Creix la pressió contra la subcontractació com la de les 'kellys'\nAdecco veu inevitable l'equiparació salarial, que ja comença a aplicar amb un nou conveni\nLes netejadores d'hotel demanen anar més enllà i prohibir les subcontractes fraudulentes\nBarcelona 07 de de gener del 2018. Actualitzada 09 de de gener del 2018 a les 18:48\nL'ombra de la reforma laboral del 2012 és allargada. Els treballadors segueixen sota els efectes directes dels canvis normatius que va introduir el Govern del PP en ple enfonsament del mercat laboral. Una de les grans vies de precarització de l’ocupació va ser la porta oberta a subcontractacions low cost com les que van posar sobre la taula el col·lectiu de les kellys, les netejadores d’habitacions d’hotel que han abanderat la lluita per recuperar drets i fer que els seus sous remuntin més enllà del salari mínim interprofessional (SMI). Els tribunals, els sindicats, els partits de l’oposició i algunes empreses i patronals han augmentat la pressió amb propostes o acords per taponar aquest colador de precarietat laboral.\nEl front judicial ha tingut efectes contundents al carregar-se els tribunals aproximadament 50 convenis declarats com a fraudulents i en els quals es basava la subcontractació d’activitats amb sous pròxims a l’SMI. Aquests convenis d’empresa van aprofitar el poder absolut que els va donar la reforma laboral per degradar les condicions d’acords sectorials que abans eren intocables en aspectes com el salari. No obstant, s’han produït nombrosos recursos que faran que el Tribunal Suprem (TS) tingui l’última paraula i que en alguns casos se segueixin aplicant els convenis impugnats aprofitant que les sentències no són fermes o una reformulació d’aquests.\nEquiparació com les ETT\nDavant la pressió feta per les associacions de kellys, els sindicats i partits de l’oposició, algunes empreses i associacions empresarials ja donen per inevitable el camí cap a l’equiparació de les condicions laborals de les empleades víctimes de la subcontractació low cost amb les de les companyies on presten els seus serveis. Per a molts existeix un clar paral·lelisme entre la situació actual que viu la subcontractació laboral de les anomenades empreses multiservei amb la que va portar les empreses de treball temporal (ETT) a acabar millorant els sous que pagaven després d’un conflicte laboral d’uns quants anys que es va resoldre amb l’equiparació salarial el 1994.\nUna de les últimes iniciatives per girar full en les subcontractes de baix cost ha sigut la firma d’un conveni entre les filials d’Adecco i els sindicats CCOO i UGT. Aquest pacte preveu una equiparació progressiva de les condicions laborals que tenen els treballadors de subcontractes d’Adecco amb els convenis col·lectius sectorials de referència en cada activitat concreta.\nCapgirar la reforma\n«Vam decidir fer un pas endavant en outsourcing i prendre la iniciativa. Teníem el precedent del que va passar amb la regulació de les ETT el 1994 i creiem que el futur de la subcontractació també passa per l’equiparació salarial», assegura Santiago Soler, secretari general d’Adecco. «Al principi també vam entrar en la subcontractació amb conveni propi amb sous molt baixos, però en vam haver de sortir perquè no era rendible i els nostres clients ens demanen seguretat jurídica», detalla Joan Ferrer, director d’Adecco Outsourcing. De fet, el conveni anterior d’Adecco va ser un dels que van rebre sentències en contra. En aquests moments, els 10.000 empleats que té Adecco en subcontractes amb altres companyies ja han equiparat les seves condicions en el 66%, segons la firma.\nEl pacte d’Adecco, que preveu una pujada salarial del 13% durant els quatre anys de vigència, va generar discrepància dins de la UGT, on la direcció del sindicat va impugnar la firma de l’acord per part de la Federació de Serveis al considerar que anava més enllà de les seves competències. Finalment, el conveni col·lectiu va sortir publicat al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE). CCOO va destacar entre les virtuts del pacte aconseguit que significa de fet donar la volta de facto a la reforma laboral i tornar competències al conveni sectorial.\nMillores en hostaleria\nA través de la negociació col·lectiva, els sindicats han arribat també a acords amb patronals per vetar o millorar les condicions de les plantilles que estan subcontractades com les kellys. Els convenis d’hostaleria de Catalunya, Canàries i Balears van precisament en aquesta direcció. En el cas concret de Catalunya, l’equiparació començarà a partir d’aquest any 2018, encara que CCOO no ha firmat aquest acord al considerar que deixa fora alguns conceptes salarials.\nNo obstant, l’equiparació no és suficient per erradicar aquesta via de precarietat laboral que «amaga el verdader empresari, que intenta retallar les retribucions i els drets», segons explica Jordi Juan, advocat del Col.lectiu Ronda que assessora l’associació de netejadores d’habitacions.\n«La neteja de les habitacions forma part de l’activitat consubstancial d’un hotel. És molt difícil tenir una subcontracta amb autonomia i sense control en la neteja de les habitacions. S’encobreix qui és el verdader empresari i es degraden les condicions de treball», assegura. Al seu parer, «hi ha un problema de conceptualitzar el que és un salari digne, que ara és tota la jornada per 800 euros. Abans el salari mínim era una referència però ara és una realitat».\nPendents de la 'llei de les kellys'\n-La mera equiparació salarial no acabarà amb la pèrdua d’altres drets com ara vacances, llicències, permisos, formació i representació sindical, entre d’altres. Per això s’espera que la llei sigui millordada finalment a través de les esmenes.\nSalaris Ocupació Sindicats Reforma laboral


El Nepal i les eleccions municipals (Miquel Carrillo)\nEl Nepal i les eleccions municipals\n4 min. 12/05/2015 19:29\nEl dia del segon terratrèmol al Nepal, i després d’una sèrie de catàstrofes humanes i naturals que han aconseguit trencar la nostra aparent immunitat, us asseguro que hi ha qui encara no veu clar això de la cooperació internacional. I menys si es fa des dels ajuntaments: ¿a qui se li acut que un consistori tingui vida pròpia fora dels límits municipals, o que serveixi per a alguna cosa més que per cobrar pel servei d’escombraries?, ¿què hi han de fer Sant Boi o Vallromanes a les valls de l’Himàlaia?\nLa modernitat que s’elogia en tants discursos és impossible sense projecció internacional, però aquesta projecció s’imagina exclusivament com una política dels estats i com un exercici de cossos diplomàtics que juguen al Risk o col·loquen manufactures per equilibrar la balança de pagaments. La llei catalana d’acció exterior, de camí al Constitucional, i la de racionalització i sostenibilitat de l’administració local condicionen durament l’exercici de l’acció exterior que es fa des dels municipis, i són per tant una bona prova de la poca voluntat que hi ha de donar carta de naturalesa a una diplomàcia plural que ja existeix de facto.\nDes d’abans de la restauració de la democràcia, la solidaritat d’entitats i municipis no ha fet més que créixer al nostre país. Abans de convertir-se en una política pública de ple dret, amb pressupostos en alguns moments prou dignes i a l’altura dels compromisos internacionals, el desig d’involucrar-se en el destí d’altres pobles i persones ha sigut sempre una manera d’expressar que molts volíem que el camí de la democràcia encetat a casa nostra fos compartit arreu.\nLa crisi, el nostre particular terratrèmol, ha servit d’excusa per desmuntar moltes polítiques públiques, i la cooperació no n’ha sigut cap excepció, al contrari. L’èmfasi i la malvolença de les retallades s’explica per la incomprensió de bona part de la classe política sobre el que significava la cooperació i perquè les entitats i administracions no hem sabut trobar la manera d’explicar-la a la ciutadania. Molts consistoris han vist com alguns grups atacaven la cooperació en benefici propi i darrere d’eslògans demagògics que han fet fortuna, com ara “Primer els de casa”, eslògans que, com en el cas de la immigració, situaven l’origen de tots els nostres mals en el suposat tracte de favor que rebia tot allò i tot aquell que ens era aliè. I molts governs locals han preferit amagar el que amb prou feines s’anava fent en aquest terreny, negant a la ciutadania la inexcusable rendició de comptes i la informació que -aquest era el càlcul electoral de molts- podia alimentar els atacs de certs partits i mitjans locals.\nAfortunadament, a Catalunya hi ha un teixit ben viu que defensa la cooperació i molts equips municipals que tenen clar per a què serveix i com impacta, no ja fora, sinó al seu propi territori. “I on comença la casa? Qui són els de casa?”, m’etziben als tallers que hem organitzat des del Fons Català de Cooperació al Desenvolupament, l’associació que articula gran part de la cooperació municipal catalana. “Si la resta de polítiques municipals s’haguessin avaluat igual, res del que ha passat en matèria de corrupció hauria tingut lloc”. “Esclar que tenim impacte, però a l’escala de les nostres forces, i et puc donar noms i cognoms de la gent que amb tan pocs recursos han vist que la seva vida millorava. La cooperació municipal és l’única que coneix cada persona a qui ajuda”. “No ajudem governs corruptes, sinó la gent que lluita contra aquests governs: és gràcies a la cooperació que els podem denunciar”.\nA més, qui vulgui atacar la cooperació durant la present campanya electoral ha de saber que s’ha quedat sense un argument de pes: el Consell de Col·legis de Secretaris, Interventors i Tresorers d’Administració Local de Catalunya reconeix que es tracta d’una competència municipal plenament reconeguda per la llei.\nLa cooperació ens ajuda a aprendre de la resta de pobles i ens permet construir i defensar col·lectivament els drets de tothom. Això, tret que vulgueu tenir al voltant sàtrapes i poblacions subjugades, que ja hem vist com és de segur. Deu ser l’únic mecanisme de redistribució de riquesa a nivell internacional i l’única manera de lluitar contra problemes que ens afecten a tots, com ara el canvi climàtic. És un mecanisme d’inclusió i cohesió social de primer ordre amb els nouvinguts a viles i ciutats, d’educació en els valors de la pau i la no-violència, de pràctica democràtica quan es fa bé, i la manera més barata de fer política exterior. Fins i tot de fer-nos un lloc al món, si ho voleu veure així.\nSant Boi, Vallromanes i molts altres reaccionaran amb aquest i tots els terratrèmols del Nepal, afortunadament. I vosaltres, ¿necessiteu encara més raons perquè el vostre municipi faci cooperació?


