives guarnicions.\nA Evarist Miralles l’avala una àmplia experiència professional en el món de la gastronomia i de la restauració, i espera conquerir al jurat d’este certamen amb les seues receptes, que de moment s’han convertit en un dels secrets millor guardats per este candidat.\n← El Col•legi Públic Ambra dóna els beneficis de la seua Fira Solidària a Obrint Camí i el Centre Excursionista de Pego\nL’Associació Platges Nord de Dénia portarà el seu cas al Comité de Peticions del Parlament Europeu →


CiU de la Bisbal demana que es repintin els passos de vianants i l'alcalde demana autocrítica • Ràdio Capital de l'Empordà\nCiU de la Bisbal demana que es repintin els passos de vianants i l’alcalde demana autocrítica\nL'alcalde ha demanat a Dilmé que faci "autocrítica", fent referència a que porten 2 anys "sanejant un regal inesperat" que es van trobar quan van entrar al Govern\nCiU de la Bisbal ha demanat a través d’una moció que es tornin a pintar tots els passos vianants de la ciutat, ja que la pintura, segons asseguren, “està mig o totalment esborrada” perquè, segons expliquen en un comunicat, fa tres anys que no es fa manteniment. El regidor de CiU Xavier Dilmé ha comunicat que “aquests dies” s’han donat ordres de pintar-ne uns quants al voltant dels centres escolars, però tot i així han demanat que una empresa externa faci la posada al dia dels passos perquè després la brigada en pugui fer el manteniment.\nPer la seva banda, l’alcalde de La Bisbal Lluís Sais ha dit a Ràdio Capital que “no és cert que s’hagi començat a pintar en aquests moments”, sinó que va ser a partir del mes d’abril – maig. Sais ha demanat a Dilmé que faci “autocrítica”, fent referència a que porten 2 anys “sanejant un regal inesperat” que es van trobar quan van entrar al Govern.\nCiU també han expressat en el comunicat que només dos operaris de pintura -que són dels que disposa la brigada- són “insuficients” per aquesta proposta que ells han dit que és “urgent”.\nEl regidor de CiU, Xavier Dilmé, considera que és “una prioritat perquè un bon manteniment dels passos de vianants és una garantia per a la seguretat de les persones”, i per tant, la moció també contempla en una segona fase, una repintada d’altres tipus de senyalització horitzontal que no siguin passos de vianants. Sais ha expressat també que el manteniment de la ciutat també és una de les seves prioritats.\nArticle anteriorPalafrugell impulsa el Pla Local d’Infància\nArticle següentLana Del Rey ens presenta "Mariners Apartment Complex"


Recull informatiu publicat a alella.cat · El Full Setmanal. Butlletí electrònic de l'Ajuntament d'Alella. Núm.165\nJa es poden fer inscripcions a les activitats i comprar els tiquets de la Festa de la Verema\nAlella es converteix durant el segon cap de setmana de setembre en l'aparador i altaveu del vi i del territori DO Alella amb la Festa de la Verema. Enguany amb una representació més grans dels vins que s'elaboren en el territori, perquè a més dels cellers també s'ha convidat els vinyaters a participar a la Mostra gastronòmica. Les entrades per participar en les activitats es poden adquirir a partir del 30 d'agost a través d'Internet, per primera vegada, i també presencialment a l'Oficina de Turisme, on també es poden comprar els tiquets de la Mostra.\n"Allò que vindrà", la proposta artística per aquesta verema a Can Manyé\nL’Ajuntament ha iniciat el camí per a la creació de la Sindicatura Municipal de Greuges. El darrer Ple de l'Ajuntament, celebrat el 27 de juliol, va aprovar inicialment, per unanimitat, el Reglament que regula l’elecció, funcionament i atribucions d’aquesta figura ja contemplada dins del Reglament de Participació Ciutadana. El document està a informació pública fins al 22 de setembre.