Trenta agents de circulació reben un diploma de 'captura de gossos' - Societat - AndorraDirecte\nDissabte, 19 de setembre de 2020 04:38 h\nTrenta agents de circulació reben un diploma de 'captura de gossos'\nEls agents també es formaran en Primers auxilis amb els Bombers i la Policia\nEscaldes-Engordany » Dimarts, 28.2.2012. 18:37 h\nUna trentena d'agents de circulació del Comú d'Escaldes- van rebre ahir a la tarda els diplomes que acrediten que han superat el curs de captura de gossos i una vintena més ho faran en les properes setmanes.\nL'acte de lliurament dels diplomes\nEs tracta d'una formació que s'ha tirat endavant després de la demanda feta pel mateix Servei de circulació del Comú d’Escaldes-Engordany amb l'objectiu de cobrir les mancances detectades a l'hora de recuperar animals perduts o extraviats.\nLa consellera de Circulació, Núria Barquín, va indicar que ja es van fer uns cursos sobre aquesta temàtica amb una empresa externa, mentre que aquest cop s'ha apostat per col·laborar amb el Departament d'Agricultura i el de Patrimoni Natural per formar als agents que quedaven.\nLa consellera de circulació també ha informat que queden pendents els cursos de primers auxilis amb els Bombers o amb la Policia.\n7376 lectures Cap comentari


Els eriçons (Erinaceinae) són una subfamília de mamífers amb punxes de l'ordre dels eulipotifles. N'hi ha setze espècies vivents repartides en cinc gèneres. Se'ls troba a Europa, Àsia, Àfrica i Nova Zelanda. No hi ha cap espècie d'eriçó nadiua d'Austràlia i les nadiues de Nord-amèrica estan extintes. Les espècies de Nova Zelanda hi foren introduïdes. A Catalunya viuen dues espècies, l'eriçó comú i l'eriçó clar, però en captivitat és molt freqüent l'eriçó orellut. Els eriçons han canviat poc al llarg dels últims quinze milions d'anys. Com molts dels mamífers primitius, estan adaptats a una vida nocturna i una alimentació insectívora.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Eriçons&oldid=21947204»\nLast edited on 7 set 2019, at 08:32


Ángela Ruiz Robles -\nÁngela Ruiz Robles (Villamanín, 28 de març de 1895–Ferrol, 27 d’octubre de 1975) va ser una mestra, escriptora i inventora espanyola, precursora del llibre electrònic (ebook).\nEntre 1944 i 1949 realitza diversos projectes. El 1944, l’atles cientificogramatical, amb la finalitat de donar a conèixer l’estat espanyol, amb gramàtica, sintaxi, morfologia, ortografia i fonètica. Després, la màquina taquimecanogràfica.\nEl 1949, l’enciclopèdia mecànica, construïda al Parc d’Artilleria de Ferrol (La Corunya): ella mateixa en va dirigir els treballs. Patentada amb data de 7 de desembre de 1949, segons la patent núm. 190.698. Des del 2006, l’Enciclopèdia va formar part de l’Exposició del Museu Pedagògic de Galícia (MUPEGA) a Santiago de Compostel·la (La Corunya) fins al 4 de maig de 2012, en què va passar a l’Exposició permanent del Museu de Ciència i Tecnologia de La Corunya.\nL’enciclopèdia mecànica era necessària segons les seves explicacions perquè: «alleugereix el pes de les carteres dels alumnes, fa més atractiu l’aprenentatge i adapta l’ensenyament al nivell de cada estudiant. Portàtil, que pesi poc, d’ús en casa i al col·legi, amb la possibilitat d’adaptar-se a alumnes de tots els nivells i als que tinguin problemes de visió. Dona suport a l’aprenentatge amb sons. Ensenya diversos idiomes. Facilita l’aprenentatge en la foscor incorporant llum. Dona suport perquè altres mestres hi afegeixin els seus propis materials i minorar costos».\n«Els llibres mecànics proporcionen moltíssims avantatges. El meu ha estat ideat per a tots els idiomes i facilita granment el treball a professors i alumnes. Ideovisual, respon al progrés del viure actual i compleix les lleis d’ensenyament general. Per la seva qualitat d’internacionalitat, facilita al món l’art d’ensenyar a professors, pedagogs, especialistes de l’ensenyament. És atractiva i pràctica. Es tracta d’una pedagogia ultramoderna que actua les realitats pedagògiques. Auxilia a la ciència de l’Ensenyament i crec que compleix les finalitats que m’he posat en idear-ho».\nEn 1970 a Brussel·les, el vicepresident per a Espanya, delegat oficial per a Amèrica Llatina i director de la revista Tècnica i Invenció, declara en la presentació de la recerca realitzada per un equip de científics durant set anys a la recerca d’invents espanyols:\n<< En 20 siglos, tanto en España como en otras naciones, le aseguro que en ninguno de los numerosos centros de investigación que hemos consultado existía referencia alguna sobre ingenios de origen femenino. Creo que la situación no es solo española, porque tanto aquí como en el resto de los países la mujer significó bastante poco. La única inventora española es Doña Ángela Ruiz Robles miembro de la Orden de Alfonso X el Sabio y poseedora de numerosos premios nacionales e internacionales a la invención. Doña Ángela se encuentra representada en esta Exposición por tres ingenios verdaderamente importantes en lo que a la enseñanza se refiere: la máquina taquimecanográfica, un atlas lingüístico gramatical y la enciclopedia mecánica que ha sido aprobada por el Ministerio Educación y Ciencia para texto de enseñanza.>>\n(Villamanín, 28 de març de 1895–Ferrol, 27 d’octubre de 1975) va ser una mestra, escriptora i inventora espanyola, precursora del llibre electrònic (ebook).


Acta reunió maig 2017 (I) - ACCIO ECOLOGISTA-AGRO\nArrel de la web > Portal de Transparència > Informació institucional, organitzativa i de planificació > Comissió Permanent > Acta reunió maig 2017 (I)\nReunida la Comissió Permanent d’Acció Ecologista-Agró a la Casa Verda de València, el 3 de maig de 2017, amb la presència d’Eva Tudela (La Ribera) com a presidenta, Alberto Maravall (València en Bici) com a secretari, Quique Meseguer (Comissió Forestal) com a tresorer i Marcos Pla (Comissió de Participació) com a vocal. Disculpen assistència Cristina Navarro (Comissió de l’Aigua), Celia Tello (Comissió Jurídica) i Alicia Moreno (Camp de Morvedre) com a vocals. S’aprova l’acta de la reunió d’abril i es tracten els següents temes:\nCasa Verda i local de Ripalda\nEns hem de fer responsables del local de Ripalda a València, ja que si ens retirem d’ell deixem penjats a Calidoscopio, l’Aula de la Bici i l’Associació d’Amigues i Amics dels Jardins Valencians (AJAVA), que actualment l’estan utilitzant. Antonio Goytre (Comissió de Territori) s’oferix per a mediar entre l’administració pública propietària del local i els usuaris actuals de Ripalda.\nA més a més, la Comissió Permanent planteja la necessitat d’organitzar la Casa Verda, seu d’Acció Ecologista-Agró a València ciutat, i retirar les andròmines. S’acorda convocar a les sòcies i els socis per a netejar i alliberar de trastos la Casa Verda el dimecres 7 de juny, a les 18:00 hores. Eva Tudela, presidenta d’AE-Agró, prepararà un correu per a enviar a les associades i associats. Cada Comissió de l’associació, que fa ús de la Casa Verda, haurà d’ordenar els seus materials abans de la jornada de neteja del local, per a la qual s’intentarà implicar al major nombre possible de persones.\nProposta de RSC al Tancat de la Pipa\nIndustrias Alegre, empresa ubicada en el polígon industrial d’Albal, proposa realitzar una activitat de responsabilitat social corporativa (RSC) al Tancat de la Pipa, àrea de reserva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) que AE-Agró i SEO/BirdLife custodiem al Parc Natural de l’Albufera de València. La Comissió Permanent accepta la proposta de l’activitat de RSC d’Industrias Alegre en el Tancat de la Pipa, que es realitzarà el diumenge 28 de maig i per la qual esta empresa d’Albal realitzarà un donatiu de 200 euros a AE-Agró.\nDel 8 al 14 de maig, la Regidoria de Mobilitat de l’Ajuntament de València organitza el Bicifest València 2017. Este esdeveniment té com a reptes fomentar l’ús de la bicicleta i aconseguir que el Cap i Casal siga declarat Capital Mediterrània de la Bici. València en Bici-AE Agró participarà amb un punt informatiu en la Bicimostra del Bicifest, que es celebrarà el dissabte 13 de maig.\nFinalment, la festa del XXX aniversari d’AE-Agró serà el divendres 23 de juny al local La Edad de Oro de la ciutat de València. El preu de l’entrada serà de 10 o 15 euros i inclourà sopar, que prepararan les FACA (Festes Alternatives de Carcaixent) i dos cerveses o una copa. Ja tenim confirmades les actuacions musicals de Black Coffe Blues & Soul i Contra-Band.\nA més a més, amb els vots dels participants en la festa, lliurarem el premi Carrasca, que reconeix el treball pam a pam d’una entitat en defensa de la natura, i el premi Residu, que denuncia a qui posa en perill el medi ambient. En esta edició, els candidats que opten al premi Carrasca són la Plataforma per la Sobirania Alimentària del País Valencià, Samaruc Digital i Som Energia. I els nomenats a premi Residu, Lafarge-Holcim, Ecoembes i el Sidi Saler.\nProposta de la PAH\nLa PAH (Plataforma d’Afectats per la Hipoteca) ens traslladen una proposta d’adhesió a una nova Llei d’habitatge. Desconeixem a fons la Llei, però en un dels punts que coneixem estem en desacord. Per ara, la Comissió Permanent no dóna el seu suport a la proposta de la PAH.\nCol·laboració amb l’Human Fest\nValència en Bici col·labora activament des de 2016 amb l’Human Fest, el Festival Internacional de Cinema i Drets Humans de València. Es planteja la possibilitat d’ampliar esta col·laboració al conjunt d’AE-Agró, proposta que la Comissió Permanent accepta.\n*Esta acta va ser aprovada per la Comissió Permanent d’AE-Agró en la seua reunió mensual, celebrada a la Casa Verda de València el dimecres 31 de maig de 2017, amb la presència d’Eva Tudela (La Ribera) com a presidenta, Alberto Maravall (València en Bici) com a secretari, Quique Meseguer (Comissió Forestal) com a tresorer i Cristina Navarro (Comissió de l’Aigua) com a vocal. Disculpen assistència Celia Tello (Comissió Jurídica), Marcos Pla (Comissió de Participació) i Alicia Moreno (Camp de Morvedre) com a vocals.\nVeure en línia : Acta reunió abril 2017


Urgències – Marc Berenguer\n2 de febrer de 2020 2 de febrer de 2020 per Marc Berenguer\nLa majoria de la gent té una o més urgències per atendre diàriament, afectant al temps disponible per les activitats que realment volen fer i deixant activitats sense acabar que es posposen a dies posteriors (fenómen amplificat per no saber dir NO).\nPerò, quantes d’aquestes urgències son reals? Podria ser que es tractés d’autourgències?\nSi jo descobreixo un curs que m’agradaria fer i, casualment, la inscripció acaba el dia següent, és realment urgent fer-la l’endemà.\nEn canvi, si estic posposant coses que em seria útil fer per acabar una feina on jo mateix he triat la data d’entrega, perquè al acceptar fer-la vaig dir que ho tindria fet en una setmana, es tracta d’una autourgència. Perquè ningú m’havia dit un dia concret per entregar-ho, el vaig triar jo lliurement.\nI, sense adonar-nos-en, constantment ens imposem nosaltres els terminis. Justament per això alguns mètodes de gestió del temps, com ara GTD, no son partidaris d’establir dies concrets per cada tasca (a no ser que sigui una reunió o una entrevista amb un client, que evidentment cal anotar-ho al calendari en el moment que s’ha acordat) sinó d’escollir-les segons el context on s’estigui, el temps disponible i l’energia que es tingui.\nA més, durant les revisions que cal fer periodicament al sistema de gestió que s’utilitzi, ja haurem establert la importància de cada tasca segons els nostres criteris. I aquest és el punt important! Aquests criteris han d’estar basats en el desig de creixement personal de cadascú, en aconseguir que tot el que es faci ajudi a assolir els objectius vitals que es persegueixen (el que en la filosofia empresarial s’anomena visió, missió i valors).\nPer tant, en el moment inevitable en que algú ens encarregui una feina, no li direm: “la setmana que ve ho tindré fet”, sinó “ho faré tant aviat com pugui”. Així s’elimina la data d’entrega fixada i es poden fer les diferents activitats amb l’ordre de prioritats que realment convé a cada persona.\nPerò si no es tenen clares aquestes prioritats, es viurà dominat per les activitats i feines pendents. Cal asseure’s l’estona que faci falta per escollir adequadament què es vol aconseguir a la vida per tenir el control sobre tot el que es fa.\nPassar-se el dia tancant temes urgents no és només culpa dels altres. Si no es fa res per evitar les autourgències, mai es podrà sortir de l’espiral de la falta de temps.\nCategories Reflexions Etiquetes Aprendre, Decisions, Eficiència personal, Urgències, Visió Navegació per les entrades