Solana confirma que una delegació diplomàtica de la Xina i Rússia és a l'Iran per negociar\nUna delegació diplomàtica de la Xina i Rússia ha viatjat a Teheran amb l'objectiu de buscar in extremis una solució dialogada a la crisi nuclear amb l'Iran. Tot plegat quan només falten 24 hores per a la reunió de l'agència internacional de l'energia atòmica, on s'haurà de decidir si el conflicte s'envia al Consell de Seguretat de l'ONU. Javier Solana ha apostat perquè els esforços conjunts de les grans potències aconsegueixin "racionalitzar" la posició del govern de Teheran.\n01/02/2006 - 00.00 Actualitzat 01/02/2006 - 18.26\nEl cap de la diplomàcia de la UE, Javier Solana, ha reconegut que és molt difícil ser optimista, "però crec que hem fet un esforç en les últimes hores per intentar reconduir la crisi amb l'Iran".\nEn una intervenció davant el Parlament europeu, Solana ha confirmat que representants de la Xina i Rússia són a Teheran "amb el mandat dels cinc membres permanents del Consell de Seguretat, així com de la UE" per intentar pactar una sortida amb les autoritats iranianes.\nSolana ha recordat que la UE, els EUA, la Xina i Rússia van acordar dilluns passat "un esborrany de resolució", que avui s'ha presentat davant la junta de governadors de l'Agència Internacional de l'Energia Atòmica. Aquest esborrany reclama a l'Iran que retorni a la taula de negociacions sobre el programa nuclear i es compromet que no hi hagi cap decisió del Consell de Seguretat abans del març.


La bossa de seda | Alambins - Digital Literari TwitCount Button\nEsther Vila · Juliol 17, 2019\nLa Mercè Juanhuix rep l’encàrrec de fer les fotografies que han d’il·lustrar la biografia d’una actriu retirada que havia estat molt famosa en els anys setanta. L’Elisa Dorca, que l’acompanya, descobreix en la primer visita que l’actriu és la marquesa sense calces.\nA partir d’aquí, la trama de la novel·la s’estén des de la dècada dels quaranta fins als nostres dies, passant per la vida dels quatre protagonistes.\nAgost de 1952. És l’hora de la migdiada, la calor és com una llosa de ferro roent, però les cases de Navata són buides. Destorbant la seva pacífica rutina, un terrible succés ha convocat tots els veïns a la carretera. Un esgarrifós accident que capgirarà irreversiblement la vida d’unes quantes persones, alterant al mateix temps el dia a dia del seu entorn. Divuit anys més tard, a Barcelona, moren intoxicats tres membres de la mateixa família. Ningú es podria imaginar que aquests dos tràgics successos, tan allunyats en el temps, en el lloc, i en la forma, poguessin tenir res a veure un amb l’altre, en canvi, estan íntimament relacionats, inclús es podria dir que un ha estat conseqüència de l’altre.\nJuny de 1972. Una dona jove es presenta al poble per fer-se càrrec de l’herència del seu difunt oncle, a qui no ha arribat a conèixer mai. La pacífica rutina es torna a trasbalsar. Res és el que sembla. Inquietants descobertes i sòrdids secrets de família sotgen la noia, amenaçant destruir la seva estabilitat emocional.\nUna vegada més les dues amigues Mercè i Elisa ens endinsen en una història que ens farà gaudir de molt bones estones, plenes d’intriga i suspens. El llenguatge planer, sense floritures sobreres, d’Esther Vila, et fa lliscar per les pàgines, anhelant saber-ne més. Dels personatges, tan diferents i tan insòlitament connectats. Dels fets rutinaris i dels fets sorprenents i inesperats. Dels misteris ocults i dels pecats de família gelosament silenciats durant tants anys…\nMillor no començar-la. A la que comences a viatjar per les seves pàgines, ja no la pots deixar.\nTransparència al govern català\nSobre el micromecenatge\nAlmodis de la Marca. Una dona amb caràcter\nEsther Vila i Planas va néixer a Dosrius (Maresme) l’any 1949, però la major part de la seva vida ha transcorregut en terres empordaneses. Actualment, viu a Girona. Va estudiar Magisteri i, acabada la carrera, va exercir de mestra durant disset anys, en diferents escoles.\nD’uns anys cap aquí ha reprès la seva vocació literària escrivint una sèrie de novel·les d’intriga, que es desenvolupen en escenaris de les comarques gironines. Cada trama és completament independent de les altres. L’únic fil de connexió ve donat per dos personatges: una reportera gràfica, la Mercè, i la seva col·laboradora i amiga, l’Elisa. La primera novel·la publicada, Els bessons rere la finestra (Gregal, 2016), revela els amors, desamors, odis soterrats i secrets inconfessables d’una família benestant de Girona.\nLa bossa de seda és la segona novel·la que veu la llum.


Construïm experiències meravelloses | Gent amb Valentia Castelló\nBy Redacció / Octubre 1, 2019 / FRANCESC MEZQUITA / Deixa un comentari\nSi em demanaren resumir l’objectiu de la Regidoria d’Educació en una frase, diria que és que les aules s’ompliren d’experiències memorables i meravelloses. L’etapa escolar és, segurament, una d’eixes que totes i tots retenim en la memòria per a sempre i sobre la que descansen les nostres percepcions i actuacions futures, les quals afecten la manera de relacionar-nos en el nostre entorn immediat.\nÉs per aquest motiu que acompanyar els nostres professionals docents en les seues tasques ha de ser una prioritat. El fet educatiu ha de transmetre sempre un relat positiu, però els darrers informes sobre assetjament escolar al País valencià que es refereixen al curs passat no deixen lloc a les interpretacions. El nombre de casos d’assetjament augmenta i les campanyes de la Generalitat, Diputació i les iniciatives de la policia de Castelló evidencien la consciència que els poders públics han adquirit en aquests darrers anys sobre aquesta xacra.\nÉs per això que una de les prioritats del departament d’Educació a Castelló és afegir més recursos i acompanyar els CEIP de la ciutat per tal de combatre el que creem que s’origina majoritàriament a les escoles però que després es reforça a l’etapa secundària. I per això també hem presentat un taller de prevenció, vehiculat pel mestre i integrador social Pau Calduch, que pretén perpetuar una consciència empàtica respecte de qui pateix el rebuig a les aules, tot incidint en els agressors i en els subjectes passius per evitar que l’abús siga un valor tolerable o lloable.\nSi volem que les nostres aules siguen inclusives, haurem de posar l’accent en l’eliminació de les tanques que impedeixen que ho siguen i esforçar-nos a entendre la diferència com una oportunitat per a la inclusió. Cap xiquet ni cap xiqueta poden eixir dels nostres centres sentint rebuig, sentint-se inferiors o pensant que el fet de ser diferent és negatiu. En aquest sentit, l’assetjament escolar ha de quedar reconegut als currículums i els projectes de centre com a un problema important a les nostres aules i, des de l’Ajuntament de Castelló, donarem totes les eines per fer-li front.