\nLes campanes sonaran diumenge a Alella d’una manera especial. El campanar de l’Església d’Alella serà l’escenari de la 2a Trobada de Campaners del Maresme, una iniciativa promoguda pel Grup de Campaners de Teià l’any 2015 amb una primera edició celebrada en aquest municipi veí. Per aquesta segona trobada, els campaners han comptat amb el suport de l’Ajuntament d’Alella que s’ha fet càrrec de l’organització. La trobada reunirà més d’una quinzena de campaners del Maresme procedents dels municipis d’Alella, Teià, Argentona, Mataró, Cabrils i Vilassar de Dalt. Les activitats començaran a les 10.45h amb el toc de benvinguda per part dels campaners d'Alella.\nL'Ajuntament, amb el suport de la Diputació de Barcelona, ha iniciat els treballs d'elaboració de la Carta de Serveis de l'Oficina d'Atenció a la Ciutadania (OAC). El punt de partida per a la realització d'aquest document és una enquesta a través de la qual es vol conèixer l'opinió dels veïns i veïnes d'Alella per implementar millores en l'OAC. El qüestionari es anònim i es pot enviar per Internet des de l'enllaç www.alella.cat/enquestaoac o bé presencialment emplenant el formulari i dipositant-lo a l'urna que hi ha ubicada al tauler de l'OAC\nVídeos de prevenció per evitar furts al carrer\nSi feu cas del que recomanen aquest vídeos realitzats pels Mossos d'Esquadra és possible que eviteu ser víctimes de furts al carrer. Als vídeos es recreen situacions de risc a les quals tots i totes podem estar exposats a la nostra vida quotidiana.\nL'Ajuntament ja disposa de la Targeta Moneder d'Impacte Social. És una targeta de prepagament amb un valor monetari definit per serveis socials que pretén evitar l'estigmatització i potenciar la normalització de les persones beneficiàries d'aquests tipus d'ajuts. De moment es distribuiran 16 targetes amb un import global de 5.410 euros.\nData: Dissabte, 2 de setembre de 2017\nFins data: 03-09-2017\n2a Trobada de Campaners del Maresme\nData: Diumenge, 3 de setembre de 2017\nFesta Verema. Tallada de raïm a la vinya de Can Magarola i berenar infantil\nData: Dijous, 7 de setembre de 2017\nFesta Verema. Inauguració de l'exposició "Allò que vindrà"\nFins data: 15-10-2017\nFesta Verema. Correfoc infantil\nFesta Verema. Acte d'inauguració\nFesta Verema. Mostra Gastronòmica\nLloc: Hort de la Rectoria; Plaça de l'Ajuntament i La Porxada\nDurada: Divendres, dissabte i diumenge, de 20 a 23h\nFesta Verema. Fira d'artesans\nLloc: Rambla d'Àngel Guimerà, Plaça dels Germans Lleonart\nDurada: Divendres, de 18 a 23h, i dissabte i diumenge de 9 a 23h\nFesta Verema. Ball amb l'Orquestra Pensylvania\nHora: 12 h nit\nFesta Verema. Visites als cellers\nFesta Verema. Tapes + vi\nLloc: Diferents bars\nFesta Verema. Banc de sang\nFesta Verema. Sarau i escuma!\nFesta Verema. Presentació de vins\nFesta Verema. Ballada de sardanes i trobada de colles veteranes\nFesta Verema. Tast Jove de vins DO Alella\nFesta Verema. Ball amb l'Orquestra Marinada\nHora: 3/4 i 10 minuts de 12 nit\nFesta Verema. Despertada amb els Trabucaires del Vi d'Alella\nLloc: Sortida aparcament Alella Vinícola\nFesta Verema. Botifarrada popular\nFesta de la Verema. Itinerari guiat. La Vall de Can Cabús i el Camí de la Vinyassa\nFesta Verema. Plantada de gegants\nFesta Verema. Cercavila de gegants\nFesta Verema. Havaneres


Viver de Bell-lloc | Ens agradaria ampliar el projecte de la Cantina de l’Institut Pla Marcell i arribar a altres col·lectius amb necessitats especials – Carlos Sopeña, Gerent del Viver de Bell-lloc\nEl mes de gener vam començar a treballar per primera vegada en un servei de restauració, en la Cantina de l’Institut Pla Marcell, amb el qual ja hem realitzat altes col·laboracions. En Carlos Sopeña, el Gerent de la nostra entitat, el Viver de Bell-lloc, ens explica de quina manera s’està enfocant el servei, les perspectives de futur i a quins públics es dirigeix, seguint els objectius del centre educatiu i la missió de la nostra entitat.\nQuant temps fa que el Viver de Bell-lloc i l’Institut Pla Marcell realitzen accions conjuntes? Fa uns 3 anys, vam començar a col·laborar en un programa de Formació Dual del Cicle Formatiu de Grau Superior d’Integració Social (TIS). Durant aquest temps han fet pràctiques a la nostra entitat un total de 9 alumnes d’aquest cicle formatiu, dels quals, 4 estan treballant amb nosaltres actualment.