Són més llests els bebès que mamen? | Consumer\nSón més llests els bebès que mamen?\nAlguns científics afirmen que la lactància repercuteix en el desenvolupament intel·lectual del nen, però no existeix consens\nInflueix la lactància materna en el desenvolupament intel·lectual del bebè? Algunes recerques afirmen que sí, mentre que unes altres conclouen que el contrast no és considerable, sobretot, si es tenen en compte altres variables com el nivell cognitiu de la mare o l’entorn socioeconòmic. En aquest article s’exposen les evidències científiques que sustenten la relació entre lactància materna i intel·ligència del nen i es detallen les causes que poden fer al petit més intel·ligent.\nLa lactància materna, eleva la intel·ligència del bebè?\nAlguns investigadors atribueixen a la lactància materna un paper rellevant en el desenvolupament cognitiu i psicomotor del bebè. Una de les recerques més àmplies en la qual es recolza aquesta afirmació és la duta a terme per un equip del Departament de Pediatria de la Universitat McGill de Mont-real (Canadà).\nLa llet materna millora el quocient intel·lectual dels nens, afirmen alguns estudis\nEls especialistes van mesurar les capacitats cognitives d’una mostra de 14.000 nens de sis anys. Els petits que havien estat alletats de forma exclusiva almenys durant els tres primers mesos de vida van obtenir una qualificació gairebé sis punts superior en les proves de quocient intel·lectual, que els menors que van ser alimentats amb llet de fórmula. També van aconseguir uns resultats acadèmics més alts, segons els seus professors.\nAltres treballs han mostrat, també, que el benefici és major com més es perllongui la lactància, mentre que existeixen altres estudis que associen l’alimentació exclusiva amb llet materna amb un desenvolupament més primerenc del cervell del bebè.\nVariables maternes i socioeconòmiques i nivell cognitiu\nAlguns especialistes incideixen que existeixen altres factors que influeixen de forma decisiva en el desenvolupament cognitiu del nen i, per tant, és necessari estudiar-los també.\nEl quocient intel·lectual de la mare prediu el desenvolupament intel·lectual del bebè\nUna anàlisi d’11 recerques, en les quals es van incorporar altres variables com l’edat gestacional del bebè, el quocient intel·lectual, l’edat i l’educació de la mare, conclou que aquests factors escurcen la distància intel·lectual entre els lactants i els alimentats amb llet artificial.\nAltres estudis evidencien que el quocient intel·lectual de la mare és el factor més predictiu del futur desenvolupament intel·lectual del petit, i que la lactància materna té molt poc o cap efecte sobre est.\nUn treball de l’Institut Català de Salut (‘Evidències en Pediatria’, 2007), que analitza 5.500 joves, conclou també que, després de quantificar els efectes del quocient intel·lectual matern i altres variables socioeconòmiques, la lactància materna no té pes en la intel·ligència del bebè.\nQuè fa al bebè més intel·ligent?\nLlavors, com influeix la lactància en els millors resultats cognitius dels nens? Rafael Pérez-Escamilla, professor d’Epidemiologia de la Universitat de Yale (EUA) ho atribueix a aquest efecte que té en el desenvolupament intel·lectual i motor del petit l’estret vincle mare-fill que es dona en la lactància. En l’estudi ‘Influencia de la lactància materna en el desenvolupament psicosocial‘, aquest doctor suggereix a més que aquesta relació pot incrementar la interacció verbal amb el bebè i facilitar així el desenvolupament del llenguatge.\nD’altra banda, s’ha demostrat que la llet conté substàncies bioactivas, com els àcids grassos polisaturados, que són crucials per al desenvolupament cerebral.\nEls defensors que les variables maternes i socioeconòmiques afecten al desenvolupament cognitiu del nen destaquen, no obstant això, el pes dels factors genètics que transmet la mare al petit, l’estimulació que rep del seu entorn i l’ambient educatiu que se li ofereix des del principi.\nLa llet materna, el millor aliment del bebè\nTots els professionals de la salut coincideixen que la llet materna és el millor aliment que es pot donar a un bebè. L’Organització Mundial de la Salut i els principals organismes i societats nacionals i internacionals especialitzats en nutrició infantil són partidaris de mantenir la lactància materna exclusiva almenys durant els primers sis mesos de vida del nen.\nEls principals beneficis de l’alimentació natural que subratllen els especialistes són les propietats immunològiques i nutritives de la llet materna i el vincle afectiu que la lactància permet establir entre el petit i la seva mare.\nlactància materna llet materna alletar bebès beneficis coeficient intel·lectual criança inteligencia-ca pecho-ca


11/11/2016 - 16.00 Actualitzat 11/11/2016 - 17.33\nLa regidora de seguretat, Sílvia Paneque, i l'inspector de la Policia Local de Girona, Joan Jou, durant la roda de premsa del balanç de seguretat de Fires de Girona aquest divendres 11 de novembre de 2016. Pla mig. (Horitzontal)\nACN Girona.-Els robatoris durant aquesta edició de les Fires de Sant Narcís de Girona han augmentat un 62% respecte el 2015. Dels 112 furts que es van registrar ara fa un any, s'ha passat a 182 aquest 2016. La majoria de robatoris són de mòbils d'alta gamma, tot i que també hi ha carteres i altres objectes de valor. La regidora de seguretat de l'Ajuntament de Girona, Sílvia Paneque, ha reconegut que aquesta pujada els posa en alerta i diu que és "l'assumpte pendent" que té a resoldre la policia amb vistes a l'any vinent. Amb tot, el cap de la Policia Municipal de Girona, Joan Jou, ha destacat que aquest increment de robatoris també ha comportat un major nombre de detencions, i és que enguany se n'han fet 43 per les 26 del 2015, el que suposa un augment d'un 65%. Jou ha explicat que van detectar el problema dels robatoris de mòbils el primer cap de setmana, i que a partir d'aquell moment van incrementar la vigilància. Jou també ha explicat que la majoria de robatoris han estat a la zona de les barraques.\nEls mòbils d'alta gamma han estat el gran objectiu dels lladres durant les Fires de Sant Narcís. De fet, els robatoris d'aquests dispositius expliquen el substancial augment del 62% de denúncies per furts que hi ha hagut aquest any, i que s'han focalitzat sobretot en la zona de les barraques. En aquest sentit, la regidora de Seguretat de l'Ajuntament de Girona, Sílvia Paneque, ha reconegut que "és un repte i una línia de treball" que han de seguir per intentar reduir aquesta xifra l'any que ve. Tanmateix, aquest augment de robatoris s'ha traduït en més detencions. Enguany se n'han fet 43 de les quals 33, han estat per furts. El cap de la Policia Municipal de Girona, l'inspector Joan Jou, ha explicat que van detectar el problema durant el primer cap de setmana, i això els va fer augmentar les mesures de seguretat la resta de dies. Gràcies a això, la policia ha pogut identificar alguns dels lladres després que intentessin vendre els dispositius mòbils a través de plataformes d'Internet. Tot i lamentar aquest augment en els robatoris, tant Paneque com Jou demanen relativitzar les dades i tenir en compte que alguns dies s'han arribat a acumular més de 10.000 persones a la zona de la Copa.\nBaixen les alcoholèmies\nD'altra banda, des de l'ajuntament destaquen que en dels aspectes més positius ha estat la reducció de conductors que han enxampat beguts. Dels 41 positius per alcoholèmia de l'any 2015 s'ha passat a 19 aquest any. Això suposa una reducció d'un 60%, malgrat que la policia ha fet més proves d'alcoholèmia que mai. En concret, durant els nou dies de festes, s'han realitzat 447 proves, una quarantena més que l'any passat. Paneque s'ha mostrat "molt satisfeta" d'aquesta dada, que segons valora, va associada a la reducció d'un 21% de la sinistralitat a la carretera.\nUn altre aspecte positiu ha estat la baixada pel que fa a les actes aixecades per consum de drogues a la via pública. En total, aquest any la policia n'ha fet 140, 34 menys que l'any passat. Segons Paneque, una de les claus d'aquesta baixada tant en el consum d'alcohol com de drogues ha estat la feina preventiva que s'ha fet des de l'ajuntament tant a les escoles com al carrer. Malgrat tot, aquest any s'han atès a vuit menors després d'haver consumit alcohol.\nLa venda ambulant ha estat un altre dels aspectes més vigilats per la policia, després que el 2015 es disparés el nombre de denúncies. La pressió policial també ha tingut el seu efecte, i les denúncies han caigut prop d'un 40%. Jou ha explicat que aquesta era una qüestió que els preocupava des de fa anys. "No volem que Girona es converteixi en un lloc de venda ambulant, com passa a altres llocs de Catalunya", ha comentat.\nUna denúncia per agressió sexual\nUna de les apostes de l'Ajuntament de Girona en aquestes Fires de Sant Narcís ha estat en contra de la violència sexista, a través de la campanya 'No és no' per tal d'evitar les agressions i abusos sexuals. En aquest sentit, la policia ha rebut una única denúncia d'una noia que ha patit una agressió, però no han volgut donar més detalls, ja que es continua buscant el responsable.\nEl que també preocupa a l'ajuntament és l'augment d'agressions que hi ha hagut aquest any. De les sis del 2015 s'ha passat a 18 aquest any. Jou ha explicat que no hi han més baralles. "Són discussions, però no hi ha hagut més baralles", ha comentat l'inspector. Amb tot, la Creu Roja va atendre 84 persones els nou dies de festa. Col·laboració amb Mossos d'Esquadra El desplegament policial durant les Fires de Sant Narcís fa necessària la col·laboració entre la Policia Municipal i els Mossos d'Esquadra. En concret, els mossos es concentren a la zona de la Copa, a les barraques, mentre que la policia gironina es centra a les fires, a més de donar suport en la majoria d'actes que es fan a d'altres llocs de la ciutat com el correfoc, la pujada del pilar de la Catedral o la Cercavila de gegants. En resum la Policia Municipal fa el 77% del control policial, el que ha suposat 4.715 hores d'agents treballades. Els mossos per la seva banda han destinat 1.422 hores.