El tracte preferent dispensat a Ryanair per les institucions a l'Aeroport de Reus provoca les protestes d'altres companyies aèries i porta el Consorci del Camp de Tarragona a plantejar la diversificació de l'oferta de l'aeroport. AENA dóna prioritat a les reformes previstes pel Pla director per adequar les instal·lacions a un trànsit en plena expansió.\nL' aeroport de Reus es va construir el 1935 com a aeròdrom militar en terrenys dels municipis de Constantí i Reus. Situat a 4 km de Reus i 10 km de Tarragona, el 1956 va començar a donar servei a vols nacionals i internacionals, amb moviments reduïts, principalment de vols xàrter lligats al sector turístic. Les noves instal·lacions construïdes el 1974 i gestionades per Aeroports Espanyols i Navegació Aèria (AENA) constaven d'una pista principal de 2.200 m, una pista secundària de terreny natural reforçat de 850 m, una plataforma d'estacionament per a sis aeronaus i una terminal de passatgers de 4.000 m2. Tot i que el Pla territorial general de Catalunya li atribuïa un paper alternatiu i de suport a l'AEROPORT DE BARCELONA que calia potenciar, el Pla director d'infraestructures 1993-2007 ni tan sols l'incloïa a la xarxa local d'aeroports. En els darrers anys, però, el moviment de l'aeroport havia anat augmentant i es preveia arribar en pocs anys als 700.000 passatgers anuals. L' arribada de les companyies aèries de baix cost el 2003, que va comptar amb un ampli recolzament institucional i empresarial, va provocar un fort creixement del trànsit amb l'establiment de vols regulars de passatgers a destinacions europees.\nL' augment de trànsit dels anys precedents havia motivat la redacció de la Proposta de planificació i programació de les actuacions necessàries a l'aeroport de Reus, coneguda com a Pla director, aprovada pel Ministeri de Foment el 2001. Les principals actuacions previstes a partir de l'estimació d'un milió de viatgers anuals eren incorporar terrenys de l'antiga base aèria i adquirir 15 ha més, construir un nou vial entre l'aeroport i l'N420, construir un nou aparcament de vehicles, fer una nova terminal de passatgers de 15.000 m2, convertir la terminal en un edifici tècnic i logístic i ampliar la plataforma d'estacionament d'aeronaus fins a deu places. A final de 2003 només s'estaven executant dues d'aquestes obres: l'ampliació de 20 places d'aparcament d'autobusos (fins a un total de 49) i 70 de cotxes (fins a un total de 286) i la construcció d'una nova terminal d'arribades de 2.800 m2, que permetia destinar l'antiga a sortides, cosa que suposava un canvi respecte de la terminal conjunta de sortides i arribades prevista en el Pla director.\nLa nova direcció d'AENA es va comprometre a l'octubre a donar prioritat a les actuacions previstes a l'aeroport durant els dos anys següents. El 2005 s'havia de destinar una partida de 3.421.000 euros del pressupost estatal per a acabar la terminal d'arribades abans de Setmana Santa, condicionar els accessos i ampliar l'aparcament fins a dues-centes noves places. Per al 2006 es preveia la remodelació total de la terminal actual i l'ampliació de la plataforma d'aparcament, amb la qual cosa, segons l'alcalde de Reus, Lluís Miquel Pérez, del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC), es podria arribar als cinc milions de passatgers anuals.\nAl desembre el Pla especial elaborat per AENA, que establia els usos, serveis i condicions urbanístiques de les instal·lacions previstes en el Pla director, va arribar a la Comissió Territorial d’Urbanisme de Tarragona (CTUT). L’ aprovació inicial del document va quedar ajornada fins al gener de 2005 perquè no es disposava de l’informe del Departament de Medi Ambient i Habitatge sobre l’estudi d’impacte ambiental.\nL'arribada de Ryanair impulsa el creixement de l'aeroport\nL'anunci que la companyia de baix cost Ryanair establiria la seva base del sud d'Europa a Catalunya va motivar al llarg de 2003 una competència entre l'aeroport de Reus i l'AEROPORT DE GIRONA-COSTA BRAVA, que finalment va sortir elegit. Per a impulsar la candidatura de Reus i potenciar la desestacionalització del turisme a la regió, el maig de 2003 es va constituir el Pacte de la Boella, que agrupava un total de catorze entitats, institucions i empreses de les comarques tarragonines. L' agost de 2003 es va arribar a un acord amb la companyia pel qual, a canvi d'establir sis vols europeus diaris, la Generalitat aportava 1 milió d'euros (com a Girona) i els signants del Pacte de la Boella, una subvenció de 656.947 euros més 1'6 euros per client.\nQueixes de la resta de companyies aèries\nHapag Lloyd Express (HLX), que l'abril de 2003 va ser la primera companyia de baix cost que es va establir a Reus amb dos vols, l'un a Colònia i l'altre a Hannover, es va sentir discriminada per l'acord i va repetir al llarg de l'any que, si no es complia la promesa de realitzar una campanya de promoció de la Costa Daurada a Alemanya, suspendria els vols a partir de l'abril. Air Nostrum també va protestar pel tracte preferent que rebia Ryanair i va amenaçar de suspendre el vol Reus-Madrid que oferia. Des del Departament de Política Territorial i Obres Públiques s'al·legava que les companyies no havien fet cap contacte oficial i que només hi havia acords de paraula amb l'anterior govern, però que recolzaria iniciatives consensuades per les institucions del Camp de Tarragona. El febrer de 2004, representants del CONSORCI DEL CAMP DE TARRAGONA, constituït l'octubre de 2003 per les institucions tarragonines, i Universal Mediterránea es van reunir amb HLX per oferir-li ajuts econòmics, la realització de la campanya publicitària promesa i descomptes per als passatgers en el parc temàtic de Port Aventura. Les negociacions van arribar massa tard, perquè les previsions per a la flota d'HLX durant l'estiu ja estaven fetes, però es va acordar reprendre-les a final d'any.\nL' octubre de 2003 Ryanair havia iniciat dos vols diaris a Stansted (Londres) i al llarg de 2004 va començar a operar vols a Frankfurt-Hahn i Dublín. Segons la companyia, i després de les queixes formulades pels integrants del Pacte, l'incompliment de l'acord que establia l'obertura de sis vols es devia a deficiències en les instal·lacions. L' octubre va anunciar els dos vols que faltaven, Luton (Londres) a partir de gener de 2005 i Liverpool a partir de març, i les se-ves intencions d‘oferir fins a dotze enllaços el 2006 i vint-i-quatre el 2007 si l'aeroport arribava a disposar de tres terminals.\nAmb la nova oferta de vols, el novembre de 2004 s'havia arribat a 1.108.000 usuaris, un 34'3% més que en el mateix període de 2003.\nEl Consorci del Camp considerava convenient, malgrat tot, diversificar l'oferta de companyies que operaven des de Reus i emmarcar les iniciatives en un pla general de promoció de l'aeroport. Amb aquesta finalitat, preveia encarregar un estudi que diagnostiqués la situació aeroportuària, la seva relació amb les infraestructures de l'entorn (port de Tarragona, línies ferroviàries i carreteres) i les possibilitats que oferien noves companyies. A final d'any, s'havia arribat a acords perquè s'iniciessin immediatament quatre vols setmanals de Blue Air a Bucarest i perquè s'obrís una línia d'Air Berlin a Palma de Mallorca, des d'on aquesta enllaçava amb múltiples destinacions europees.\nEl debat sobre l'Estació Central del Camp\nEl debat que al llarg del 2003 s'havia mantingut sobre el traçat del Ferrocarril d'alta velocitat al seu pas pel CAMP DE TARRAGONA semblava haver-se tancat pràcticament amb el consens de les institucions quan van decidir de situar l'Estació Central del Camp al sud de l'aeroport. Només la Cambra de Comerç i els grups municipals de Convergència i Unió i Esquerra Republicana de Catalunya de Reus defensaven l'opció nord perquè al·legaven que permetia una intermodalitat millor pel fet d'estar situada prop de l'actual terminal aeroportuària. El gener de 2004, tanmateix, l'alcalde de Reus i vicepresident del Consorci, Lluís Miquel Pérez (PSC), va tornar a plantejar la possibilitat de situar l'estació al nord o de modificar l'emplaçament de la terminal i de construir al sud un sol edifici multifuncional que garantís una connectivitat òptima. L' alcalde de Tarragona, Joan Miquel Nadal (CIU), i el secretari per a la Mobilitat, Manel Nadal (PSC), així com bona part de les institucions i ajuntaments del Consorci, es van mostrar poc receptius a la proposta en considerar que reobrir les negociacions podria retardar el projecte de Foment, el qual ja estava molt avançat. Des de la Cambra de Comerç de Reus es va acusar l'alcalde de no haver defensat els interessos de la ciutat en el moment oportú. El debat sobre la ubicació de l'Estació Central del Camp no va generar més polèmica al llarg de l'any.\nPer a principi de 2005 s’esperava que la CTUT aprovés el Pla director de l’aeroport i que continués el creixement de l’aeroport amb l’establiment de noves línies. Ryanair comptava tenir dotze vols regulars el 2006, Manel Nadal negociava noves connexions amb Air Berlin i s’estimava que el trànsit de l’aeroport podia arribar a assolir els 5 milions de passatgers l’any 2007. Davant d’això, Javier San Martín, director d’AENA, va assumir a l’octubre, en una reunió amb Lluís Miquel Pérez, el compromís d’avançar entre tres i cinc anys el calendari d’actuacions previst per a l’aeroport de Reus: abans de final de 2005 hauria acabat la construcció de la nova terminal d’arribades i en un termini de dos anys s’hauria remodelat la terminal actual, s’hauria ampliat la plataforma d’aparcament dels avions i també s’hauria creat unes tres-centes noves places d’aparcament de cotxes. També es preveia augmentar l’horari d’obertura de les instal·lacions de 8 del matí a 11 de la nit i reforçar la seguretat amb la presència de més guàrdies civils i més agents de Policia Nacional.