\nPer què vau decidir participar en el projecte de la Cantina del Pla Marcell? Perquè és un projecte relacionat amb el sector de la restauració i pot donar oportunitats d’ocupació a moltes persones amb discapacitat. En el futur es poden realitzar accions de formació dins d’aquest sector i per tant, pot ser un lloc on fer pràctiques.\nQuins valors podem aportar com a entitat? El valor de la inclusió de persones amb dificultats i la normalització de la incorporació d’aquestes en un àmbit educatiu, vinculat a la solidaritat i a la cooperació, que són valors que s’intenten inculcar en les escoles i instituts del nostre país.\nQuines activitats complementàries estan previstes fer, a quin públic aniran dirigides i amb quin objectiu? L’experiència de la Cantina de l’Institut Pla Marcell traspassa l’àmbit educatiu i es trasllada també a l’àmbit comunitari. Des de fa temps es serveixen dinars a persones grans de Cardedeu a través d’un conveni de col·laboració amb l’Ajuntament de Cardedeu. Ens agradaria ampliar aquest projecte i arribar a altres col·lectius amb necessitats especials. La formació en el sector de l’hostaleria amb persones en risc d’exclusió és un dels objectius clau que intentarem desenvolupar en un futur.\nQuines perspectives de futur teniu amb aquest servei? Consolidar-lo, que a través del qual es pugui oferir un bon servei i que aquesta experiència es pugui traslladar a altres projectes relacionats amb la restauració i l’hostaleria.\nEns agradaria que l’Institut Pla Marcell fos l’embrió d’un projecte més important.


Noticias de Burriana: Fuster (PP): “El PSPV ha convertit en diana a Borriana perquè l'únic objectiu és cobrar”\nBurriana: Fuster (PP): “El PSPV ha convertit en diana a Borriana perquè l'únic objectiu és cobrar”\n“El PSPV ha convertit en el centre de la diana a Borriana amb l'únic objectiu que a final de mes puguen ingressar les seues nòmines”. Així de contundent es va mostrar ahir el portaveu del PP a Borriana, Juan Fuster, qui va acusar el PSPV i Compromís de “castigar fiscalment a les famílies amb pujades d'impostos” per a finançar l'increment de sous que totes dues formacions han pactat.\n“La realitat de Borriana és que PSPV i Compromís són ací per a cobrar, no per a treballar”. I prova d'això és que el primer que van fer va ser pactar una pujada de sous, 100.000 euros més per a engrossir els seus comptes bancaris. I la resta, despatxos. El carrer no existeix. No importa”.\nEl projecte de pressupostos que el PP va votar ahir en contra “ataca a la butxaca dels veïns amb una pujada de la taxa dels fems i una pujada de l'IBI. En cinc anys de govern de PSPV i Compromís, el fem s'incrementa un 29,5% i el vitet arriba ara amb l'increment del 5% de l'IBI. Per a rascar-li la butxaca a les famílies són professionals, per a treballar no els trobaran”.\nPer a Juan Fuster, el PP no pot ser còmplice d'una “coalició de butxaques”. “Borriana està per damunt d'un tracte econòmic entre dos partits que no han tingut vergonya a carregar en els veïns una pujada de sous que ells s'embutxacaran en els seus comptes”. “Enfront dels qui en l'horitzó només tenen el compte corrent, nosaltres continuarem defensant a les famílies i als veïns, treballant per una Borriana que ambicione prosperitat i futur. El desenvolupament que mereix una ciutat que ha sigut motor econòmic i que el PSPV ha afonat a força d'incapacitat i droperia”.\n“Per a nosaltres, les persones continuaran sent l'únic objectiu del nostre projecte. Perquè hem vingut a servir a Borriana i no a servir-nos dels veïns, com lamentablement ha fet el PSPV des de fa més de 4 anys i com continuarà fent en 2020, apoltronats en les seues butaques, en el confort dels seus despatxos i amb la calor dels colpets del seu soci, Compromís”.