La UE Castellfollit vol recaptar fons per instal·lar gespa artificial al seu camp de terra - Ràdio Olot\namb Ràdio Olot 7:39\nLa UE Castellfollit vol recaptar fons per instal·lar gespa artificial al seu camp de terra\nÉs l’únic de terra que queda a la Garrotxa, i amb ell el club considera que el seu futbol formatiu està en perill. Per trobar diners i posar el camp al dia, el Castellfollit s’ha inventat un torneig de futbol molt original: el Football 4 Out Players, una competició de partits reduïts en què s’elimina un jugador de l’equip rival per cada gol que es marqui. Es farà aquest estiu i les inscripcions ja estan obertes.\nÉs l’únic camp de terra de la comarca (UE Castellfollit)\nEl camp de futbol de Castellfollit és un dels cinc de la demarcació de Girona, i l’únic de la Garrotxa, que encara és de terra. El terreny on està ubicat és de propietat privada i la Unió Esportiva Castellfollit l’utilitza com a llogater. Si bé la intenció de l’Ajuntament seria comprar-lo i municipalitzar-lo, ara per ara, el consistori no pot assumir el cost econòmic de l’operació. Això sí, mentrestant, el propietari ha donat permís perquè s’hi pugui instal·lar gespa artificial i el club ha començat a pensar iniciatives per recaptar diners. Els considera tan necessaris que si no els troba el seu futur podria penjar d’un fil. Ho diu a Ràdio Olot un dels membres de la junta directiva, Toni Quiles.\nL’última idea es diu Football 4 Out Players i és un torneig amb unes normes molt peculiars. Bàsicament, es caracteritza per eliminar un jugador rival cada vegada que es marca un gol. Són partits molt ràpids, de dues parts de cinc minuts cadascuna, en un terreny de joc petit, de 30×20 metres, i amb porteries de poc més d’un metre de llargada. Els equips estan formats per quatre jugadors, ningú pot trepitjar les àrees semicirculars i no hi ha porters. És una idea del mateix Toni Quiles.\nEl torneig per recaptar fons per a una futura gespa artificial al camp del Castellfollit es farà aquest estiu. Inicialment estava previst per a dissabte, però el club l’ha posposat per poder tenir més equips participants. La intenció seria arribar als 32 i oferir premis en metàl·lic de 1.500 euros per als guanyadors.\n225 queries in 0,392 seconds.


Els majors de Burjassot podran gaudir d’activitats de relax a un preu reduït en el Balneari de Cofrentes – Ajuntament de Burjassot\nEls majors de Burjassot podran gaudir d’activitats de relax a un preu reduït en el Balneari de Cofrentes\n17 febrer 2017|Burjassot\nL’Ajuntament de Burjassot, des de la Regidoria de Serveis Socials, dirigida per Olga Camps, a través del programa de Convivència i 3ª Edat, està informant als majors del municipi de l’oferta que el Balneari de Cofrentes té per a ells durant el mes de maig.\nDesprés de l’acord signat fa uns anys amb el citat Balneari, els majors del municipi que complisquen els requisits del programa tindran l’oportunitat de visitar i gaudir de les instal·lacions, serveis i tractaments del Balneari de Cofrentes a un preu reduït del 16 al 23 de maig.\nAixí, en aquesta ocasió, el Balneari de Cofrentes ofereix l’oportunitat de passar 8 dies i 7 nits per un preu aproximat de 176.20 euros. Uns dies en els quals es podran allotjar en el balneari, tenir les seues consultes mèdiques i tractaments termals i gaudir del programa per a aprendre a cuidar-se. A més, el Balneari posa el transport, en el cas que hi haja un grup, des de Burjassot fins a les seues instal·lacions.\nPer a obtenir informació sobre l’oferta, tots els interessats poden dirigir-se al Centre Social Tierno Galván o bé cridar al 96 390 45 82 on les tècnics de l’àrea els donaran totes les dades. La data límit per a apuntar-se és el 21 de març.\nCofrentes, serveis socials, tercera edat, termalisme, balneari


Festes Eivissa 2020: Odyssey Opening I Closing Party Ushuaïa i Hi Eivissa\nUshuaïa Eivissa i Hi Eivissa s'han desmarcat amb un veritable bomba: Odyssey et porta 24 hores de festa per l'Opening i Closing de 2020. Tale of Us, Maceo Plex o Damian Lazarus formen part de l'line up\nDe nou, dos dels clubs més famosos de l'illa, l'hotel club a l'aire lliure Ushuaïa Eivissa i la discoteca hi Eivissa celebren a 2020 les seves festes de Opening i Closing de forma conjunta sota el nom de Odissea.\nUn nou concepte inaugurat l' Opening conjunt que van celebrar les dues sales a 2019 i que aquest any s'estén també a les corresponents festes de tancament. Així, en els dos casos podràs estar ballant fins 24 hores sense parar. Un veritable luxe!\nEn el cas de Odyssey Opening la festa arrenca amb la Ushuaïa Eivissa Opening Party el dissabte 9 de maig de 2020, Que se celebra de 12 a 24 hores. A continuació, arrenca la Hi Eivissa Opening Party, Que es perllonga fins diumenge 10 de maig de 2020 a les 12 hores.\nTali of Us, Maceo Plex, el live de Paul Kalkbrenner, Kölsch, Kevin de Vries i Coeus seran els encarregats d'elevar la temperatura d' Ushuaïa Eivissa des del migdia. Després d'aquestes frenètiques sessions, la festa continua en Hi Eivissa, moment per gaudir de grans noms de l'techno i el house. A partir de la mitjanit, Damian Lazarus, Tale of Us, Artbat, Eagles & Butterflies i el live act de Âme ocuparan el Theatre.\nPer la seva banda, en El Club ressonaran les potents mescles de Charlotte de Witte, Chris Liebing, Fjaak i Marcel Fengler.\nLa festa de Odyssey Closing segueix el mateix esquema i se celebra el dissabte 10 d'octubre de 2020. Arrenca amb la Ushuaïa Eivissa Closing Party a les 12 hores i segueix amb la HI Eivissa Closing Party, des de mitjanit fins a les 12 hores de diumenge 11 d'octubre 2020.\nAmb creuar el carrer i caminar uns pocs metres podràs gaudir de dues festes veritablement úniques amb grans Djs internacionals.\nI per descomptat, no faltarà aquesta impressionant ambientació de tots dos clubs, amb decorats expressament dissenyats, belles ballarines, i un medi ambient que sens dubte serà espectacular.\nTreball a Eivissa 2020: Grup Mambo busca personal\nLa mascareta serà obligatòria a Eivissa sempre\nFestes de el Carme a Es Cubells\nExposició de Steinmeyer a Sa Nostra Sala\nCap de setmana de plans amb les Festes d'Es Canar\nLess is more (LIM) els divendres a Shamarkanda


• Alcoiana de 50 anys, Llicenciada en Filologia Hispànica, exerceix com a professora de secundària des de 1990, ha format part del Front Cívic Som Majoria • Vicenta Jiménez "També hem de recuperar la credibilitat de les institucions: que siguen transparents, que hi haja mecanismes de control sobre els polítics que asseguren el funcionament democràtic"\nEnviat per Rodrigo Paños en 1 d'octubre de 2015.\nTags: Alcoi, Alcoians, Eleccions Generals 2015, Entrevistes, Política, Senat, Vicenta Jiménez\nVicenta Jiménez candidata al Senat per Podem./lesmuntanyes.com\nVicenta Jiménez, alcoiana de 50 anys, Llicenciada en Filologia Hispànica, exerceix com a professora de secundària des de 1990. Activista pels drets humans i per la democràcia, ha format part del Front Cívic Som Majoria, és membre d’ATTAC Alcoià Comptat, membre del Cercle Podem Alcoi i ha participat activament en la plataforma municipal Guanyar Alcoi. Acaba d’obtenir a les recents primàries de Podem el primer lloc en la candidatura al Senat per la província d’Alacant.\nAra mateix, el Senat és un retir daurat, sense moltes atribucions de polítiques reals, per als vells polítics”\nVicenta, com va començar la teua activitat política?\nVa arrancar amb el 15M. Vaig entrar en contacte amb lectures i referents que em van servir per a obtindre una interpretació de la crisi que els grans mitjans de comunicació no em donaven. Em vaig adonar que tan sols amb la implicació de la ciutadania, de la gent que no participa normalment en la política, podrien fer front a la situació.\nPer què milites en Podemos?\nHa sigut una evolució natural del meu activisme: ara mateix l’única opció organitzada que té la possibilitat real de canviar les coses és Podem: l’única força amb voluntat real de fer polítiques a favor de les persones, com ja està demostrant-se en algunes grans ciutats. En Madrid i Barcelona, per exemple, s’han acabat els desnonaments, i a pesar dels vaticinis interessats dels grans mitjans de comunicació, no s’ha produït cap cataclisme: ha quedat clar que era una qüestió de voluntat política.\nCreus que estem ja en la senda de la recuperació econòmica?\nNo, crec que les manifestacions que estan fent-se al respecte són clarament electoralistes, que eixos anuncis de millora es basen en dades macroeconòmiques que mostren algun repunt, però obeeixen a causes relacionades amb l’economia internacional i no a les polítiques implementades pel PP: el preu del petroli ha baixat, el BCE està fent polítiques expansives, etc. I sí, pot ser que els indicadors diguen que la nostra economia creix tímidament, però a quin cost?\nEl que sí que és cert és que pel camí hem retrocés en molts aspectes: en drets laborals (els pocs treballs que es creen són precaris, temporals i de baixa qualitat); en drets civils (amb l’exemple de la llei mordassa); en la qualitat de vida dels ciutadans; i sobretot en les possibilitats de futur de la gent jove i dels majors, al estar posant-se en perill el nostre sistema de pensions… Estem assistint al desmantellament de l’estat del benestar.\nCom valores la situació d’Europa?\nEstem molt lluny del que ens van vendre a l’hora d’entrar a la Unió Europea: des de finals dels 70’ Europa era un referent de progrés i benestar. Però en l’actualitat eixe somni s’ha transformat en un malson. La Unió Europea que tenim ara no ha demostrat ser una solució per als països membres amb problemes (ens ha quedat prou clar amb el cas grec) sinó més aviat s’ha mostrat com el garant (per damunt de tot) dels interessos creditors de la banca alemanya i del sector financer, deixant patent que el projecte de l’actual UE resulta funcional als interessos financers de les elits però alhora, al imposar polítiques de retallades i privatitzacions a canvi de rescats financers, és una matriu de desigualtat entre països i entre persones.\nQuines són les polítiques que s’haurien d’aplicar per a traure al país de la crisi?\nCal tindre un projecte de país que canvie el model productiu: invertir en indústries que consoliden un teixit industrial sòlid. Cal fer polítiques econòmiques expansives que augmenten la demanda agregada. Que la gent puga consumir amb normalitat i tindre seguretat en la seua vida. Implementar mesures que impulsen i enfortisquen a les nostres mitjanes i petites empreses. Això fa que l’economia real cresca.\nTambé hem de recuperar la credibilitat de les institucions: que siguen transparents, que hi haja mecanismes de control sobre els polítics que asseguren el funcionament democràtic. Cal aconseguir que la política s’entenga com un servei. Un polític és un representant públic que ha de viure igual que la gent a la qual representa; per això els càrrecs públics de Podem són molt escrupolosos en aquest aspecte, es redueixen el salari i renuncien a tot tipus de privilegis (un carreg de Podem mai pot cobrar més de 3 salaris mínims interprofessionals; tampoc pot romandre més de dues legislatures en un carreg públic, entenent que és un servei públic temporal després del qual tornaran al seu treball habitual).\nQuines possibilitats creus que té Podemos en les eleccions generals?\nLes enquestes estan donant-nos un 15’5%, però nosaltres som molt cautelosos amb les enquestes perquè en les europees ens vaticinaven 1 eurodiputat i en vam obtenir 5. Tot depén que sapiem transmetre a la gent que el moment és ara i que som l’única possibilitat d’articular i liderar un canvi real. Que siguem capaços de mostrar-nos com una organització jove però solvent i capaç. Tot depén que la gent prenga consciència que aquestes eleccions no són iguals que la resta. La gent ha de ser conscient que les possibilitats de canviar no poden passar per aquells que han creat l’actual estat de coses, que són el PP i el PSOE. Cal canviar les polítiques econòmiques; fer un gir de les polítiques neoliberals actuals a polítiques realment socialdemòcrates. I dur-les a terme en la pràctica.\nActualment en qüestions de política econòmica, PP i PSOE estan defensant el mateix. Així, a Europa, el PSOE acaba de signar a favor del TTIP, que és un tractat que es negocia pràcticament en secret entre la UE i EEUU i que posa en perill aspectes de sobirania dels Estats que acaben signant-lo, i de drets laborals i civils dels seus ciutadans.\nPer què al Senat?\nPrecisament perquè aquesta és una de les institucions que gaudeixen de major desprestigi social: hi ha un consens social que clarament es decanta per l’eliminació d’aquesta càmera. Ara mateix, el Senat és un retir daurat, sense moltes atribucions de polítiques reals, per als vells polítics. En efecte, sabem que per a poder implementar qualsevol canvi Podemos ha d’entrar en totes les institucions i en el Senat per descomptat que també\nDe moment en Podem ja tenim tres senadors que estan treballant en la càmera. Després de les eleccions serem un grup parlamentari que treballarà en la línia de regeneració democràtica i de polítiques de canvi.\n‘Curso urgente de pollítica para gente decente’, de Juan Carlos Monedero. Perquè si la gent decent del nostre país, que és la majoria, no pren consciència de la importancia de la seua implicació dels assumptes públics, els ciutadans estarem sotmesos a interessos que no sempre són els nostres.\nUn documental: La doctrina del shock Basat en el llibre del mateix nom, escrit per Naomi Klein. Ofereix una visió de la història recent que resulta clarificadora en molts aspectes.\nUn referent històric?\nSalvador Allende, perquè va ser capaç de governar defensant els interessos de les classes més desfavorides amb coherència i valentia, malgrat les greus dificultats, fins al final.