L’Entesa per Sabadell exigeix l’elaboració urgent d’un Pla de viabilitat per a VIMUSA - Entesa per Sabadell\nL’Entesa per Sabadell exigeix l’elaboració urgent d’un Pla de viabilitat per a VIMUSA\nPublicat el 14 de juliol de 2014 a Notes de premsa\nLa decisió de vendre un bloc d’habitatges és un pedaç a una situació crítica que el govern del PSC no ha estat capaç d’afrontar\nL’Entesa per Sabadell exigeix l’elaboració de forma immediata i urgent d’un Pla de Viabilitat per a VIMUSA que permeti assegurar el seu manteniment a curt, mig i llarg termini. Aquesta és una reivindicació que ve de lluny, que fou demanada pels treballadors de l’empresa i que es va traslladar al Ple del darrer mes d’abril, en el marc de la moció per a la readmissió dels treballadors i treballadores acomiadats el 7 de març.\nMalgrat aquesta demanda, que l’Entesa ha reiterat en els darrers Consells d’administració de VIMUSA i en diverses Comissions, el tinent d’alcalde d’Economia, Josep Ayuso, va afirmar en el darrer Ple que el Pla de viabilitat per a VIMUSA no serà presentat fins el mes d’octubre.\nL’Entesa considera un greu error no haver elaborat encara aquest Pla de Viabilitat i tot i així anar prenent decisions de gran impacte en l’empresa, com ara els esmentats acomiadaments o la venda d’un immoble, que malgrat produir una reducció de les pèrdues a curt termini poden comprometre la viabilitat a mig termini així com la utilitat de l’empresa per a la ciutadania sabadellenca.\nVendre el patrimoni, un nou pedaç\nAixí, la viabilitat de VIMUSA segueix a la corda fluixa mentre el govern va actuant de manera unilateral amb actuacions puntuals. L’aprovació del procediment de venda d’un immoble amb habitatges de lloguer, aprovada en el darrer Consell d’Administració de VIMUSA, no és més que un nou pedaç. Si bé cal considerar que aquesta venda pot permetre superar el mal moment en la tresoreria de l’empresa, els dubtes que l’operació planteja són molt importants. En primer lloc, per l’experiència de les operacions de venda d’habitatge públic en d’altres municipis alerten sobre la dificultat de garantir que el nou propietari mantingui les característiques de preu i de manteniment dels espais comuns. I en segon lloc, pel fet d’estar desprenent-se d’un immoble que en aquests moments està generant beneficis a l’empresa, actuant seguint aquella dita de “Pa per avui, fam per demà”.\nLa presidència va portar a aprovació en el darrer Consell d’Administració aquesta actuació, amb una estimació de l’ingrés que podria comportar però sense una valoració de les necessitats que porten l’empresa a alienar un bé que aporta any rere any beneficis a l’empresa. Així mateix, l’efectivitat de la mesura de cara a poder resoldre els problemes no ha estat encara demostrada. L’Entesa lamenta un cop més que les actuacions es portin ja decidides i sense els estudis suficients que les justifiquin.\nÉs per aquest motiu que l’Entesa per Sabadell no va donar suport a aquesta decisió i va sol·licitar de nou un Pla de Viabilitat que permeti prendre decisions correctament orientades i deixar de posar pedaços com ha estat fent fins ara el govern del PSC.\nRupturisme versus unitatL’Entesa per Sabadell demana a l’alcalde que aturi les obres del Despatx Corominas de manera immediata


Els problemes de salut del Papa compliquen la Setmana Santa vaticana\nAmb cerimònies multitudinàries\nFrancesc, que té forts dolors al genoll, té dificultats per caminar\nFrancescahir en l’audiència setmanal a la salaPauVI delVaticà\nAquest diumenge el Vaticà va donar inici a la Setmana Santa a Roma, la primera després de dos anys en què preveu cerimònies multitudinàries com les que se solien celebrar abans que el coronavirus imposés restriccions també a la Santa Seu. El Diumenge de Rams va suposar el retorn dels fidels a la plaça de Sant Pere per beneir les palmes, després de dues edicions en què aquesta litúrgia s’havia traslladat dins de la basílica de Sant Pere. Tot i això, el papa Francesc no va poder sortir en processó tal com és tradicional. Va haver de ser portat en un cotxe negre directament a l’altar, situat davant la basílica, on va arribar amb un ajudant. Des d’allà va presidir tota la cerimònia assegut, també durant la lectura de l’homilia. Només es va aixecar quan va saludar el clergat al final de l’acte i en alguns moments del recorregut en papamòbil.\nFrancesc té una malaltia al genoll que li provoca un fort dolor, a més de “problemes de deambulació, per caminar, i que és bastant molest”, segons va reconèixer en la roda de premsa de tornada de l’últim viatge a Malta. És tan fort que diumenge va haver de saltar-se la tradicional processó des de l’obelisc al centre de la plaça fins a l’altar: els problemes de salut poden complicar la intensa activitat de la Pasqua vaticana.\nEl Pontífex no vol abaixar el ritme i preveu reunir-se a Jerusalem amb Kiril després de visitar el Líban al juny\n“La meva salut és una mica capritxosa”, ha admès el Pontífex, que va fer 85 anys al desembre, quan es va convertir en un dels deu més longeus de la història. “És una cosa lenta, a veure si torna –va explicar als periodistes–, però hi ha el dubte que a aquesta edat no se sap com acabarà el partit”. Es tracta d’una “ gonàlgia aguda”, un fort dolor a causa del deteriorament del cartílag i per l’artrosi.\nA la Santa Seu tothom estarà atent aquests dies de llargues cerimònies al genoll del Papa, i han adaptat els ritus i desplaçaments perquè hagi de caminar el mínim possible i pugui presidir les celebracions com està previst. Es tracta d’una setmana especialment exigent, ja que, per exemple, el Divendres Sant arrencarà amb la celebració de la Passió a Sant Pere, quan sol estirar-se a terra per resar davant la tomba de l’apòstol. Acabarà aquest mateix dia amb el viacrucis al Colosseu, el moment més simbòlic, que també va ser reconvertit els dos anys anteriors.\nEls problemes per caminar del Papa ja el van obligar a cancel·lar la processó de dimecres de Cendra i una visita a Florència, a més de forçar-lo a utilitzar un ascensor per pujar i baixar de l’avió a Malta per evitar haver d’atrevir-se amb les escaletes. En aquest últim viatge, de només dos dies, Bergoglio va tenir moltes més dificultats que en els anteriors.\nJocs de poder al Vaticà\nPerò l’argentí no dona cap senyal de voler abaixar el ritme, i després d’haver anunciat dos viatges llargs el juliol –a la República Democràtica del Congo i el Sudan del Sud, i al Canadà–, el Vaticà en podria confirmar aviat un altre al Líban a mitjans de juny, i ha filtrat que està estudiant allargar-lo amb una parada a Jerusalem per reunir-se amb el líder de l’ Església ortodoxa russa, Kiril I, que encara justifica la guerra a Ucraïna. També ha confirmat la disponibilitat per anar a Kíiv, i al Kazakhstan per al Congrés de las Religions al setembre. Tots aquests reptes posaran a prova la salut del Pontífex.\nAquest dissabte el Vaticà també celebra el 95è aniversari de Benet XVI, que segons les últimes revelacions del seu secretari personal està “feble físicament” però amb una ment que “funciona” a ple rendiment. El seu successor va dir fa uns anys que el seu pontificat seria “breu”, i va apuntar que ell era de la “idea” de Ratzinger, que va renunciar en una decisió insòlita. Malgrat els dolors, el Papa afronta la desena Pasqua a Sant Pere. Davant les especulacions d’un pas al costat després d’operar-se de còlon el 2021, va ser taxatiu: “Ni em va passar pel cap”.\nRocío Jurado ya tiene museo