Viatge al cor del LAPAO\nLLENGUA I TERRITORI\nRuta per cinc pobles de la Franja després de la reforma de la llei de llengües de les Corts aragoneses\n9 min. 03/11/2013 00:01\n651x366 'La Benemérita' | FERRAN GRAU 'La Benemérita' | FERRAN GRAU\n651x366 Un vermut entre crits | SANTI IGLESIAS Un vermut entre crits | SANTI IGLESIAS\nEl català que es parla a la Franja de Ponent s'anomena LAPAO (llengua aragonesa pròpia de l'àrea oriental) des que les Corts aragoneses van aprovar la reforma de la llei de llengües. Aquesta nova nomenclatura va passar a ser oficial el 24 de juny i, malgrat el rebuig de part de l'opinió pública i d'algunes administracions, de moment en aquesta zona fronterera ja no parlen català, o almenys ja no se'n diu així. Passa el mateix amb els pobles de l'antiga fabla aragonesa: ara parlen LAPAPYP.\nEls habitants de la Franja s'han sentit tradicionalment oblidats com a territori per part de Catalunya i per part d'Aragó. La majoria ho atribueixen al fet que aquesta zona fa de límit entre dos comunitats amb interessos contraposats i que, molts cops, ha servit d'excusa per crear discussions polítiques. Durant cinc dies hem viatjat per la Franja, de sud a nord, fent cinc parades (Mequinensa, Saidí, Tamarit de Llitera, el Campell i Pont de Montanyana), per copsar com bateguen les opinions, els pensaments i els sentiments d'aquests ciutadans aragonesos que parlen català. Un viatge que intenta demostrar que el nom no fa la cosa.\nLa gent de Mequinensa no en diuen Mequinensa. En diuen "lo poble". Se senten com l'anunci d'Ikea: una república independent. "Jo parlo català i el parlo com se parla al meu poble i el seguiré parlant així. Tampoc vull parlar el català normalitzat, mai", diu l'alcaldessa Magdalena Gòdia (PSOE). L'1 de juny Gòdia va reunir al seu ajuntament 30 alcaldes més de la Franja en una trobada extraordinària per intentar derogar la nova nomenclatura per al català que enraonen: el LAPAO. Va ser una seqüela de la que ja hi va haver el 1984 al mateix emplaçament i amb unes urgències idèntiques. Encara no n'han obtingut resposta. "Des de fora, mai s'ha tingut clar lo que parlem. Veig que jo parlo això que ara en diuen LAPAO i tu deus parlar català i ens entenem. Tu i jo devem parlar lo mateix, no?" La posició dels mequinensans és precisa. No tenen ganes que cap administració, ni de Catalunya ni de l'Aragó, els imposi res, i l'alcaldessa així ho palpa dels seus conciutadans: "Problema? Los pobles de frontera s'han d'entendre com una riquesa i no com un problema. A causa de la llengua no n'hem creat mai cap. Ni un ni mig". No volen que se'ls tracti amb inferioritat ni que la seva idiosincràsia serveixi per aconseguir vots ni d'una banda ni de l'altra. Gòdia obre els ulls indignada quan hi pensa: "Jo açò ho parlo de des sempre, los meus pares ho parlaven de sempre. No em puc creure que la representant del PP a les Corts digués que s'havia de « liberar a los aragoneses de la imposición de hablar lo que no hablan y de sentir lo que no sienten ». Los sentiments no es legislen. ¿No estem parlant de llengua? Lo que interessa és barrejar les coses".\nEls bancs de davant del pantà, les aigües que amaguen l'antic poble, serveixen de refugi a un grup de jubilats. Solen ser sempre els mateixos. Gent que ha vist, fins i tot, com sorgien carrers nous amb noms de lletres i s'inundava, fa més de quaranta anys, el municipi on van néixer. Es fan dir "los millors de Mequinensa" i la fan petar de valent entre crítiques a l'Ajuntament i insults al govern d'Espanya. Com a tot arreu, hi ha coses que no canvien.\nASaidí, el Bar Colombo és un dels més concorreguts, especialment en les hores de sol més viu, quan l'ombra escasseja. La mestressa d'aquest local amb nom de detectiu privat televisiu és a priori poc xerradora. Ara bé, té un Yorkshire a qui li diu cada dos per tres en català "Vine cap ací!", ja que el gosset té ganes d'explorar els carrers mig buits de la vila. Els que no deixen sols els carrers i les places de Saidí són els agents de la Guàrdia Civil que resideixen a la caserna de la part més elevada del poble. Fins i tot interrompen l'hora de la migdiada perquè han vist un foraster, potser un reporter, fent fotos per diferents racons i que potser fa massa estona que es passeja amunt i avall. Sospitós?