Xavi Bellot – Compromís per Catarroja\nL’Ajuntament de Catarroja ha fet pública hui la renovació de la seua imatge corporativa, en una campanya, Catarroja eres tu, en la que ha implicat al veïnat. Aquesta nova imatge, dissenyada per l’empresa valenciana Alquadrat, és fruit del treball de més d’un any, on s’ha volgut, tractar amb molta cura, l’emblema del nostre poble adaptant-ho […]\nL’Ajuntament de Catarroja està treballant des de fa setmanes perquè la celebració del dia de Tots Sants transcórrega amb normalitat, seguint els actuals estàndards de seguretat i les directrius marcades per la Conselleria de Sanitat Universal. Per aquest motiu la regidoria de Cementeri i l’empresa pública ESERCA han dissenyat un pla específic d’accés al cementeri […]\nCatarroja continua els treballs d’ampliació del cementeri amb la construcció de 48 nous nínxols\nL’Ajuntament de Catarroja continua els treballs de renovació del cementeri municipal. Uns treballs que van començar al setembre de 2019 i que van incloure la renovació de la façana, respectant la seua singularitat i recuperant el seu aspecte històric. Ara s’ha aprovat l’ampliació del cementeri amb la construcció de 48 nínxols, així com la urbanització […]\nL’Ajuntament de Catarroja ha estat treballant durant aquests dies perquè les seues veïnes i veïns puguen mostrar els seus respectes a familiars en el cementeri municipal amb motiu de l’1 de novembre. Així doncs, s’ha treballat en l’adequació de l’entorn, amb noves plantes ornamentals, incrementant, d’altra banda, la neteja dels elements comuns. D’aquesta manera, amb […]


L'Àrea de Desenvolupament Econòmic Sostenible de l'Ajuntament de València llança, a través de València Activa, les ajudes municipals ‘València Activa Emprén 2018’, que tenen com a objectiu fomentar la creació d'activitat empresarial per mitjà d'ajudes destinades a donar suport les altes en el Règim Especial de Treballadors Autònoms (RETA) en la ciutat de València. La responsable de l'Àrea de Desenvolupament Econòmic Sostenible, Sandra Gómez, ha destacat «la importància de donar suport els nous projectes empresarials de la ciutat, generadors d'ocupació i de noves oportunitats laborals».\nLa quantia total destinada a atendre estes ajudes és de 600.000 euros, i a més, es concedirà una quantia fixa de 3.000 euros en concepte de llançament a totes les sol·licituds que puguen acreditar l'alta en Hisenda i l'alta en el RETA. De la mateixa manera, la quantia de 3.000 euros s'incrementarà en 500 euros en el cas de les dones, així com en el cas de col·lectius específics: persones parades de llarga durada, menors de 30 anys, majors de 45 i persones amb diversitat funcional. El termini de presentació de les sol·licituds és del 21 de juny a l'11 de juliol.\nDurant 2017, el consistori va destinar un total d’1.460.000 euros a ajudes per a projectes empresarials i emprenedors a través de les ajudes València Activa Crea, destinades a donar suport i fomentar les indústries creatives i culturals per valor de 200.000 euros; les ajudes València Activa Emplea amb una dotació econòmica total de 400.000 euros, que el seu objectiu és fomentar l'ocupació estable i de qualitat; les ajudes València Activa Emprén, concedides a 178 idees emprenedores; i les Ajudes València Activa Impuls Econòmic, amb un import total de 200.000 euros i que el seu objectiu és donar suport l'activitat econòmica de la ciutat de València, concedides a 58 empreses.\nA açò cal sumar, dins de la campanya d'ocupació i formació per a joves ‘anem!’, les ajudes València Activa Jove destinades a la formació en anglés per valor de 60.000 euros, de les quals es van beneficiar 75 persones, amb 200 euros per persona per pagar les taxes dels exàmens oficials de nivell intermedi d'anglés.


Seu corporativa de Massimo Dutti\nCarla Cadavid Izquierdo, Meritxell Moyà Vilalta, Miriam Aranda – Arquitecte / Diana Calicó Soler, Elisabeth Torregrosa Avilés – Arquitecte tècnic\nUna nova tipologia\nL’edifici, de tres plantes i 220×60 metres, està situat en un polígon industrial als afores de Tordera, per la qual cosa l’aparcament és la peça clau en l’organització del programa. Enfront de les dues solucions més comunes d’aparcament —a l’aire lliure en un solar confrontant o subterrani sota el propi edifici—, el projecte proposa una nova tipologia: un edifici palafític que allibera la major part de la seva planta baixa per a destinar-la a l’aparcament.\nAquesta solució genera una òptima accessibilitat, protegeix els vehicles de la intempèrie i aconsegueix una imatge que dignifica l’aparcament en comptes de tractar-lo com un espai residual. La resta de la planta baixa configura els accessos, usos complementaris i instal·lacions, i les dues plantes superiors es destinen íntegrament a espais de treball, banyats en llum natural gràcies a una façana nord totalment envidrada.\nL’altura total de la planta baixa és de 4 m i les de les plantes 1 i 2 és de 5,5 m, sent l’altura total de l’edifici de 15,00 m. La superfície total de l’edifici és de 40.344 m², dels quals 11.737 m² són de l’aparcament de planta baixa i els 28.605 m² restants són espais interiors de treball en plantes primera i segona.\nPatis interiors connectats amb la planta baixa\nL’aposta per la sostenibilitat i el confort en els espais de treball es tradueix en la creació de diversos patis interiors, connectats directament amb la planta baixa exterior, que il·luminen els espais centrals de l’edifici i permeten la ventilació creuada de manera natural.\nLa visió des de l’exterior del recinte queda configurada per una pell de panells d’alumini extrusionat, que es corba lleugerament a les seves cantonades abraçant les tres façanes més assolellades. Sobre aquesta pell les obertures es protegeixen mitjançant làmines mòbils. El seu caràcter tecnològic el relaciona amb les textures industrials dels edificis adjacents. La imatge a nord, des del carrer interior del recinte es configura, al no estar exposada a la insolació directa, a partir d’una gran façana envidrada que permet il·luminar generosament les dues grans sales de treball de l’edifici situades en les plantes primera i segona.\nLes altes prestacions de l’edifici de la Nova Seu Central de Massimo Dutti quant a sostenibilitat i estalvi energètic han permès obtenir la qualificació LEED GOLD que atorga el USGBC (United States Grenn Building Council). Entre les mesures preses destaquen la utilització de patis, les pells tecnològiques i el tractament de la planta baixa com a espai exterior ventilat amb funció d’aparcament.


Revisió del 14:27, 19 oct 2008\nRevisió del 09:50, 7 oct 2008 (modifica)\nRevisió del 14:27, 19 oct 2008 (modifica) (desfés)\n'''La sinergia''', per tant, té com a pre requisit la integració i aquesta ha de ser avantcedida per l’afinitat de les parts, doncscar laintegració només és posible si existeix afinitat. En conseqüència, el desenvolupament d’una societat pot ser mitjà en funció de la sinergia existent. Les societats en creixement són altament sinèrgiques, doncscar existeix afinitat entre les seves parts. L’ingredient fonamental de la sinergia és per tant l’afinitat i la seva contrapartida, l’odi. Sinergia i entropia son per tant oposats, el primer unió d’energia, el segon : destrucció i dissipació d’energia. Val definir en aquest punt l’entropia com el Grau d’aleatorietat d’un sistema, el qual determina el seu ordre o existència anàrquica.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/2790376»


La Travessa cap al 2022 organitza una caminada conscient dimecres fins a l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa - Regió7\nEl dissabte 4 de desembre es farà una neteja perimetral fins al Parc de l'Agulla amb la col·laboració d'Ampans i del Parc de la Séquia\nManresa | 19·11·21 | 12:44\nUna de les caminades conscients Arxiu particular\nLa Travessa cap al 2022 organitza una caminada conscient fins a l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa. Aquesta activitat es portarà a terme el dimecres 24 de novembre sortint a les 7 de la tarda des de la plaça Major de Manresa i acabarà a l'Hospital Sant Joan de Déu de Manresa (carrer del Dr. Joan Soler, 1-3 de Manresa). En aquesta ocasió, es comptarà amb la presència del doctor Albert Estiarte, adjunt a la direcció general de la Fundació Althaia.\nPer una altra banda, el dissabte 4 de desembre es farà una neteja perimetral fins al Parc de l'Agulla. La sortida tindrà lloc a les 10 hores al Centre de Visitants del Parc de l'Agulla, i l’arribada serà al mateix parc pels volts de les 13 hores. Per portar a terme aquesta activitat és recomanable portar guants, roba còmoda i calçat adequat, així com també aigua per hidratar-se i quelcom per protegir-se del sol. En aquesta edició es comptarà amb la col·laboració d'Ampans i amb la participació d’alguns dels nois i noies d’aquesta institució. El recorregut passarà per les instal·lacions d’Ampans, on es farà una petita intervenció en els jardins del recinte. També es resseguirà part de la Séquia i es comptarà amb la col·laboració del Parc de la Séquia. Aquest acte té la voluntat de teixir nous vincles entre la ciutat i el seu entorn, especialment als llocs sagrats que se situen a la perifèria manresana. Consisteix en una neteja d’espais naturals realitzada amb consciència plena i una disposició espiritual.\nFinalment, aquest dissabte, 20 de novembre, de 10 a 13 hores, hi haurà la reunió final dels grups d’aprofundiment de l’àmbit humà al Convent de les Caputxines de Manresa (carrer Talamanca, 5-7).\nPer participar a la caminada conscient, la neteja perimetral i la reunió final dels grups d'aprofundiment de la Travessa cap al 2022 cal inscriure's a través d'aquesta pàgina web.\nInspiració 2022 és un grup ampli i divers de persones que volen vetllar pel que pensen que és el nucli fonamental i essencial de Manresa 2022: la commemoració d'una transformació espiritual viscuda per Ignasi de Loiola fa cinc-cents anys a la ciutat. En aquest sentit, el grup té l’objectiu que la commemoració de Manresa 2022 possibiliti l’aprofundiment del que suposa la transformació espiritual en els diversos àmbits de la vida personal, ciutadana i social. Per saber quelcom més del grup Inspiració 2022 i fer aportacions concretes es pot visitar la seva pàgina web.