Institut d'Anàlisi Econòmica (CSIC)\nInstitut d' Anàlisi Econòmica (IAE-CSIC)\nUniversitat Autònoma de Barcelona Campus\nTEL: +34 935 806 612\nCoordenades GPS: N 41° 30'09.12'', E 02° 06'18.51''\nN 41.502794, E 2.104917\nDes de l'Aeroport "El Prat" fins a Barcelona\nEn transport públic via Aerobus (A1, A2): Aerobus serveix a ambdues terminals 1 i 2 (freqüència cada 5 min i 10 min, respectivament) i connecta directament amb Plaça Catalunya (el centre de la ciutat) en 35 minuts. Aquí podràs trobar els horaris i tarifes (aprox. 5.90€). Pots pagar online o a les parades de bus (en efectiu).\nEn transport públic amb trens de : RENFE només serveix a la terminal 2 (freqüència cada 30 min) i et porta al centre de la ciutat en 25-35 minuts. Si el teu destí final es troba a prop de Passeig de Gràcia / Aragó pots agafar un tren de RENFE (línia R2) des de l' Aeroport fins Barcelona-Passeig de Gràcia. Si el teu destí es troba a prop de Plaça de Catalunya agafa el mateix tren de RENFE (línia R2) des de l' Aeroport però baixa a Barcelona-Sants i espera a la mateixa plataforma a agafar un altre tren de RENFE (línia R1, R3 o R4) fins Barcelona-Plaça de Catalunya. Aquí pots trobar els horaris i tarifes (aprox. 4.20€, 4 zones de Rodalies o només 1.02€ en usar una targeta T10 TMB d'una zona per a 10 viatges a Barcelona, el cost és de 10.20€).\nEn taxi: Amb un temps estimat de trajecte de 25 minuts depenent del tràfic. Cost: aproximadament 35-40€.\nDes de Barcelona fins el IAE\nEn transport públic amb el metro de FGC (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya). Dirigeix-te a l'estació de FGC més propera (Plaça de Catalunya, Provença o Gràcia) per agafar la línia (direcció Sabadell) o la línia (direcció Universitat Autònoma) i (en ambdós casos) baixa a l'estació de Universitat Autònoma. Més informació sobre horaris i tarifes disponible aquí. Freqüència: cada <15 min. Duració: 30-35 min. Cost: 2.20€ per un bitllet senzill (1 zona TMB) i 10.20€ per 10 bitllets (T10, 1 zona TMB). A 5 minuts caminant des de l'estació de FGC d'Universitat Autònoma es troba el IAE: segueix la ruta vermella al mapa\nEn transport públic amb trens de : Normalment aquesta és la opció menys convenient per arribar al IAE des del centre de la ciutat. Però en almenys dos casos val la pena considerar la opció. Cas 1: estàs a l'estació de trens de Barcelona-Plaça de Catalunya a les 7:47, 8:13 o 8:43. En aquest cas pots agafar un tren directe cap a Cerdanyola-Universitat - consulta la línia púrpura en aquests horaris de la línia R4. Cas 2: estàs a prop d'una estació de Barcelona-Arc de Triomf, Barcelona-La Sagrera-Meridiana, o Barcelona-Sant Andreu-Arenal. En aquest cas pots agafar un tren (línies R3 o R4) fins Torre del Baró, on pots fer transbord a la línia R7 cap a Cerdanyola-Universitat. Aquí pots trobar els horaris i tarifes. Freqüència: cada <30 min. Duració: 15-35 min. Cost: 2.20€ per un bitllet senzill (1 zona de Rodalies) i 10.20€ per 10 bitllets (T10, 1 zona TMB). Des de l'estació de Cerdanyola-Universitat pots agafar una llançadora (gratuïta) que et porta en 5 minuts a una zona propera al IAE. Indistintament les línies blava L1 o taronja L4 / púrpura L5 (la que primer passi). En qualsevol cas, baixa't a la segona parada. La segona parada de la línia blava L1 és "Lletres I Psicologia" i la segona parada de la línia taronja L4 / púrpura L5 és "Eix Central". Aquí tens disponible informació detallada de la llançadora: descripció, horaris i mapa. Finalment, a 5 minuts caminant des de la parada d'autobús es troba el IAE: segueix la ruta blava (des de "Lletres I Psicologia") o la ruta taronja ("Eix Central") en aquest mapa.\nEn taxi: Temps estimat de trajecte 25 minuts depenent del tràfic. Cost: aproximadament 35-40€. Donat que els taxistes no estan familiaritzats amb el campus, per favor, indiqueu que us porti a la oficina de correus del campus de Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona ("Oficina de Correus, Av. de l'Eix Central, Campus UAB, Bellaterra"). Des de la oficina de correus només s'ha de caminar 2-3 minuts fins el IAE: segueix la ruta negra en el mapa. En cas de complicacions: el número de telèfon del IAE és +34 935 806 612\nDes de l'Aeroport de "El Prat" fins el IAE\nEn transport públic: Fer servir el transport públic cap a Barcelona-Plaça Catalunya (descrit anteriorment) i continua cap el IAE (descrit anteriorment).\nEn taxi: Temps estimat de trajecte 35 minuts depenent del tràfic. Cost: aproximadament 50€. Donat que els taxistes no estan familiaritzats amb el campus, per favor, indiqueu que us porti a la oficina de correus del campus de Bellaterra de la Universitat Autònoma de Barcelona ("Oficina de Correus, Av. de l'Eix Central, Campus UAB, Bellaterra"). Des de la oficina de correus només s'ha de caminar 2-3 minuts fins el IAE: segueix la ruta negra en el mapa. En cas de complicacions: el número de telèfon del IAE és +34 935 806 612\nFins el IAE en cotxe\nDes del sud (autopista AP-2/AP-7) El IAE està a prop de l'autopista AP-7 (E15). Agafa la sortida en el km 150 aproximadament i segueix les indicacions del mapa.\nDes de Barcelona (autopista C-58) La forma més ràpida d'arribar al IAE des de la C-58 (autopista de Barcelona - Sabadell - Terrassa) és agafar la sortida 8 en direcció a la autopista AP-7 (Lleida-Tarragona) i seguir les indicacions del mapa.\nSobre l'IAE L'IAE\nLocalització i direccions\nSuport i administració\nBGSE Suport i administració\nRecerca Working papers\nMàsters i Doctorats Màsters Barcelona GSE\nIDEA Master/PhD Program\nCampus UAB - 08193 Bellaterra, Barcelona TEL: +34 935 806 612 . FAX: +34 935 801 452 . E-MAIL: iae_webmaster@iae.csic.es


KurdisCat: Les HPG destrueixen la caserna de Cizîr (Kurdistan turc), 11 morts i 78 ferits\nLes HPG destrueixen la caserna de Cizîr (Kurdistan turc), 11 morts i 78 ferits\nLa caserna policial turca a Cizîr (en turc Cizre) ha quedat totalment destruïda per la força de l'explosiu. L'edifici havia estat el centre neuràlgic de les operacions repressives turques contra la minoria kurda a la regió. En un primer moment les autoritats d'Ankara han reconegut 8 baixes mortals i 45 ferits però posteriorment ho han elevat a 9 i 64. El balanç oficial contrasta amb les fotografies de l'atac i el govern turc acostuma a amagar el nombre de víctimes.\nL'atac ha tingut lloc a primera hora del matí i tot apunta que haurien estat les Hêzên Parastina Gel (Forces de Defensa Popular, HPG), milícia del PKK, que haurien estat les responsables coma resposta a la brutalitat contra civils kurds de la policia a Cizîr.\nLa BBC ha elevat finalment a 11 agents morts i 78 els ferits en l'acció de les HPG. La cadena britànica vincula els fets a la crema, de 62 kurds vius, a la mateixa Cizîr després de ser arraconats a un sòtan. La matança es va produir el mes de febrer.


Blanes posa en marxa una oficina d’informació per obtenir les beques menjador | Ràdio Palafolls\nHome Comarcal Blanes posa en marxa una oficina d’informació per obtenir les beques menjador\nMarc Ferri , juny 6, 2020\t / 204 0\nL’Ajuntament de Blanes posarà en marxa a partir d’aquest dilluns una Oficina d’Informació i Atenció Ciutadana per ajudar les famílies del municipi a l’hora d’omplir la sol·licitud de les beques menjador escolars del proper curs 2020-2021.\nSegons ha informat el consistori blanenc, l’oficina funcionarà durant 15 dies, del del 8 al 19 de juny, amb caràcter excepcional. L’atenció ciutadana es farà de dilluns a divendres, de dos quarts de 9 del matí fins a dos quarts de 3 de la tarda, i s’han implementat les mesures de prevenció i seguretat necessàries per evitar el contagi de la Covid-19. L’oficina habilitada s’ha situat al centre de la vila, al Carrer Ample número 11, i ocupa l’espai dels Departaments de Participació Ciutadana i Joventut, els quals encara no han reprès l’atenció presencial oberta al públic.\nL’Ajuntament de Blanes ha assumit la competència de rebre les sol·licituds de beques menjador, competència del Consell Comarcal de la Selva, i que enguany l’organisme havia derivat als centres escolars. Davant la impossibilitat d’aquests de fer-se’n càrrec, el consistori ha decidit assumir-ne les gestions.\nSegons ha informat consistori, per omplir les sol·licituds per a les beques menjador les famílies comptaran amb el suport d’un administratiu de l’Ajuntament de Blanes, que els ajudarà a fer-ho.\nD’altra banda, l’ens local ha informat que també hi ha la possibilitat de fer el tràmit de forma telemàtica. En aquest sentit, un cop s’hagi omplert la sol·licitud, cal signar-la digitalment i obrir el procediment d’instància genèrica a la Seu Electrònica del Consell Comarcal de la Selva, adjuntar-hi el formulari, signar-lo i trametre-ho.