\nEl millor que un pot fer per alliberar tensions amb la Benemérita és conversar de manera natural i explicar què hi ha vingut a fer a Saidí. "¿Un reportaje sobre el LAPAO? Esto es política. Nosotros no tenemos nada que decir. Mientras no haya ningún conflicto... ", comenta el primer agent.\nDe sobte, el segon agent, més jove i impulsiu, diu, com si hagués estat extret d'un guió de Rafael Azcona: " DNI, por favor ". Sembla que no se'n refia d'algú amb accent català i amb una càmera penjada. " ¿Y has venido solo? ¿En coche? Dame la matrícula. ¿De qué es el reportaje? ", demana amb un clar to interrogant, i sense esperar resposta etziba: " Quizás te llamarán para declarar ". Sobta que la Guàrdia Civil no entengui què és fer un reportatge si se'ls hi explica en castellà, educadament i a poc a poc. Ningú els ha parlat en xinès... ni en LAPAO.\nDimecres, Tamarit de Llitera\nUn vermut entre crits\nUnade les millors maneres per fer-se una idea del tarannà lliterà és caminar pel passeig Hortaz, l'artèria més cèntrica d'aquest poble d'Osca i una de les parades importants del Camí de Sant Jaume. A l'hora del vermut, les terrasses estan plenes de gom a gom, s'hi barregen les converses i s'hi escampen veritats i mentides, com hauria pogut dir l'escriptor mequinensà Jesús Moncada. I també, com passa a Mequinensa, el sentiment localista és molt fort: "Nosaltres parlem lo literano i no lo català, per molt que ho digui Pompeu Fabra", diu l'Antonio, amb un gotet de cervesa a la mà i un pèl molest. S'hi suma un altre Antonio, a qui li diuen Tono per diferenciar-lo, i el seu to és molt més d'irritació encara que reclama una certa catalanitat: "Los d'aquest poble pronunciem paraules catalanes millor que els catalans. Jo diria que el primer català va néixer ací, a Tamarite. Quin problema teniu los periodistes i los polítics amb natros?"\nQue el català de la Franja passi a dir-se LAPAO provoca malestar als veïns i veïnes d'aquesta zona que separa Catalunya i l'Aragó. A Tamarit de Llitera, enmig d'aquest concorregut aperitiu, es veu clar. El Juanet, el cambrer que va reposant les provisions, intenta posar pau i ser més didàctic: "Fa anys que tenien ganes d'etiquetar-nos i al final ho han fet. Val més que no ho preguntis gaire. La gent més gran et responen però s'enfaden perquè no en volen sentir a parlar". El consell del Juanet és d'agrair, però potser arriba massa tard.\nDijous, el Campell\nBressol de Duran i Lleida\nElCampell és conegut per ser el lloc on va néixer i créixer Josep Antoni Duran i Lleida (UDC). Però, més enllà de l'anècdota, ho és també per ser un dels pobles de la Franja més combatius a nivell cultural. L'exemple clar és l'associació La Bardissa, una agrupació amb 130 socis d'edats compreses entre els tres i els vuitanta anys. El seu president, l'Ivan Facerias, té vint-i-dos anys i les idees molt clares: "El LAPAO és un circ. És una bomba de fum per amagar problemes més greus". L'Ivan va estudiar publicitat a Barcelona i en acabar va decidir tornar al seu lloc d'origen perquè va considerar que calia potenciar-lo: "S'ha d'entendre que tenim un doble tret identitari. Som aragonesos que parlem català. Aquesta peculiaritat, en lloc d'enfortir-la perquè és una riquesa, no l'han sabut resoldre i n'han creat un problema".\nSe senten aragonesos perquè així ho marca la línia divisòria entre comunitats, però, si més no, el jovent com ell esperen una rectificació d'aquesta nomenclatura: "Culturalment és lògic defendre lo català. El que parlem és català. Quan l'aprens dins d'un sistema educatiu, t'adones que sols en parles una varietat, igual que ho fa un gironí o un lleidatà". Com molts habitants de la Franja, fa setmanes que se senten utilitzats per aquells a qui han posat al capdavant de les institucions amb els seus vots: "S'ha fet el ridícul a costa nostra. Se'ns ha utilitzat com a instruments. Som l'aneguet lleig i al final ningú pensa en nosaltres. El nostre territori sols interessa per qüestions polítiques".