Caleidoscopi d'animals ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Caleidoscopi d'animals\nAquest llibre reuneix les criatures més acolorides i sorprenents del nostre planeta. Una classificació, tan lúdica com interessant, que posa l’èmfasi en els increïbles embolcalls i aparences del món animal. Per què alguns animals opten per una capa d’un únic color, mentre que d’altres prefereixen un gresol de tonalitats? Quina funció tenen les taques i les ratlles? Per què algunes cries són tan diferents dels seus pares?En aquest viatge a través de l’arc de Sant Martí de la nostra fauna, descobrirem des d’ocells amb plomes iridescents i gats de pelatge sofisticat fins a peixos amb escames lluents i granotes de pell verinosa. Tots aquests extraordinaris revestiments tenen una raó de ser: ajuden els animals a sobreviure i a proliferar. Els patrons de la seva pell, els seus dibuixos atrevits i els seus colors brillants ens ajuden a distingir entre mascles i femelles, entre joves i adults; també a diferenciar quins són febles o forts. Sigui quin sigui el seu propòsit, els colors i dissenys de les criatures fan del nostre món un lloc més bell i interessant.\n236 x 303 x 18


ᐅ Manteniment informàtic Carme - Manteniment informàtica Carme\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic Carme, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic Carme és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic Carme i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Carme, també realitzem la monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nGestinet Carme només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Carme, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a la província de Carme, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic Carme de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic Carme, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic Carme: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a Carme una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Carme periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, com el servei de disseny web Carme, utilitzant sempre les tècniques i metodologia de disseny web més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic Carme: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic Carme que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl temps màxim de resposta sobre incidències de manteniment informàtic Carme és de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de manteniment informàtic Carme disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precissos possible en el manteniment informàtic Carme.\nDonem els telèfons mòbils dels tècnics vinculats en el manteniment informàtic Carme per a que el client pugui contactar directament amb ells i ser més resolutius i efectius.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtic Carme estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de manteniment informàtic Carme disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic Carme amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic Carme de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a Carme aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic Carme, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic Carme, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic Carme\nA Gestinet Carme coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic Carme i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


Bonaventura Clotet i Carme Torras, guanyadors del Premi Nacional de Recerca 2020\nClotet és un referent en la investigació del VIH i Torres és especialista en robòtica i intel·ligència artificial\nEl govern i la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRI) han guardonat ex aequo amb el Premi Nacional de Recerca 2020 el metge i infectòleg Bonaventura Clotet i la matemàtica especialista en robòtica i intel·ligència artificial Carme Torras. En aquesta 31a edició es reconeix, d’una banda, la trajectòria del director de l’Institut de Recerca de la Sida IrsiCaixa i cap de la Unitat VIH i del Servei de Malalties Infeccioses de l’Hospital Germans Trias i Pujol, i de l’altra, la tasca de la professora d’investigació del CSIC i cap del grup de recerca en Percepció i Manipulació de l’Institut de Robòtica i Informàtica Industrial (CSIC-UPC).\nEl Premi Nacional de Recerca distingeix l’investigador que ha contribuït significativament i internacionalment durant la seva trajectòria a l’avenç d’una disciplina científica en qualsevol dels seus àmbits: ciències humanes i socials, ciències de la vida i de la salut, enginyeries i tecnologia i ciències experimentals. Té una dotació de 40.000 euros.\nEn el cas de Bonaventura Clotet, el guardó se li concedeix per la seva recerca d’abast internacional de més de quaranta anys en el camp del VIH i malalties relacionades. Clotet és doctor en Medicina per la Universitat Autònoma de Barcelona. Les seves investigacions sobre el VIH, dedicades a trobar una cura per a la sida i amb una aposta ferma per millorar la qualitat de vida dels pacients i lluitar contra l’estigma social associat a la infecció, han anat sempre en paral·lel amb l’impuls de noves estratègies de finançament de la recerca, des d’activitats filantròpiques a la creació de consorcis de recerca públics i privats.\nA Carme Torras se li atorga el Premi Nacional de Recerca 2020 per la seva investigació sobre intel·ligència artificial (IA) i robòtica assistencial. El jurat ha destacat, igualment, la seva intensa tasca de promoció de l’ètica en l’aplicació de la robòtica i la IA, contribuint de forma destacada a la disseminació científica d’aquestes disciplines, tant en l’àmbit escolar i popular com en l’àmbit investigador i acadèmic. Torras és llicenciada en Matemàtiques i Informàtica per la Universitat de Barcelona i la Universitat de Massachusetts (EUA) i doctora en Informàtica per la Universitat Politècnica de Catalunya. La seva recerca s’ha centrat en la conjunció entre robòtica i IA, creant un nou estil d’enginyeria basat en la biologia i la psicologia i aprofundint els preceptes ètics. Ha concebut, igualment, algoritmes de percepció, planificació i control que obren nous camps d’ús que apropen millor els robots a les necessitats humanes.\nEls Premis Nacionals de Recerca també han guardonat en la categoria de Talent Jove Núria Montserrat, professora d’investigació ICREA a l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC). La guardonada està especialitzada en la recerca de cèl·lules mare pluripotents i la generació de sistemes multicel·lulars complexos per entendre el desenvolupament de malalties en humans. Mitjançant la combinació de l’enginyeria de teixits, la bioimpressió 3D i l’edició genètica, Montserrat ha destacat en la creació d’organoids o cultius tridimensionals renals amb cèl·lules mare pluripotents. Aquesta categoria té una dotació de 10.000 euros.\nEn la categoria de Mecenatge Científic la guanyadora és la Fundació Víctor Grífols i Lucas, per la seva intensa i continuada promoció de l’estudi, la investigació, la divulgació i el debat de la bioètica en el món de la salut humana i les ciències de la vida.\nLa revista de divulgació científica ‘Mètode’, de la Universitat de València, ho ha estat en la categoria de Comunicació Científica, per la seva trajectòria i qualitat sostinguda de continguts i capacitat de resiliència.


Los ilusos de Jonás Trueba arriben al cine-bistró Zum Zeig | Anna Maria Iglesia\nLos ilusos de Jonás Trueba arriben al cine-bistró Zum Zeig\nEls personatges de Los ilusos, com el mateix Jonás Trueba, encara creuen en el cine. Hi creuen també Esteban Bernatas Chaissagne i Guillaume Mariès, el programador i el coordinador de Zum Zeig, un cine bistró que recentment ha obert les seves portes al carrer Béjar 53 de Barcelona.\nLos ilusos de Jonás Trueba es projecta a la sala Zum Zeig, a Barcelona\n“El cine i la vida es barregen”, em va dir mesos enrere Jonás Trueba. Érem a Madrid, asseguts en una de les taules del bar de la filmoteca; havia quedat amb ell per parlar de Los ilusos, la seva última pel·lícula, estrenada dies abans i que es podia veure a la sala cinematogràfica del Matadero. “Es senzill”, em deia, “immediat, no més cal fer un pas endavant i entrar dins del cine”; només calien pocs passos per endinsar-nos a la gran sala de projeccions que es situava darrera nostre, una sala on poques hores després els espectadors gaudirien amb Ed Wood de Tim Burton.\nEls pocs metres que ens separaven de l’obscuritat de la sala de cine són els mateixos que separen els protagonistes de Los ilusos de la ficció cinematogràfica, d’aquella ficció que neix amb les idees, d’aquelles idees que sorgeixen durant hores de solitària lectura, durant llargs passejos pels carrerons urbans, després de tardes de cine… Idees que apareixen de sobte, sense planificació, al llarg d’interminables converses amb amics i companys d’il·lusions, converses en què la il·lusió per crear, per convertir les pròpies idees en imatges i en fotogrames, conviuen i es barregen amb el desengany i la desesperança davant d’una realitat hostil a la creació. No són temps fàcils per l’art, no ho són per qui encara creu que el cine és molt més que un esbarjo fet d’imatges. Els personatges de Los ilusos, com el mateix Trueba, encara creuen en aquesta breu, però plena i rica de significats, paraula: cine. Hi creuen també Esteban Bernatas Chaissagne i Guillaume Mariès, el programador i el coordinador de Zum Zeig, un cine bistró que recentment ha obert les seves portes al carrer Béjar 53 de Barcelona. En aquest indret, el cine i la conversa es barregen de la mateixa manera que es barregen en les vides dels personatges creats per Trueba: “No volíem fer una pel·lícula metacinematogràfica”, em va comentar aleshores el jove director, “volíem mostrar tot allò que succeeix abans del rodatge, no volíem mostrar tota la parafernàlia que envolta el rodatge d’un film”. A diferència de pel·lícules memorables com 8 e mezzo de Fellini o Le nuit americaine de Truffaut, Los ilusos ens mostra els mesos previs a un rodatge, aquells mesos de buit després d’haver finalitzat un projecte, quan les idees per un nou guió encara no s’han plasmat en una pàgina en blanc i les imatges són escenes difuminades per la incertesa d’una idea que encara no ha acabat de néixer. La història de Los Ilusos s’emmarca en aquest dies d’incertesa creadora; la història, com els indeterminats projectes dels personatges, és fragmentària: “És una pel·lícula incompleta”, ens confessa el director. “Els plans no estan acabats, com tampoc els personatges i la història”, tot queda difuminat en un procés de creació del qual l’espectador és un privilegiat testimoni.\nCom el seu protagonista, Francesco Carril, un jove director que gaudeix amb les pel·lícules clàssiques que les grans sales ja no programen i que busca entre vells VHS, noms i títols que la industria ha deixat de banda, Jonás Trueba es confessa admirador de Chris Marker, d’un cine espanyol desqualificat, sovint, de forma injusta, d’autors clàssics com Renoir o Rohmer i de cineastes contemporanis, com Isaki Lacuesta, Andrés Duque o Victor Iriarte, cineastes tots ells que creen amb independència d’una industria que empeny cap a la homogeneïtzació i la comercialitat. Aquí Jonás Trueba rendeix un homenatge a la nouvelle vague: en blanc i negre, amb un guió on no hi falten reflexions de caire literari, filosòfic o cinematogràfic, i plens de primers plans, especialment del rostre de la seva protagonista, Aura Garrido.\nZum Zeig és el millor dels escenaris possibles per veure la pel·lícula de Jonás Trueba; amb el seu bistró, la nova sala es presenta com un punt de trobada pels cinèfils, un lloc on l’espectador no hi trobarà només una interessant oferta de documentals, pel·lícules independents o de vídeos d’artistes; tot aquell que passi les tardes al Zum Zeig trobarà, entre les taules del bistró, altres “il·lusos” , persones que, com Jonás Trueba i com els seus personatges, creuen en el cine i volen fer cine. Zum Zeig es converteix així en l’escenari de totes aquelles il·lusions recreades per un jove talent de nom Jonás Trueba.\nCalendari de les passades de Los ilusos a Zum Zeig


Fran Sandaza saluda l´afició durant els actes de celebració per l´ascens a Primera.\nAmb moltes incògnites encara per desvelar a nivell de plantilla i amb l'estadi absolutament empantanegat de camions que estan refent el terreny de joc, el Girona 2017-18 comença aquesta tarda (2/4 de 7) la pretemporada. Un mes i mig després d'aconseguir la fita més alta de la seva història, el conjunt gironí reprèn la feina ja com a equip de Primera. Ho fa amb el repte per davant de donar el nivell i mantenir-se en un curs que promet ser d'allò més il·lusionant. L'afició està responent i renovant els abonaments a un molt bon ritme, molt millor que no pas el de les obres de remodelació i ampliació de l'estadi. L'annex serà l'escenari aquesta tarda de la primera presa de contacte entre Pablo Machín i els seus homes. El tècnic sorià, que continua pendent de rubricar la millora i ampliació del seu contracte, dirigirà la primera sessió de la temporada abans de començar una miniconcentració de dos dies a Peralada. El desig tant de Machín com de Cárcel era de poder disposar del màxim de jugadors avui però, de moment, només s'han oficialitzat 4 cares noves. Els fitxatges que ha fet el Girona fins ara per encarar el seu primer curs a Primera són els porters Iraizoz (Athletic) i Suárez (Barça B), els defenses Bernardo (Middlesbroug) i Planas (Celta). En principi, en aquest primer entrenament no hi ha prevista la presència de jugadors del Peralada, que avui se sotmeten a revisions mèdiques. Tampoc hi serà Fran Sandaza. El club ha allargat el permís al davanter a l'espera que arribi a un acord amb un equip estranger. Amb dos anys de contracte, el club li ha deixat clar que no hi compta i que s'haurà d'arribar a una entesa per a la seva desvinculació. El toledà compta amb importants ofertes de lligues asiàtiques així com del Tenerife. D'altra banda, el futur de Kiko Olivas continua sense resoldre's i el jugador, que tindria un acord amb el Valladolid, podria ser avui a l'entrenament. En principi també hi han de ser Vivancos i Oliveros, que tornen de les seves cessions.\nEsportsFran SandazaGirona FCPablo Machín