La sessió plenària d'abril, celebrada el dijous 28, va incloure 27 punts en l'ordre del dia. L'inici de la sessió va estar marcada pel record de dos fets luctuosos. D'una banda el ple va realitzar un minut de silenci per les víctimes del terratrèmol a l'Equador. En finalitzar, l'alcalde va exposar una moció unitària de Junta de Portaveus per garantir el compromís institucional en l'eradicació de la violència masclista, amb referències a l'assassinat d'una veïna de Sant Feliu que es va produïr el passat 14 d'abril. La moció, que es va aprovar per unanimitat, contempla entre d'altres l'impuls i el reforç pressupostari a les mesures per eradicar aquest tipus de violència.\nAquesta votació va donar pas a la presentació d'un dels punts que va centrar l'atenció del ple: la moció d'aprovació del Pla d'Acció Municipal (PAM) 2016-2019 i del Pla d'Inversions Municipal (PIM) 2016-2019. El PAM està estructurat en quatre eixos que es van presentar en sengles sessions a la ciutadania, el que va ser objecte de crítica d'alguns grups municipals pel que, consideraven, ha estat un procés poc participatiu. El PAM va ser aprovat finalment amb els vots a favor de l'equip de govern i Junts per Sant Feliu (JSF), l'abstenció del Partit Popular (PP), i els vots en contra de Veïns per Sant Feliu (VSF), Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) i Esquerra Republicana de Catalunya (ERC). El grup municipal de Ciutadans (C's) es va absentar d'aquesta votació. El Pla d'Inversions es va aprovar amb els mateixos sentits del vot, però aquest cop els regidors de C's sí van votar, i ho van fer en contra.\nLa següent moció versava sobre l'encàrrec a l'Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona d'elaborar el Pla Local d'Habitatge, que tots els grups municipals van votar a favor excepte VSF, que va votar en contra. També en l'àmbit de l'habitatge es van aprovar per unanimitat les bases per a la concessió de subvencions a persones propietàries d'immobles que els posin a disposició de la Borsa de lloguer social. Igualment per unanimitat es va aprovar la pròrroga del conveni amb l'Agència d'Habitatge de Catalunya tant pel Programa com per la Borsa de Mediació de lloguer social. El ple va aprovar un altre conveni, en aquest cas amb el Consell Comarcal del Baix Llobregat, per desenvolupar la campanya de control de mosquits durant 2016, dotada amb 7.573,09 €. El punt es va aprovar per unanimitat de tots els grups, i l'abstenció de JSF.\nEl grup municipal d'ERC va presentar la proposta de creació d'un carnet jove local per potenciar l'activitat cultural i econòmica a Sant Feliu, i d'obtenció gratuïta o simbòlica. El ple va aprovar la proposta amb els vots a favor de tots els grups municipals excepte les abstencions de C's i CDC. A la sessió plenària també es van aprovar els preus públics tant de la piscina de l'Escorxador com de serveis educatius com escoles bressol o l'Escola Municipal de Música, que no varien respecte l'any passat. Aquests punts també van comptar amb l'ampli recolzament de tots els grups municipals que van votar a favor, llevat de VSF que es va abstenir en tots dos casos. En representació del grup municipal de JSF la presidenta de la plataforma Comitè 1r Desembre va presentar una moció contra l'estigma i discriminació per VIH/SIDA, que es va aprovar amb l'abstenció de VSF i el recolzament unànime de la resta de grups.\nPel que fa a la resta de mocions, ICV-EUiA, PSC, ERC i CDC van tornar a presentar en aquesta sessió la proposta de suport a la implantació d'una Xarxa de Transport Públic Unificada, retirada el ple anterior, i aprovada per tots els grups i el vot en contra de VSF. El grup municipal de PSC va presentar dues mocions que es van aprovar per unanimitat: una d'elles en relació a la gestió i irregularitats del Programa IMSERSO, i l'altra per la retirada de l'ordre de copagament confiscatori per a les persones amb discapacitats. Per la seva banda el grup municipal d'ICV-EuiA va presentar una moció en relació a la commemoració del 85è aniversari de la proclamació de la II República, aprovada amb els vots a favor d'ICV-EuiA, PSC (excepte el punt 3, que es va abstenir), ERC en el punt 3, C's i JSF, els vots en contra de PP i ERC en els punts 4 i 5, i les abstencions de CDC, VSF i ERC en els punts 1, 2 i 6.\nEl grup municipal de C's va portar a aprovació una moció de suport al 'Pacte antijihadista' que va polaritzar els vots dels diferents grups. El primer i tercer punt de la moció es van aprovar amb els vots a favor d'ICV-EUiA, PSC, C's, PP i JSF, en contra d'ERC i CDC, i l'abstenció de VSF. El segon punt, que reconeixia el suport explícit, es va rebutjar amb els mateixos vots, canviant únicament el sentit del seu el grup d'ICV-EUiA, que ho va fer en contra.\nPer la seva banda el grup municipal de CDC va presentar una moció de suport a la Declaració del Comitè per a l'acollida de les persones refugiades a Catalunya, aprovat amb l'abstenció de VSF i l'aprovació de la resta de grups. També per part de CDC, conjuntament amb el grup d'ERC, es va presentar una moció de rebuig a l'anul·lació del Tribunal Constitucional del decret català en matèria de pobresa energètica. Aquesta es va aprovar amb els vots a favor de l'equip de govern, ERC, C's, CDC, PP (punts 4 i 5), VSF i JSF, els vots en contra de PP (punts 1 i 2) i C's (punt 2), i l'abstenció del PP en el punt 3. Per últim es van passar per urgència tres mocions del Consell Solidari, aprovades per unanimitat, i que contemplaven ajuts a Creu Roja i el Fons Català de Cooperació.\nEl ple va aprovar per unanimitat els criteris generals per a la concessió d'ajuts a persones i famílies. Aquests contemplen la cobertura en cas de risc d'excluisió social, situació d'emergència social, necessitats d'accés, manteniment i subministraments relacionats amb l'habitatge, d'alimentació, d'escolarització i d'altres necessitats bàsiques. En sessió plenària també es van aprovar la concessió de diverses subvencions a entitats d'àmbit cultural per a l'any 2016, que tots els grups municipals van aprovar per unanimitat.


CCOO porta als tribunals la reforma del servei de les urgències nocturnes a Osona | Osona.com\nCCOO porta als tribunals la reforma del servei de les urgències nocturnes a Osona\nper ACN, 15 d'octubre de 2008 a les 08:21 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 15 d'octubre de 2008 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nEl sistema CUAP que s'ha aplicat a Osona centralitzant un únic punt d'atenció durant les nits s'aplica, segons Climent Pujol i Sílvia Espinosa de CCOO, en “gran àrees urbanes”. El sindicat diu que mentre s'ha aplicat aquest sistema que ha “empitjorat el servei” es segueix incomplint la disposició que diu que no es pot trigar més de 30 minuts entre qualsevol dels punts on es dona cobertura i el punt on es fa l'atenció mèdica continuada. En el cas d'Osona des del mes d'abril aquest està centralitzat al Hospital General de Vic.\nEl sindicat diu que després d'una actitud tancada del Departament de Salut en manca d'informació durant el procés ara s'han vist forçats a portar el cas als tribunals. Pel secretari general de CCOO d'Osona, Climent Pujol, durant tot el llarg procés d'implantació de la reforma de l'atenció mèdica a les nits a Osona, ells han anat “informant i advertint” que “no s'estava fent bé”. Ara esperen que sigui “un jutge” qui els doni la raó. Segons CCOO durant tot aquest procés, Salut ha amagat informació i ha actuat de manera “molt prepotent”.\nEl mes de juliol del 2006, els sindicats CATAC, UGT i CCOO van firmar un acord per les condicions laborals del personal de l'Institut Català de la Salut. Aquest acord contemplava la reforma de l'atenció mèdica nocturna i en el cas de la comarca d'Osona un document hi preveia l'aplicació del sistema PAC. A la teoria, aquell acord havia de ser segons Sílvia Espinosa, la responsable de Sanitat de CCOO d'Osona, “una millora” per a l'atenció que alhora de la seva aplicació ha estat només “un sistema bestial d'estalvi de recursos en la sanitat”, en perjudici de la qualitat de l'atenció i el servei.\nEl sindicat també denuncia que molts dels ajuntaments afectats hagin renunciat tant fàcilment a perdre el punt d'atenció mèdica nocturna que tenien a les nits. Abans de la reforma es prestava atenció mèdica a les nits a nou punts de la comarca. Pujol diu que tot i que alguns van oposar-s'hi inicialment se'ls ha “intentat fer callar” atenent demandes que tenien en altres aspectes relacionats amb la sanitat.\nCal que tots prenem consciencia\nPer Quim Capdevila el 12 de novembre de 2008 a les 20:31\nFelicito a CC.OO.d' Osona La Sanitat es un dels trets básics que carecteritza l'Estat del benestar, que hagin estat sols ells els que l'hagin defensat, ens hauría de fer pensar sobre ho on ens porta la política d'aliances en l' actual govern.\nPer Anònim el 17 d'octubre de 2008 a les 10:33\nGràcies CCOO per ser vosaltres qui denuncia una " cosa" així. És vergonyos que la sanitat ens la condicionin i els gastos inutils cada vegada son més exagerats. Hi ha persones que viuen soles i sense vehicle propi que no poden desoplazar-se no tan sols per la visita medica sino per anar al a farmacia de torn que pot ser a 20 kms del teu poble.\nMolt bé silvia\nPer cocono el 15 d'octubre de 2008 a les 22:40\nFelicitats a CCOO representats per la Silvia i en Climent, o foteu molt bé, anims la Comarca està amb vosaltres, jo no soc pas sociata ni de ccoo però us alabo per la feina ben feta. També voldria recordar que la consellera Marina Geli era sindicalista i molt reivindicativa a Girona a l'Hospital Josep Trueta, però la cadira el cotxe oficial i la tonteria l'han transformada. Els politics que esperen a presentar les seves propostes per la endemica sanitat osonenca, que quan tenim un problema com jo ara tinc d'anar a Barcelona, aqui per poc hem matan, per inconciencia o falta de coneixaments mèdics.\nPer Anònim el 15 d'octubre de 2008 a les 18:33\nL'Ajuntament de Torelló ho va fer correctament, però el departament a última hora els ha enganyat i els hi ha tret l'ambulància. Qué en diu la Consellera de topt això?.\nUn 10 per CCOO!\nPer Anònim el 15 d'octubre de 2008 a les 13:49\nTot le meu suport a CCOO per la inicitiva presa. Tants polítics que tenim a la comarca i poca cosa han fet respecte al tema, encara que alguns han recollit signatures a la seva població contra el nou sistema d'urgències però no hi hagut unitat entre tots ells i no han trobat cap sol.lució per part del Departament de Salut. Per desgràcia, com molts, tinc pares i sogres grans i un dia del passat agost que a quarts de 8 del matí varem demanar una ambulància per què la meva mare tenia un atac d'asma i s'afogava, el primer que ens varen dir va ser que haviem de parlar amb un metge. La meva germana va penjar el telèfon, va agafar la meva mare i cap a Vic amb el cotxe. Nosaltres som de Torelló i varem estar de sort que aquesta vegada hi varem ser a temps. La mare es va estar 15 dies a l'hospital degut a una enfermetat bronquial que te, però no sabem la propera vegada que pot passar, doncs a Torelló ja no hi ha ni l'ambulància medicalitzada que per fer-nos callar la consellera ens va deixar per uns dies(i que a nosaltres no ens va servir per res!). Si no recordo malament va sortir a la premsa que una noia de Centelles havia mort d'un problema respiratori als pocs dies a la implantació d'aquest nou sistema sanitàri. No sé, la Senyora Geli que s'ho hauria de plantejar tot plegat, que de crítiques del funcionament de la sanitat a Osona ja n'ha rebudes prou. Suposo que cal que succeixin desgràcies per trobar una sol.lució. I pèl què fa a l'Hospital de Vic,a urgències fan el què poden. Fa 15 dies, al matí hi vaig tornar a portar la mare (hi va estar 24 hores en observació)i hi tenien molta gent esperant en camilles i cadires de rodes a dins la sala on hi ha tots els metges per què estaven desbordats. El problema no és dels metges que hi ha, si no de poc personal i poc espai que disposen. Per tot això dono el meu suport a CCOO per la tasca que està realitzant, ja que el problema és molt greu del què sembla.\nuna vergonya, sí\nPer Anònim el 15 d'octubre de 2008 a les 09:45\nJo vaig anar a urgències la setmana passada. Hi vaig passar una nit. Havia d'anar al lavabo sovint...i el lavabo era fastigosament brut!\nPer sorprés el 15 d'octubre de 2008 a les 09:22\nEstic sorprés que un sindicat com CCOO plantegi un contenciós contra l'administració pública pel bé del habitants de tota la comarca d'Osona independenment del seu color polític. Us felicito pel que heu fet, es un avergonya el que està passant a Osona amb les Urgencies i que s'acaba de rematar amb l'assistencia que es reb a l'Hospital General de Vic