\nAl Campell rebutgen altres noms (sigui LAPAO o sigui chapurriau ) per referir-se a la llengua que parlen. Fins i tot el mateix ajuntament s'ha encarregat de fer cicles de conferències per informar-ne. L'Ivan Facerias ho veu del mateix color: "Alguns aragonesos defensen el chapurriau perquè no han anat a l'escola. L'educació és bàsica. Nosaltres sols fèiem dos hores de català a la setmana i una assignatura optativa, però així ja l'apreníem i ens en adonàvem". La conversa acaba amb resignació i, fins i tot, un punt de desesperança: "Lo greu serà quan suprimeixin lo català a la Franja. Llavors sí que demostraran de veritat que no el consideren una llengua".\nDivendres, el Pont de Montanyana\nDel LAPAO al LAPAPYP\nElPont de Montanyana és un lloc de pas de camioners, transportistes i algun turista a la recerca del Pirineu lleidatà. La carretera que va a Viella talla literalment el poble en dos bocins.\nLa Lourdesés filla de tota la vida d'aquesta vila que no arriba als cent cinquanta habitants. Després de fer les feines domèstiques, cada matí s'asseu davant de la porta de casa en una cadira de càmping. És la seva manera d'entrenenir el temps mentre espera que els homes "vingon a retiro per dinar". El Pont de Montanyana és l'últim poble on es considera que el català té influència, per tant, on des de fa uns mesos es parla LAPAO. El següent municipi, de cara als Pirineus, ja se situa dins de l'àrea del LAPAPYP (llengua aragonesa pròpia de les árees pirenaica i prepirenaica). És a dir, s'hi parla el que es coneixia com la fabla aragonesa.\nMentre mira com passen alguns cotxes sense respectar el límit de velocitat, la Lourdes sentencia: "Si en volen dir LAPAO que en diguin LAPAO. És com quan diuen que no és una guerra i és una guerra. Toquen la una. Marxo que m'acudeixen a dinar". Poques vegades es diuen tantes coses amb tan poques paraules.


El Correfoc i el concert dels Catarres, principals ingredients del dilluns de Festa Major de la Seu — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / El Correfoc i el concert dels Catarres, principals ingredients del dilluns de Festa Major de la Seu\nLa Festa Major de la Seu d'Urgell ja encara la recta final i ho fa amb una nit de dilluns que estarà marcada novament pel Correfoc i per la Nit sense Fi, que enguany ofereix el retorn a la Seu dels Catarres.\nEl Correfoc, que ha esdevingut un dels actes més esperats i multitudinaris de la festa, serà especial enguany pel fet que els Diables de l'Alt Urgell celebren el seu 25è aniversari. Per aquest motiu, s'ha preparat un espectacle singular que omplirà de llum i foc la plaça dels Oms abans i després del recorregut pels principals carrers del centre històric.\nEl muntatge començarà a 2/4 d'11 de la nit. L'altra novetat d'enguany és que els Diables han incorporat noves mesures de seguretat per als participants. Així, alguns carrers per on passa el Correfoc restaran tancats no només al pas de vehicles sinó també de vianants, per tal de garantir millor la integritat tant dels diables com de les persones que prenen part en el recorregut, per al qual es recomana portar roba texana o de cotó i calçat segur i protegir-se el cap i els ulls.\nJust després d'acabar el Correfoc, a partir de la mitjanit, es podrà gaudir de diverses activitats musicals, de les quals destaca la Nit sense Fi, amb el concert dels Catarres tres anys després de la seva primera actuació a la Seu. El grup d'Aiguafreda presenta el nou disc 'Tots els meus principis' amb una posada en escena "enèrgica" en què repassen els seus nous temes i les cançons més conegudes dels seus anteriors àlbums, segons ha explicat a RàdioSeu Roser Cruells, membre del grup. Cruells espera una bona rebuda també a la Seu, després que fins ara la gira que estan duen a terme està sent un èxit a tot arreu, amb una gran connexió entre la banda i el públic.