Fundació Jacint Verdaguer - La Festa Verdaguer 2022 en imatges\nLa Festa Verdaguer 2022 en imatges\nVegeu el recull en imatge dels dos primers caps de setmana de la Festa Verdaguer 2022.\nEn vídeo: https://www.youtube.com/user/fjverdaguer\nI fotografies: https://www.flickr.com/photos/155146713@N02/sets/72177720299365767/\nEn el primer vídeo, hi trobareu l’estrena dels projectes audiovisuals de la Fundació Jacint Verdaguer: Canigó 1883 i Lo Mariner de Sant Pau en audioconte il·lustrat en històries de sorra per Toni Ortiz. Seguit de la festa de l’Arbre de Maig i l’espectacle El Joglar, a càrrec del músic i compositor Arnau Tordera, que se submergeix als versos del poeta en el seu projecte més auster, intimista i genuí interpretat dins l’església de Folgueroles.\nEl diumenge, dia central de la Festa a Folgueroles, celebrem de nou els Ballets i les danses tradicionals de Folgueroles a la plaça Verdaguer, amb l’ofrena floral i els actes d’homenatge al poeta davant del Pedró amb el convidat Enric Gomà, qui fa el parlament d’homenatge als Jardins de Can Dachs.\nA la tarda, se celebra la I Mostra de glosa de Folgueroles, sota el títol Enfiladors de versos, on es fa lliurament del premis del II Concurs de Corrandes de Folgueroles i es compta amb els glosadors Anna Tuà, Núria Casals, Ferriol Macip, Berta Llos Casadellà i Titot, i la música de violí, guitarra, pandero quadrat i acordió diatònic de Guillem Ballaz i Marta Rius. Una jornada que reivindica la tradició de les corrandes de Folgueroles i entra a formar part de les mostres de cançó improvisades de Països Catalans.\nEl segon cap de setmana, recull la conferènncia ‘Joan Amils i el bitllet de 500 pessetes’, acte de donació del fons Joan Amils a la Casa Museu i homenatge al verdaguerià Amils. El dissabte 21, Flors del Desvari arriba a la tretzena edició apostant, com sempre, per la creació poètica i musical en una jam session de música i paraula a l’espai emblemàtic de La Damunt, amb un cartell de poetes i músics que inclou Clara Garí (qui presenta) Carles Dachs, Gerard Cisneros i Chantal Poch, amb la música de Pere Girbau i Carles Girbau. Clou el cap de setmana, la Jornada Verdaguer excursionista, amb la caminada ‘Camins de Verdaguer’, i les rutes guiades ‘Madrones i llitons. Llegendes de vora l’aigua’ i ‘Ruta Verdaguer a Folgueroles’. Una col·laboració de la Fundació Jacint Verdaguer i el club Madteam (FEEC).\nEl punt i final al cap de setmana el posa la Banda de l’EMVIC amb concert de vents i percussió a l’ombra dels roures del pla de La Damunt.\nRecupereu també al canal youtube de la Fundació la conferència de Jaume Coll Mariné: Verdaguer, Serrallonga, els poemes i les coses. https://www.youtube.com/watch?v=2h-TMK4g3sk&t=1558s\nEstirant l'Arbre de Maig a la Font Trobada (14/05/2022)\nBall de cintes. Ballets i danses tradicionals de Folgueroles de nou a la plaça Verdaguer


El braçalet de granats - Página web de paraulademixa\nTítol: El braçalet de granats\nTraductora: Laia Perales Galán\nSinopsis: Un dels relats més estimats pels lectors russos, fins ara inèdit en català.\nFa temps que la princesa Vera rep apassionades cartes d’amor d’un home misteriós. Fins ara, no semblava que fos res que l’hagués d’inquietar. Però, tot d’una, l’enamorat secret fa un pas més: el dia del sant de la princesa li envia un braçalet de granats. Qui és aquest home i què espera d’ella? És un boig o bé es tracta d’un enamorat que, en el seu arravatament, ha perdut el sentit de la mesura? I, encara més enllà, existeix això que l’admirador secret anomena «l’amor vertader», una passió d’aquelles que només apareix un cop cada mil anys?\nSegons expliquen a Viena Edicions, quan la traductora Laia Perales, va haver de triar quina obra traduiria per a la col·lecció de Petits Plaers, va parlar amb els seus amics de Moscou i Sant Petersburg. Els va demanar quin dels seus llibres preferits creien que era una llàstima que no fos més conegut internacionalment, i tots van coincidir amb “El braçalet de granats”.\nDe fet, sembla ser que és una de les lectures obligatòries preferides entre els alumnes russos: asseguren haver-la rellegit i regalat al llarg de la seva vida. Potser perquè és dolça i apassionada. Potser perquè Kuprin va introduir la novel·la romàntica a Rússia amb aquesta obra.\nEl llibre comença quan la princesa Vera organitza un sopar per a la família i els amics, i enmig de la vetllada descobreix que un admirador secret que fa anys que li escriu cartes, aquest cop li ha enviat un regal molt especial.\nLa història gira al voltant d’una pregunta que de ben segur ens hem fet tots alguna vegada... Existeix realment l’amor vertader? Durant el sopar, els convidats compartiran les seves experiències i la pròpia Vera acabarà tenint una revelació... No us feu il·lusions, sembla que la tragèdia és intrínseca a aquesta mena d’històries... (“L’amor ha de ser tràgic” diu Kuprín al llibre) però “El braçalet de granats” no us deixarà amb un regust del tot amarg.\nA més, alguns personatges m’han sorprès, sobretot la relació entre la princesa Vera i la seva germana, l’Anna. En molt poques pàgines Kuprín és capaç de presentar-nos personatges força profunds i imperfectes, i de relatar tot tipus d’amor. I això és totalment atemporal!\np.83 «[…] estic segur que, gairebé sempre, la dona enamorada és capaç de fer els actes més heroics. Que no ho veus? Quan una dona besa, abraça, es lliura... es converteix a l’instant en mare! L’amor, per ella, quan estima, comprèn el sentit de la vida, de l’univers sencer!»\nUna publicación compartida de Viena Edicions (@vienaedicions) el 9 Mar, 2020 a las 10:27 PDT\nFins i tot la ironia es barrejarà amb el drama, i a través del peculiar personatge del coronel Anósov aprendrem valuoses lliçons sobre la naturalesa humana en general.\np.66 «-Avui, sigui sincer –va preguntar-li l’Anna-, ha passat mai por a la guerra? Ha patit?\n-Quin concepte més estrany, oi Ànnotxka? Passar por o no. Però és clar que n’he passada. Si us plau, no et creguis mai ningú que et digui que no ha passat por a la guerra i que el xiuxiueig d’una bala és com música per a la seva oïda. O bé és boig o bé un fanfarró.\nAleksandr Kuprín (1870-1938)\nTothom passa la mateixa por, amb l’única diferència que a alguns les cames els fan figa i altres saben fer el cor fort. Si t’hi fixes, la por no canvia mai: és la capacitat d’aprendre a contenir-se que augmenta amb la pràctica. D’aquí surten els herois i els homes valents, ni més ni menys.»\nPer últim, vull destacar que aquest relat és d’allò més sensorial. No només per les descripcions de Kuprín, sinó perquè una de les sonates de Beethoven hi jugar un paper molt important. Recomano que escolteu el “Largo apassionato” de la Sonata en la major op. 2, núm. 2 mentre acabeu de llegir el llibre (el qual justament s’ha publicat l’any del 250è aniversari del naixement de Ludwig van Beethoven).\nEn fi... ja ho sabeu, no cal que els llibres d’aquesta col·lecció tinguin el nom d’una pedra preciosa al títol per saber que seran una joia!\nLlegeix un fragment de "El braçalet de granats" online


Parròquia Sant Josep Obrer, Sant Carles de la Ràpita, Celebració dels 50 anys (1969-2019) – Obispado de Tortosa\nParròquia Sant Josep Obrer, Sant Carles de la Ràpita, Celebració dels 50 anys (1969-2019)\nInici/Crònica Diocesana/Parròquia Sant Josep Obrer, Sant Carles de la Ràpita, Celebració dels 50 anys (1969-2019)\nAmb un decret publicat al Butlletí Oficial del Bisbat i signat pel bisbe Ricard Mª Carles, el 19 de novembre de l’any 1969, quedava constituïda la nova parròquia de Sant Josep Obrer, al Barri de La Ràpita.\nEl mateix dia de l’aniversari es va celebrar l’Eucaristia per tots els difunts que ens han precedit al llarg d’aquests 50 anys. Els seus noms estaven escrits en papers al mateix presbiteri i ens han acompanyat en totes les celebracions. Divendres següent, 22 de novembre, en el marc de la Vetlla de Pregària ben participada pels joves, van veure un resum fotogràfic del que ha estat la vida de la nostra parròquia al llarg d’aquests anys. Una vida que va molt més enllà del temple parroquial que no es va construir fins 10 anys després de la constitució de la parròquia.\nEls primers anys les celebracions de la comunitat es vivien en un magatzem tot just al costat de l’actual temple parroquial. Ho recordaven Mn. Josep Mª Tomàs, molt vinculat als inicis d’aquesta nova parròquia i Mn. Paco Vives que va ser el primer rector. Tots dos, juntament amb Mn. Carlos París rector actual i Mn. Rafel Prades, concelebraren amb el Sr. Bisbe, Enrique Benavent, l’Eucaristia de l’aniversari que tingué lloc diumenge 24 de novembre en una església plena de gom a gom que feia visible la realitat de la comunitat formada per infants, joves i adults. El cant i l’alegria, a la vegada que la pregària i l’agraïment marcaren el to de la celebració en la qual el Sr. Bisbe ens va convidar a continuar creant comunitat per seguir de més a prop el Crist. També l’alcalde de la ciutat ens va acompanyar en aquesta festa.\nDesprés de l’Eucaristia, 230 persones ens vam aplegar al Pavelló Firal per compartir un dinar de fraternitat que posava punt i final a aquesta celebració dels 50 anys de la parròquia de Sant Josep Obrer.\nMitjans de Comunicació2019-11-27T09:24:41+02:00


‘Michel’ ja té un passeig amb el seu nom a Pego – Ràdio Pego\n‘Michel’ ja té un passeig amb el seu nom a Pego\n25 de juny de 2009 Sara Garcia 0 Comment\nA més, en un futur no massa llunyà es publicarà una biografia sobre un dels fills predilectes de Pego. Així mateix, s’està preparant un festival homenatge, encara sense data, al Teatre Municipal al voltant de la seua figura. En la jornada de dissabte passat, a més de fer efectiu el canvi de nom del Passeig del Clot, l’alcalde del municipi també va mostrar al públic assistent el quadre que a partir d’ara presidirà el saló de plenaris de l’ajuntament de Pego, un retrat pictòric de mig cos del rei, obra de Michel. El dissabte passat es feia efectiu el canvi de nom del Passeig del Clot, que a partir d’eixe moment passava a anomenar-se Passeig Miguel Samper Peiró, Michel. L’acte, que es va realitzar sota un sol de justícia, va comptar amb l’assistència de gran part de la família de ‘Michel’, que es va mostrar emocionada durant els distints parlaments al voltant de la figura del cantant més internacional que ha tingut Pego.\nDurant l’acte la regidora de Cultura, Elvira Ciurana, va avançar un fet que s’afegirà al reconeixement de Michel com a Fill Predilecte de Pego i a l’adjudicació del seu nom a un passeig del poble. Es tracta d’una futura biografia sobre Miguel Samper Peiró que s’està elaborant i que, tot i que no té data d’edició, es pot assegurar que veurà la llum en un futur no massa llunyà. Ciurana va relatar que “seria pel mes d’octubre de l’any passat quan, a partir d’unes fotografies que va aportar a l’arxiu municipal el fotògraf Vicent Gilabert en les que apareixia un jove Michel, vam decidir parlar amb ell proposar-li, d’una per totes, que es fera la seua biografia”. Una proposa que va il•lusionar el cantant i la seua família. Maulauradament, però, Michel va faltar abans de que el projecte es posara en marxa, un succés que va fer pensar a la regidora de Cultura que la biografia podria “quedar en suspens”. Però no va ser així, ja que “la seua filla menuda, Càtia, em va demanar que continuara amb el projecte, tot i que deixara passar un temps”. Així s’ha fet, el projecte continua en marxa. Així mateix, Ciurana va avançar que “s’està preparant un festival-homenatge”.\nUn altra de les persones que va intervenir dissabte en l’acte homenatge a Michel va ser polifacètic Salvador Bolufer. Va parlar com a amic del també polifacètic Miguel Samper, apuntant a com “de mal em sap haver estat tan prompte ací fent açò, jo hagués volgut que aquest passeig tardara molts anys en arribar i més quan l’amistat de complicitats que a mi m’unia amb ell portava una sèrie de projectes”, com per exemple el projecte que li va nomenar Michel a Bolufer quan ja estava malalt dient-li que “veges com te les apanyes que ara només vinga jo d’operar-me no vull morir-me sense que es faça a Pego un festival on jo cantaré, el meu fill tocarà el piano i tu el presentaràs”. Un desig que constatava Bolufer que “no ha pogut ser possible” però que assegurava alhora que “es farà” en homenatge pòstum.\nLa següent intervenció va ser molt breu però, pot ser es podria afirmar que va ser la més emotiva de totes. El germà de Michel, Antonio Samper, només va poder pronunciar reprimint les llàgrimes unes sentidíssimes paraules de tristesa: “el meu germà era el més gran del món, s’ha mort ell, m’he mort jo ja, ja s’ha acabat tot”.\nEn representació de la família directa de Michel va prendre la paraula el seu fill, Miguel Samper, que va qualificar el dia com a “especial”, entre d’altres coses perquè son pare va portar el nom del seu poble, Pego “amb molta honra per gran part del món, per molts racons parlava de Pego”.\nPer la seua banda, l’alcalde del municipi, Carmelo Ortolà, va afirmar que Pego “sempre ha estat orgullós de saber que tenia un fill com Michel que va ser nomenat, no fa massa, com a fill predilecte i d’una manera o altra el recordeu perquè el coneixeu, perquè sou família, perquè heu sentit les seues cançons, perquè sou amants de la pintura o perquè anaveu al tir amb ell, però el que ha de ser de justícia és que tots els que estem ací passarem i pot ser que les coses vagen oblidant-se, però perquè ningú s’oblide d’ell, aquesta corporació municipal va decidir, a instàncies de la regidora de Cultura dedicar-li un espai, però no un espai qualsevol, sinó un espai grandiós”.\nDesprés de descobrir la placa amb el nou nom de l’antic Passeig del Clot, ara Passeig de Miguel Samper Peiró, Michel, la comitiva es va desplaçar a la Casa de Cultura per a conèixer la nova adquisició pictòrica de l’ajuntament de Pego, un quadre pintat per Michel de la figura del rei, Joan Carles I, que a partir d’ara presidirà el saló de plenaris del consistori pegolí.\n← La Penya Valencianista celebra els seus 25 anys\nLes emissores municipals valencianes es posen les piles →