La CE sanciona la nord-americana amb 4.340 milions d'euros per imposar restriccions il·legals als fabricants de dispositius Android i operadors de xarxes mòbils\nper ACN Brussel·les. 18 de juliol de 2018 13:44\nGoogle té una posició dominant al mercat d'internet amb Android\nLa Comissió Europea ha imposat a Google una multa rècord de 4.340 milions d'euros per utilitzar el Android de forma monopolística i haver violat des del 2011 la normativa europea "imposar restriccions il·legals als fabricants de dispositius Android i als operadors de xarxes mòbils" consolidant "la seva posició dominant" en el mercat d'internet. Segons la CE prop del 80% dels dispositius mòbils intel·ligents a Europa funcionen amb aquest sistema operatiu. Es tracta de la sanció més gran mai imposada per l'executiu comunitari i que ha superat el rècord de l'any 2017, quan Brussel·les ja va sancionar la companyia nord-americana amb 2.420 milions d'euros per un altre "abús de posició dominant" relacionat amb el seu sistema de recerca a Internet.\nMés info: La CE imposa una multa rècord de 2.420 MEUR a Google\nTal com ha explicat la comissària de la Competència, Margrethe Vestager, la CE ha conclòs que Google imposa aquestes restriccions per "garantir que el trànsit dels dispositius Android es dirigeixi al motor de cerca de Google". Una pràctica que consideren que va en contra de la normativa sobre competència, ja que, segons Vestager, ha "negat als rivals l'oportunitat d'innovar i competir segons els mèrits" de cada empresa. "Google ha utilitzat Android com a vehicle per consolidar el domini del seu motor de cerca", ha dit.\nSi la multinacional no paga en 90 dies, alerta la CE, haurà de fer front a una sanció del 5% del volum de negoci diari d'Alphabet a escala mundial. La companyia ja ha anunciat que recorrerà la sanció.\nLa sanció europea penalitza tres tipus de restriccions relacionades amb el software Android.\nLa primera és el requeriment que fa Google als fabricants de mòbils d'instal·lar l'aplicació de cerca Google Chrome com a "condició" per cedir després la llicència de la botiga d'aplicacions Play Store. En segon lloc, la CE considera il·legal que la multinacional pagui als "grans fabricants i operadors de telefonia" per instal·lar de forma "exclusiva" la seva aplicació de mòbil.\nPer últim, també senyala com a problemàtic que Google impedeixi a aquells fabricants que volen instal·lar les seves aplicacions als seus mòbils que utilitzin versions d'Android no aprovades per la seva companyia.\nActualment, Google fa front a tres investigacions sobre monopoli de la CE. A banda del cas sobre el sistema Android, Brussel·les ha denunciat anteriorment la nord-americana per l'ús que fa del seu sistema de recerca i el de publicitat a Internet, dos mètodes que, a ulls de l'organisme, restringeixen la capacitat del consumidor per escollir.


10287 lectures Cap comentari\n21 d'abril de 2017 20:12 h\nTancar els ulls per no veure la realitat. «Que no os engañen!» deia aquest migdia el portaveu del Govern d’Espanya, Íñigo Méndez de Vigo. La resposta a la Declaració Unilateral d’Independència que proposava com a alternatives al referèndum Oriol Junqueras ha estat «no té efectes polítics ni jurídics». Tant és així que la majoria d’Estats d’Europa d’avui en dia ho són gràcies a independències unilaterals. Seguint però el camí del referèndum, el Govern de Catalunya ha escenificat unitat en un acte al Palau de la Generalitat que ha aplegat tots els consellers (inclosos els més escèptics), i un centenar d’alts càrrecs.\n12 d'abril de 2017 20:12 h\nEl titular d'ahir del Diari ARA, donant per fet que dos departaments de la Generalitat (un d'ERC i l'altre del PDeCAT) es volien encolomar l'un a l'altre el gripau de comprar urnes, i la picabaralla Munté-Rovira van portar una conseqüència directa immediata: Carles Puigdemont va fer un cop de puny sobre la taula per la tarda i va convocar els principals actors polítics implicats en el referèndum al Palau de la Generalitat per posar ordre. Ja són només cinc els mesos que resten per la data límit per celebrar la votació, i cada vegada el vertigen serà més alt.\n6 de novembre de 2016 10:38 h\nAmb motiu de la detenció de l’alcaldessa de Berga Montse Venturós per part dels Mossos d’Esquadra cal dir -ben clar i fort- que els Mossos d’Esquadra no són, de cap de les maneres, el problema del contenciós entre l’Estat espanyol i Catalunya. És més, els Mossos d’Esquadra són la policia integral de Catalunya, per la qual cosa és més necessari que mai donar-los el màxim suport. El problema de debò és la política, gairebé colonial i molt antidemocràtica, del govern espanyol del PP envers Catalunya.\n16 de maig de 2016 11:56 h\nEl Sr. Quico Homs no disposa de prou credibilitat per donar lliçons d'independentisme a ningú. El Sr. Quico Homs hauria de ser més modest i més caut i, en conseqüència, copsar que no està legitimat per donar certes lliçons a d'altres, quan a casa seva, a CDC, té un important sector que no s'acaba de creure això del procés, la sobirania i la independència (i sent molta nostàlgia del “peix al cove”). De fet, les lliçons d’independentisme que fa, als quatre vents, el Sr.\n2912 lectures Un comentari\n6 de gener de 2016 12:30 h\nCatalans, no us heu posat a pensar que, si no es fa un esforç suplementari de generositat, comprensió i "savoir faire" polític, el proper dilluns 11 de gener de 2015 ja tornarem a ser en campanya electoral, amb el que significa de "legítima" fragmentació de la societat. Potser ha arribat l'hora de reflexionar de debò i posar en pràctica aquella dita popular tan intel•ligent que diu : " tothom és important, però ningú és imprescindible" .\n4413 lectures 10 comentaris\n23 d'octubre de 2015 22:10 h\nDarrerament es comença a parlar, en els cenacles polítics i mediàtics, d’unes possibles eleccions anticipades a casa nostra. Seria suïcida pel país. El moment de la nostra nació catalana és delicat, però alhora esperançador. Cal tirar endavant el procés i netejar, autènticament, la vida pública i privada catalana. Les eleccions anticipades implicarien un fracàs absolut dels qui creiem que Catalunya ha de ser lliure, justa i veritablement sobirana. De fet, tot plegat suposaria servir en safata una oportunitat d'or perquè l’unionisme assimilacionista fes efectiva una regressió política, econòmica, social i lingüística brutal.\n4428 lectures 21 comentaris\n11 de desembre de 2014 00:00 h\nEls dos principals actors de la representació, Artur Mas i Oriol Junqueras, han plantejat ja les seves apostes pròpies per continuar amb el procés a través d’una convocatòria electoral plebiscitària que pugui substituir el referèndum prohibit per Espanya. Totes dues gaudeixen de potents avantatges i d’alguns inconvenients. Per arribar a un consens mínim, és evident, caldria identificar correctament quins són els elements que podrien aconseguir compensar al màxim, en la mesura del possible, els problemes que planteja cada opció.\n6620 lectures 4 comentaris