\nEls Catarres seran precedits pel grup urgellenc Aliena. La nit la completaran el grup de versions Hey! Pachucos i la DJ Blanca Ross. Prèviament, aquest diumenge a la nit la zona de Casetes va estar marcada pel retorn a la Seu de l'emblemàtic cantant Miquel del Roig i dels Tremendos, que van compartir escenari amb Seguirem, nou grup de tribut a Obrint Pas. I dissabte, els valencians Zoo van omplir de gom a gom el recinte en la seva primera actuació a la ciutat, precedits per l'ska reivindicatiu dels ebrencs Xeic!.\nL'altra proposta per aquesta nit de dilluns és el ball amb l'Orquestra Nova Blanes. Prèviament, també a la plaça de Catalunya, al migdia hi ha sardanes amb Vents de Riella, que oferiran una altra audició a les 8 del vespre. La Festa Aquàtica a la piscina (15.00), el nou Joc de Pistes per a joves (17.00), el concert de la Nova Blanes (17.30), l'animació infantil a la plaça de Joan Sansa (18.30), l'actuació del Cor Noves Veus a les terrasses dels bars i la Volta Major Grifone -última activitat esportiva de la festa- conformen el programa d'aquesta tarda.\nNou èxit del Ball Cerdà, amb homenatge a Elvira Farràs\nDe les activitats de diumenge de Festa Major cal destacar la gran afluència de públic en tots els espais de la ciutat on es van dur a terme diverses propostes esportives, musicals i lúdiques. Per la seva banda, el Ball Cerdà va tornar a omplir la plaça Patalín, amb més de 400 balladors i balladores, que van homenatjar l'Elvira Farràs, una de les recuperadores de la dansa durant el segle XX.\nLes parelles van aturar-se davant del balcó de Farràs on li van dedicar un risto, després de recórrer el carrer Major sense música. Dolors Carrillo, en nom de l'organització, també li va dedicar una poesia. Elvira Farràs va morir el passat mes de juny.\nCorrefoc 2018 - Diables de l'Alt Urgell\nBall Cerdà 2018, el diumenge de Festa Major


Nou de cada deu casos de coronavirus ja no estan actius a la Comunitat Valenciana\nEls ingressos hospitalaris s’han reduït un 40,8% en una setmana i les persones malaltes a l’UCI per coronavirus han baixat un 31,2%\nS’han registrat 87 altes i només 10 casos nous en les últimes 24 hores\nDe tots els casos de coronavirus detectats des de l’inici de la pandèmia, a la Comunitat Valenciana queden en aquests moments actius 2.097 casos, així que ja no estan actius 9 de cada 10. En aquesta línia, les altes a pacients continuen en augment cada dia, i en les últimes 24 hores s’han registrat 87 que eleven a 14.037 el total de persones curades. Per províncies, la distribució és la següent: 1.665 a la província de Castelló, 4.856 a la d’Alacant i 7.511 a la de València, a les quals cal sumar altres 5 corresponents a persones desplaçades.\nEls ingressos hospitalaris i a l’UCI per coronavirus també segueixen una tendència descendent. En els últims 7 dies s’han reduït un 40,8% les persones ingressades als hospitals, i en un 31,2% les que necessiten vigilància intensiva. Per tant, a hores d’ara hi ha només 87 persones ingressades a tota la Comunitat Valenciana, 11 d’elles a l’UCI: 8 a la província de Castelló, sense pacients a l’UCI; 34 a la província d’Alacant, d’elles 7 a l’UCI; i 45 a la província de València, d’elles 4 a l’UCI.\nQuant a casos positius nous, des de l’actualització d’aquest dimarts s’han detectat 10 casos a través de PCR que eleven a 11.431 el total de positius des que va començar la pandèmia. Per províncies: 1 a Castelló (1.594 en total); 4 a la província d’Alacant (3.946 en total); i 5 a la província de València (5.887 en total). D’altra banda, cal sumar també 4 no assignats de dies anteriors.\nEl nombre d’altes de professionals de la Sanitat és de 2.270 i el nombre total de positius en professionals en aquests moments és de 499.\nS’han notificat quatre noves defuncions per coronavirus, per la qual cosa el total ascendeix a 1.465 persones. Per províncies: 226 a la província de Castelló, 507 a la d’Alacant i 732 a la província de València.\nEl nombre total de proves dutes a terme per a la detecció del coronavirus han estat 401.588 de les quals 286.130 han estat a través de PCR i 115.458 a través de test ràpid.\nA hores d’ara hi ha algun cas positiu en 41 centres (7 a la província de Castelló, 8 a la d’Alacant i 26 a la província de València).\n· Personal amb nous casos positius: 0