Associació Europea de Clubs Padel privat - EACP | Padel Magazine\nbenvinguda / Articles sobre el tema European Association of Clubs Padel privat - EACP\nAssociació Europea de Clubs Padel privat - EACP\nClaude Baigts: assajos de padel excepcional 2021\nClaude Baigts, president de l'Associació Europea de Clubs Padel el sector privat (EACP) es prepara per al 2021 amb optimisme i serietat. Es podrien celebrar diverses competicions internacionals importants. Per a vosaltres, els líders dels clubs, pilars, Padel....\nFranck Binisti 30 d’agost de 2020 5 Decembre 2020\nCAMPIONAT DE CLUBS EUROPEUS PADEL : El 2021!\nEL CAMPIONAT DE CLUBS EUROPEUS PADEL tindrà lloc el 2021. Claude Baigts, president de l'Associació Europea de Clubs padel mira enrere en aquesta gran aventura. La represa de Padel als clubs és ...\nFranck Binisti 23 d’agost de 2020 23 d’agost de 2020\nClaude Baigts: “Una agència nacional per a padel a la FFT ”\nCentreu-vos en Claude Baigts, president de l'Associació Europea de Clubs padel Privada (EACP). Sobrenomenat per alguns, el "dinosaure de padel Francès “, torna als molts temes que travessen el nostre esport, padel....


Coronavirus.- Puig avança que divendres es podria decidir el tancament perimetral d'alguns municipis de la Comunitat\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha avançat que aquest divendres es podria decidir el tancament perimetral d'alguns municipis més afectats per la pandèmia de coronavirus a la Comunitat Valenciana.\nAixí ho ha avançat Puig aquest dimecres a la vesprada en una roda de premsa juntament amb el ministre de Transport, José Luis Ábalos, en la qual ha apuntat que aquesta decisió podria eixir de la reunió del Centre de Coordinació Operativa Integrada (Cecopi) entre la Generalitat i Delegació del Govern, prevista per a aquest divendres, i ha agregat que "probablement s'anunciaran altres mesures complementàries" .\nPuig ha advocat per no prendre "mesures compulsives" i per "analitzar en tot moment la situació que existeix a la Comunitat Valenciana en el conjunt d'Espanya i Europa" i prendre decisions "avaluant atentament les mesures preses".\n"Ja hem decidit que se'n va a prorrogar el tancament perimetral de caràcter autonòmic set dies més, quan encara no hem arribat a la setmana que es va decretar", ha argumentat.\nEl president ha insistit a actuar "amb serenitat" i "no improvisant". "Nosaltres no estem improvisant, estem atenent una realitat i veient el creixement de l'hospitalització, però estem molt lluny dels nivells de primavera", ha indicat.\nPuig ha insistit que divendres es prendran "mesures no compulsives ni improvisades" i que "atenguen la realitat social i econòmica" de la Comunitat Valenciana.\n"Quan ha fet falta prendre decisions, les hem pres. Vam suspendre les Falles, decretàrem el tancament perimetral, prendrem les decisions més raonables possible amb el màxim consens possible".


Salvador Illa (PSC) reclama un pla integral per a Ca n’Anglada | Canal Terrassa\nJoaquim Albalate ArgizData: 15/05/21\nEl líder del PSC al Parlament i candidat a la Generalitat, Salvador Illa, ha visitat aquest dissabte Ca n’Anglada, un barri que s’ha vist al centre de la polèmica les últimes setmanes per un suposat augment de la inseguretat i per la pressió policial.\nL’exministre ha visitat diversos espais i comerços del barri al llarg del matí, acompanyat del líder socialista a Terrassa, Alfredo Vega, i de la diputada egarenca Eva Candela. La delegació s’ha trobat amb diverses entitats veïnals i socials de Ca n’Anglada, així com amb la comunitat musulmana.\nDesprés d’aquestes reunions, el líder socialista ha assegurat que ha constatat els reptes que viu el barri, en aspectes com l’habitatge, els ajuts socials, la seguretat o les inversions, i ha reclamat un pla integral per a solucionar, d’una manera transversal, les problemàtiques del barri.\nSalvador Illa ha lamentat el fet que no hi hagi govern de la Generalitat quan han passat tres mesos de les eleccions per poder afrontar reptes com el de Ca n’Anglada. Illa també ha denunciat un veto inèdit dels partits independentistes al PSC, que va guanyar les eleccions, i ha reclamat poder-se presentar a la investidura.\nEl presidenciable del PSC s’ha reunit amb entitats, comerços i veïns de Ca n’Anglada\nTags: Alfredo VegaCa n'AngladaPSCSalvador Illa


L’escassa rellevància de Twitter en la interacció amb l’audiència dels mitjans. Estudi comparatiu entre ciberdiaris catalans i belgues | Pérez-Soler | Periodística\nPàgina inicial > Núm. 17 (2016-2017) : Nous mitjans: continguts i recepció >\tPérez-Soler\nL’escassa rellevància de Twitter en la interacció amb l’audiència dels mitjans. Estudi comparatiu entre ciberdiaris catalans i belgues\nSusana Pérez-Soler, Josep Lluís Micó\nTot i el seu nom, la participació als mitjans de comunicació encara actua en una única direcció: al servei de l’empresa de comunicació més que de l’audiència (Lewis, Holton i Coddington, 2014). Aquest treball analitza l’ús de Twitter per part dels periodistes catalans i belgues. S’estudia un diari tradicional i un pure player de cada país: Ara i VilaWeb a Catalunya, i Le Soir i Apache a Bèlgica. Per a aquest propòsit s’ha realitzat una observació no participant en cadascuna de les redaccions d’una duració de dues setmanes i s’han entrevistat diferents perfils, des de directors fins a redactors, incloent-hi els gestors de les xarxes socials. A més, s’ha aplicat un model propi d’estudi dels comptes de Twitter dels esmentats mitjans anomenat DIP (difusió, interacció i promoció), que quantifica la difusió de continguts propis, la interacció amb l’audiència, la promoció de l’empresa i les crides a la participació.\nParaules clau: comunicació digital, periodisme, xarxes socials, rutines periodístiques, participació, rols professionals.


Xina compra deute | nunca nueve\n3 thoughts on “Xina compra deute”\nÒscar on 2011-01-22, Saturday at 13:42 (570) said:\nQuan la gent de la Xina comenci a tenir massa diners per al grau de llibertat que el govern els dóna, i aquesta quantitat de gent sigui excessivament gran com per amagar-los darrere d’una falsa política de cara enfora i un amiguisme de cara endins és quan començarem a veure canvis de debò. Temps al temps, hi ha coses que s’han de construir a dins del cervell, i no només amb formigó. És el poder de la classe mitjana, la gran enemiga del capitalisme (rics) i del comunisme (pobres).\nmai9 on 2011-01-22, Saturday at 14:16 (594) said:\nEl que a mi em va semblar és que no tenen un govern que els oprimeix en contra la seva voluntat. Així que no hi ha un govern que dóna més o menys grau de llibertat.\nSi que és veritat que tenen una “falsa política de cara enfora” però no és perquè la poguessin tenir vertadera. Aquest amor per la veritat és un tema que tenim nosaltres. A mi no m’ha semblat que els xinesos tinguin cap especial atenció a la veritat. Són mentiders i no se senten malament per ser-ne. I nosaltres som així perquè el cristianisme sí que li dóna importància.\nÉs més, si necessiten un govern opressor és perquè no tenen cap interès en no mentir. No tenen cap impediment moral per no fer-ho.\nAixò que dius del poder de la classe mitjana va just lligat a aquesta idea de “xina serà un gran mercat”. Perquè ens pensem que d’aquí un temps tindrem mil milions de xinesos tots pagant hipoteca i canviant-se el mòbil cada any i portant els fills a la universitat i comprant-se una segona residència.\nJo no ho veig. Temps al temps que dius tu.\nQue quan tinguin més diners faran més coses? Si clar, però són gent que no tenen res a fer. És que t’ho dic així de clar. Si fan coets per anar a la Lluna és perquè els americans s’ho van inventar. Si fabriquen ganivets és perquè nosaltres els volem. Ells no tindran mai cap interès en ganivets perquè mengen amb palillos.\nI fixa’t que la prova que no tenen res a fer és que es gasten els diners que tenen en comprar deute dels altres països. I se’ls podrien gastar (ja t’ho dic jo) en que les ciutats xineses no fossin el cutrerio màxim. Recordes que davant la crisi els occidentals ens vam (i hem) inventat que el que ha de fer l’Estat és gastar en obra pública? Doncs allà no ho fan. I no ho fan perquè no es creuen el que nosaltres tenim tan clar.\nEl gran revulsiu de les cultures occidentals ha estat la classe mitja, ja sigui fent empreses noves que fan coses com XupaXups, o consumint-les. Però jo no veig que estigui passant el mateix allà.\nSi ho vas llegir al bloc, ja saps que m’he comprat un llibre de com KFC s’ha posat a Xina. Si s’escau ja posaré un comentari al bloc.\nPerò el que jo veig fins ara és que allà han crescut perquè tenen mil milions de persones disposades a treballar i amb zero interès per anar al cine els dissabtes a la tarda.\nI és que va lligat a la cultura. Tu saps si culturalment els xinesos fan alguna cosa que valgui la pena? Els indis com a mínim fan ioga. I tenen Bollywood. Però els xinesos fan alguna cosa que no sigui treballar i guanyar diners? Es gasten els diners en coses que no els valen com podria ser un concert del Bruce Springsteen? Jo només he vist treballs en bambú. Agafar un bambú i rebaixar-lo fins que queda un paisatge. Que això està molt bé, però és el típic treball de xinès de tota la vida.\nI no em diguis que Bruce Springsteen quan va a Xina omple perquè el que estan fent els xinesos és el mateix que amb els ganivets: no entenen res però ho fan perquè els occidentals hi estem tan interessats.\nmai9 on 2011-01-22, Saturday at 14:18 (596) said:\nI deixa’m afegir que els xinesos ja tenen massa diners, i el que fan és comprar deute extern.\nI tenen tants diners precissament pel “grau de llibertat” que el govern “els dóna”.


Hostal 56 Barcelona Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nComte Urgell, 52-54 Tercero-3, Sant Antoni, Barcelona, Espanya, 08011 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nHabitació Doble amb Bany Compartit i Vista sobre la Ciutat (Double Room with Shared Bathroom City View)\nNotable 7,4 (951 comentaris)\nNotable 7,9 (1005 comentaris)\nBarri Sant Antoni Gòtic Sants-Montjuïc Eixample Nou Barris Eixample\nMés informació sobre Hostal 56\nL'Hostal 56 està situat al barri de l'Eixample de Barcelona, a 10 minuts a peu de la plaça de Catalunya i a 15 minuts a peu de la plaça d'Espanya. L'establiment ofereix WiFi gratuïta a tot arreu. Totes les habitacions tenen un llit doble. Algunes disposen de bany privat i d'altres tenen accés a un bany compartit amb dutxa, bidet i assecador. La parada de metro d'Urgell es troba a 1 minut a peu i la parada de l'autobús que connecta amb l'aeroport de Barcelona-El Prat és a 30 m.\nSagrada Família - 2,75 km\nParc Güell - 3,69 km\nBarri Gòtic - 1,48 km\nLa Boqueria - 1,03 km\nCamp Nou - 3,05 km\nLa Pedrera - Casa Milà - 1,58 km\nPlatja de la Barceloneta - 2,79 km\nMercat de Sant Antoni - 300 m\nL'alberg no disposa de recepció 24 hores. Cal que informeu l'establiment de la vostra hora prevista d'arribada amb antelació. Podeu indicar-ho a l'apartat de peticions especials de la reserva o posar-vos en contacte amb l'establiment. Trobareu les dades de contacte a la confirmació de la reserva. Efectuar el registre d'entrada a partir de les 23:00 comporta un suplement de 20 EUR. No és possible efectuar el registre d'entrada més tard de la 1:00. Els clients que vinguin amb cotxe gaudeixen d'un preu especial de 10 EUR en un aparcament ubicat a 300 m. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Hostal 56 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nComentaris de Booking.com (951)Comentaris d'Agoda (5)\nHabitació Doble amb Bany Compartit i Vista sobre la Ciutat\nChenoa, Regne Unit


Uns dies de no parar! - Col·legi Maria Auxiliadora\n5 d’abr. 2019, 4:20 publicada per Lluís Carbonell [ actualitzat el 5 d’abr. 2019, 4:23 ]\nAquesta setmana se'ns acumulen les activitats, així que ací teniu un recull d'alguns esdeveniments en què hem participat aquestos dies:\nPer què és important la donació altruista?\nPerquè, al dia, necessitem a la Comunitat Valenciana 650 persones que donen sang.\nAçò, i altres curiositats, ens van explicar dimarts al matí Roberto Roig, director del Centre de Transfusions de la Comunitat Valenciana, i dues membres del seu equip de treball. Tota la Secundària i bona part de la Primària va poder gaudir de l'oportunitat d'entendre com funcionen les donacions, la seua importància, el treball del banc de sang i transfusions, i va poder aprofitar per plantejar els seus dubtes i interrogants d'una manera lúdica i atractiva.\nAcí podeu veure un dels vídeos que ens han passat a la xerrada de Secundària:\nI no són els únics que han participat... Durant la setmana passada, l'alumnat de 1r d'ESO va visitar els seus companys d'Infantil per explicar-los la campanya de la donació de sang al centre. Tots quedaren amb moltes ganes de ser els nous superherois!\nLliga de debat local: calen fronteres entre els països?\nA la vesprada, i amb la col·laboració de l'IES Sant Vicent Ferrer, vam poder recrear al centre la Lliga de Debat on el nostre alumnat de 4t d'ESO ja havia participat. Sota l'interrogant "Calen fronteres entre els països?", els representants d'ambdós centres ens van posar en situació de com funciona aquesta lliga, i els presents (famílies, amics, alumnat d'altres cursos i professorat) van gaudir d'un renyit debat de posicions enfrontades.\nIII Ruta Matemàtica Local: entre números i línies\nDimecres les activitats continuaven, i l'alumnat de 1r d'ESO de tot el poble participava en la III Ruta Matemàtica Local, que continua demostrant la important presència de les matemàtiques en la nostra vida quotidiana. El Parc Salvador Castell fou l'entorn per demostrar-ho i el nostre alumnat de 4t d'ESO l'encarregat d'explicar i guiar les activitats. Tot un matí ple de reptes!\nL'IVAM està d'aniversari\nMentresant, l'alumnat de 3r i 4t de Primària anava a València per visitar a l'IVAM l'exposició "1989. La fi del segle XX", per celebrar els seus 30 anys d'història. Allí, feren un taller d'elaborar escultures amb unes peces de construcció molt grans!\nEn acabar, anaren fins al parc de Capçalera per jugar al vaixell pirata. Un dia genial per a l'alumnat!\nContinuen les Tertúlies Literàries Dialògiques\nCom sabeu, les tertúlies sobre l'obra de Tirant lo Blanc continuen en marxa al centre. Dijous de vesprada, gràcies a la participació de diversos joves voluntaris, l'alumnat de Secundària també va poder participar activament d'aquest projecte. En grups formats per alumnes de 2n, 3r i 4t d'ESO van poder parlar sobre la seua experiència en la lectura adaptada del text de Joanot Martorell. Amb l'alumnat de 1r d'ESO foren alguns alumnes de 4t els encarregats de moderar les tertúlies.\nSWI: cloenda del projecte\nTot seguit, l'alumnat de 3r i 4t d'ESO va poder veure el resultat de la feina que ha estat fent al llarg del projecte SWI (Small World Initiative). En algunes de les plaques es va poder observar fenòmens d'antibiosi que podrien obrir la porta a noves investigacions. I, per ficar el punt i final, tot l'alumnat va recollir el seu diploma de participació emés per la Universitat!\nPer tancar la setmana, aquest matí l'alumnat de 1r d'ESO, com a part de l'activitat de l'assignatura de Projectes interdisciplinaris, ha compartit un temps amb el grup de 3r de Primària per fer una activitat conjunta sobre el tabac, que també forma part del currículum d'aquest nivell. A més, els i les alumnes de Secundària han pogut explicar als seus companys menuts els murals que hi ha al pati cobert menut sobre el perill i els perjudicis del tabac.\n...que aquest cap de setmana tenim el certamen De Viva Veu dissabte, on esperem la vostra participació com a públic, i la Trobada d'Escoles en Valencià diumenge a Carlet.


Publicat per Puntdvista a 19:34 2 comentaris:\nFiccions a Formentera, per Ben Clark\nNo crec que Borges viatjàs massa en bicicleta.\nEs possible que el gran escriptor argentí no fes servir mai una bicicleta.\nO potser n’era un gran aficionat —o professional!— no ho sé. Però, en qualsevol cas, Borges, gran amant i mestre de la ficció, la ficció dins la ficció, la meta-ficció, les ficcions ficcionades… hauria gaudit a Formentera. I no gaudiria pas amb la platja de ses Illetes, amb els pits d’italianes dissenyades per D&G. No. Borges s’hauria entusiasmat amb la ficció més gran que ha existit mai: el carril bici a Formentera.\nL’autor d’aquestes paraules ha sofert tot tipus de por, de fet, n’és molt poruc. L’autor ha viatjat en un ala delta il·legal aferrat a una Zodiac pilotada per un argentí gat.\nPerò l’autor no ha passat mai tanta por com passejant ‘tranquil·lament’ en bici per\nFormentera de ‘vacances’. Pobre Borges, que desconeixia aquesta ficció, les històries que podria haver escrit! Potser algun gran autor/a formenterer denunciarà amb alguna gran obra l’existència d’aquesta obra ficcional. Per un carril bici respectat per tothom, autoritats inclosos. Ja.\nSuplement MOLA, dimecres 15 d'agost de 2007\nPublicat per Puntdvista a 20:43 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: groc, hivern\nPublicat per Puntdvista a 20:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: aparcament, eivissa, hivern\nplaça del parc, març 2007 eivissa\nFinal del Port d'Eivissa, febrer 2007\nPublicat per Puntdvista a 13:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fanal, hivern, port\nPublicat per Puntdvista a 17:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: balco, biplaça, la marina\nanem a fer la compra\nPublicat per Puntdvista a 17:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: es pratet, moviment, plegable\n"Las 'motos' de los carriles-bici"\naquest diumenge 14 de gener, apareixia al Diario de Ibiza un reportatge de J.M.L. Romero sobre la situació dels carrils bicicleta a la illa d'eivissa. Ens diu que sempre el polítics s'omplen la boca anunciant carrils bici, però a l'hora de la veritat, no n'ha fet realitat cap. Parla dels carrils urbans però també el de connexió entre pobles, i noves obres com la remodelació de l'avinguda espanya de vila o els laterals de les noves autovies que ens els dibuixos oficials apareixien amb\ncarrils-bici, finalment això s'ha convertit en un 'Expedient X' ja que no s'ha complert.\nEns falta voluntat, que si els carrers són molt estrets, doncs a treure aparcament!\nVoluntat per començar a canviar les coses!\nus adjunto l'article, gràcies JML Romero!\nPublicat per Puntdvista a 16:15 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: articles, carrils bici, cultura, diari\nPublicat per Puntdvista a 18:42 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: aparcament, groc, hivern, sant elm, vermell, vila\neixample x terra\nEtiquetes de comentaris: eivissa, eixample, vermell


Els poetes José María Micó, Unai Velasco i David Leo García estrenen el cicle Veus Noves 2014\nVoces Nuevas 2014 (Foto:Carme Esteve)\nEl cicle de l’ACEC Veus Noves, coordinat per Albert Tugues, va començar el passat 16 de gener amb dos poetes amb molta trajectòria al seu davant. El poeta José maría Micó (que acaba de publicar el poemari Caleidoscopio, i d’estrenar el muntatge poèticomusical sobre el mateix) va ser l’encarregat d’introduir l’obra dels joves poetes: Unai Velasco, Premio Nacional de Poesía Joven Miguel Hernández 2013 amb el llibre En este lugar, i David Leo García, que va guanyar el XXI Premio de Poesía Hiperión al 2006 amb el llibre Urbi et orbi (exaequo amb Los hijos de los hijos de la ira de Ben Clark).\nJosé María Micó va valorar el rigor formal, “la consciència de forma”, dels dos poetes. Un rigor sobre el qual fonamenten la renovació del llenguatge amb la que experimenten a les seves respectives obres.\nUnai Velasco treballa amb poemes extensos, encavalcant versos en una seqüència d’imatges de gran riquesa i originalitat, servint-se tant del llenguatge culte com del popular, barrejant referències literàries amb tècniques del còmic i del cinema, on el subjecte poètic pot identificar-se per exemple en un poema amb Hans Castorp, el personatge de La muntanya màgica de Thomas Mann. Velasco va explicar que se sent proper a estructures poètiques com les de Manuel Vázquez Montalbán, Pere Gimferrer i, sobretot, d’Álvaro Pombo, del qui va recitar el poema del qual se’n va tatuar un vers al braç.\nPer la seva banda, David Leo García, va llegir una sèrie de poemes en els quals de vegades els versos es fragmenten descomposant el ritme, i altres es dramatitzen en un diàleg trencat o monòleg que l’aproxima al teatre de l’absurd, a Samuel Beckett, un dels seus autors predilectes juntament amb César Vallejo, segons va comentar.\nDesprés de la lectura, va arribar el col·loqui habitual amb el públic, moment aprofitat per José María Micó per desvetllar que David Leo García es guanya la vida participant en alguns concursos de televisió. També es va parlar sobre la necessitat d’escriure en vers o en prosa, i tant José María Micó (que després de traduir El Orlando furioso, està traduïnt la Divina Comedia), com Unai Velasco i David Leo García, van coincidir en la necessitat d’escriure poesia en vers, sobretot per la intensitat i el ritme que el vers aportar a la paraula.