40 anys de SIDA, la pandèmia de la segona meitat de segle XX\nAssistència 3 de juny de 2021 2021-09-27\nEl 5 de juny de 2021 farà 40 anys de la primera descripció clínica de casos del que posteriorment es va denominar síndrome d'immunodeficiència adquirida (sida). L'Hospital Clínic de Barcelona compta amb una unitat pionera creada el 1989 que atén a més de 6.000 persones amb la infecció, el que la converteix en la que més casos segueix a Espanya.\nEl Dr. Josep Mallolas, cap de la Unitat de VIH-Sida del Clínic-IDIBAPS (Foto: Xènia Fuentes/UB)\nAl llarg d'aquestes quatre dècades, la malaltia ha passat de tenir una morbimortalitat molt elevada a tractar-se amb antiretrovirals eficaços amb un bon perfil de seguretat. "Encara queda molt camí per recórrer, ja que l'epidèmia no està controlada i en els últims 15-20 anys el nombre de noves infeccions que diagnostiquem en la nostra unitat no ha variat significativament", explica Josep Mallolas, cap de la Unitat de VIH-SIDA del Clínic i de el grup de recerca Sida i infecció per VIH de l'IDIBAPS.\nSegons ONUSIDA, hi ha 76 milions de persones infectades per VIH i 35 milions de persones han mort de SIDA. En l'actualitat, 38 milions de persones viuen amb el VIH. Cada any es produeixen 80.000 noves infeccions a Occident, de les quals més de 3.000 tenen lloc a Espanya i 800 a Catalunya.\nL'evolució de pandèmia de la segona meitat de segle XX\nEl 5 de juny de 1981 el Butlletí Epidemiològic Nord-americana Morbidity Mortality Weekly Report (MMWR) va descriure 5 casos d'homes prèviament sans que presentaven infeccions oportunistes en el context d'una immunodepressió cel·lular greu.\nTan sols 2 anys després, el 1983, els Laboratoris de l'Institut Pasteur a París van aïllar l'agent infecciós responsable d'aquesta nova malaltia, el Virus de la Immunodeficiència Humana (VIH).\nLa primera dècada de la pandèmia de VIH va estar marcada per una morbimortalitat molt elevada sense disposar d'eines per fer front a la infecció. "A aquesta etapa la hi va arribar a denominar com la" edat mitjana "de VIH. La desesperació en pacients i personal sanitari era enorme ", explica Josep Mallolas.\nDesprés del Congrés Internacional de la SIDA de 1996 a Vancouver es va produir un canvi radical amb l'aparició d'estratègies antiretrovirals capaços d'inhibir la replicació del VIH gairebé al 100%. Així, la mortalitat va disminuir de forma important, encara que els efectes adversos de la medicació i la presa de múltiples pastilles diàries suposaven un important obstacle per a un tractament que era crònic.\nA la tercera dècada de la pandèmia apareixen ja opcions tan o més potents que les anteriors amb un perfil de seguretat excel·lent, pràcticament sense efectes adversos, i que només suposaven prendre una pastilla al dia.\nFinalment, en la quarta dècada es mantenen aquests tractaments eficaços, segurs i convenients, i, a més, s'estableixen les bases per al control efectiu de la pandèmia mitjançant mesures profilàctiques com són la detecció i tractament precoç de les persones infectades (test and treat), la profilaxi preexposició (prep) i la investigació de vacunes profilàctiques que puguin evitar la infecció pel VIH.\n"En el moment actual la investigació sobre el VIH s'enfronta a dos grans reptes: aconseguir la curació de VIH mitjançant noves estratègies de tractament que permetin eliminar el virus en el pacient infectat i aconseguir una vacuna preventiva enfront el VIH", assenyala Josep Mallolas.\nUna unitat pionera dedicada a el seguiment de VIH\nLa Unitat de VIH-SIDA de l'Hospital Clínic, dirigida pel Dr. Josep Mallolas, atén més de 6.000 persones infectades per VIH, de les quals la majoria rep tractament antiretroviral. Més de el 90% de les persones tractades té una càrrega viral plasmàtica indetectable, és a dir, no transmet el virus per via sexual.\nTot i la millora en els tractaments i el coneixement que es té de la malaltia, la taxa de noves infeccions no disminueix. "Aquesta taxa de noves infeccions és la mateixa des de fa 20 anys. Es deu, en gran part, a noves modalitats de conducta social que actuen com a detonant d'un augment clar de la incidència de les malalties de transmissió sexual", explica Mallolas.\nPer aquest motiu el Clínic va posar en marxa el 2018 un programa per identificar persones que practiquen Chemsex, atès que aquesta barreja d'ús de drogues i relacions sexuals sovint no es viu com un problema i no sol ser motiu de consulta.\nAl programa hi participa un equip multidisciplinari format per metges i infermeres de la Unitat de VIH i d'Urgències, psicòlegs i psiquiatres. Quan es detecta un cas, es realitza una visita mèdica completa, es fa una anàlisi per identificar malalties de transmissió sexual i, segons el resultat, es proposa una derivació al psicòleg i/o psiquiatra.\nA més, des 2019, el Clínic compta amb un Programa de Salut Sexual per fer profilaxi i tractament, quan sigui necessari, de totes les malalties de transmissió sexual, entre elles el VIH.\nLa investigació és la clau per avançar\nLa Unitat de VIH-SIDA del Clínic-IDIBAPS estudia els aspectes clínics, diagnòstics, terapèutics i preventius de la infecció per VIH i la coinfecció pel VIH i el virus de l'Hepatitis C (VHC).\nPer aturar aquesta epidèmia cal fer esforços en tots els aspectes de la infecció: clínics (envelliment dels infectats i noves comorbiditats), diagnòstics (identificació precoç), terapèutics (recerca de nous tractaments) i preventius (estudis de immunopatologia de la infecció i desenvolupament de vacunes). Durant la pandèmia de la COVID-19, la Unitat estudia l'impacte de la malaltia en els pacients amb infecció VIH i el resultat del procés de vacunació en aquesta població.\n"Només si s'aconsegueix optimitzar tota aquesta investigació serà viable un control real de la malaltia", conclou el Dr. Mallolas.


El jutjat mercantil de Tarragona aprova l'ERO del CF Reus Deportiu\nEl magistrat acorda l'extinció col·lectiva dels 62 treballadors de l'entitat, que seran indemnitzats\nEscut del CF Reus Deportiu ARXIU / INFOCAMP\nDijous, 01 Agost 2019 19:10\nEl jutjat mercantil número 1 de Tarragona ha aprovat l'ERO (Expedient de Regulació d'Ocupació) que havia presentat l'administrador concursal del Club de Futbol Reus Deportiu. L'auto judicial dona compliment a l'acord assolit amb els empleats i acorda l'extinció col·lectiva tots els contractes. Són 62 empleats que rebran indemnitzacions de 20 dies per any treballat amb un màxim de 12 mensualitats, tal com preveu l'Estatut dels Treballadors.\nL'ERO es va presentar a principis de juny però l'acord amb l'administrador concursal i els treballadors es va tancar el passat 17 de juliol. El club es troba en concurs voluntari des del mes de març.\nMés de 30 artistes participaran en la 12a edició de Tallers Oberts de Cambrils\n'La Rambla de les Floristes', Els Amics de les Arts o 'Trencanous', grans novetats del Teatre Fortuny de Reus\nComença el judici contra dos mossos acusats d'evitar una investigació sobre dos policies locals de Vila-seca\nValls disposarà d'una vintena d'habitatges més per a ús social


garbí24: La fletxa del destí\nLa fletxa del destí\nEl doctor em va dir que ja n’hi havia prou de tanta inactivitat, quan tens més de cinquanta anys el cos té ganes de aturar-se i no fer res. Potser aquell home de bata blanca tenia prou raó, des de que la Paula em va deixar per un de més adinerat i ben plantat jo no havia fet altre cosa que anar del sofà a la feina i tirar-me tot el cap de setmana jaient d’un cantó a l’altre amb l’únic exercici de baixar fins al bar Pepe a dinar com un rei.\nEra hora de treure’m la mandra de sobre i començar a cuidar-me. Vaig provar el gimnàs de sota casa però tanta elit i tant de culte al cos no em deixava estar-hi a gust. Llavors em vaig comprar una bicicleta per pedalar a fons i fer sortides a la natura, però un cop perdia de vista l’asfalt ja no tenia esma per continuar pedalant i en pocs dies la vaig aparcar.\nCom a últim intent em vaig proposar les caminades, faria travesses per la muntanya. En una guia d’aquestes indicava les pistes GR a seguir, tant sols havia d’agafar el cotxe amb una motxilla amb quatre coses dins per anar rosegant o hidratant.\nCom que la primera va anar tant bé, la segona me la vaig preparar una mica més llarga, era més complicada però es tractava d’anar seguint la fletxa i completar la ruta circular.\nDesprés de sis hores de caminar i havent perdut tot rastre de cap fletxa i ratlles de colors el vespre amenaçava amb una foscor imminent. Sense cobertura i totalment perdut em veia passant la nit al ras, perdut en aquell bosc que sem feia immens.\nVa ser llavors que vaig veure la llum, que venia cap a mi, qui seria? Era la Blanca, una dona de la meva edat que es plantà davant meu amb cara de saber ja que estava molt perdut. Amb poc més de deu minuts estàvem dins un refugi de muntanya disposats a passar la nostre primera nit.\nAl senyor doctor ni hi he hagut de anar més, estic més bé que mai i molt exercitat, és un no parar i de passada continuem fent rutes senyalades que ens marquen.\nParticipació a la crida 110 de Vullescriure.cat\nUi el destí que de vegades, ho encerta...\nLes aventures amb bona companyia suposo que sempre són millor que anar sol i perdut. De dos que anaven sense gaire rumb, n'ha sortit una parella d'aventurers que es mengen la vida a cops de grimpar per les muntanyes!!!Que els vagi molt bé.\n3 de desembre de 2017, a les 19:32\nSi les parets dels refugis de muntanya parlessin...\n3 de desembre de 2017, a les 22:06\nJa veig que hauré de canviar els meus recorreguts... :)\n4 de desembre de 2017, a les 6:56\nEn qualsevol banda trobes maneres d'exercitar-te, tu!\n4 de desembre de 2017, a les 12:21\nLes rutes fetes a duo són molt millors, han tingut molta sort de perdre's tan a prop l'un de l'altre.\n4 de desembre de 2017, a les 19:41\nja veig que al final el seguir la fletxa et va dur a un altre tipus d'exercici....pillin\n5 de desembre de 2017, a les 19:34\nHi ha exercicis que no fallen mai ;DD\n11 de desembre de 2017, a les 13:24\nAmb quina mala llet el feien pencar


Espai Internet - La web de l'Any Fabra, pel centenari del creador del català modern\nLa imatge de Pompeu Fabra, amb la seva inseparable pipa, tots la tenim clara, però, i la seva veu?\nSí, poder sentir el pare del català modern és un dels al·licients de la web de l'Any Pompeu Fabra, creada amb motiu del 150 aniversari del seu naixement i del centenari de la seva "Gramàtica catalana". Hi trobem, és clar, un resum de la vida i l'obra, però també molt més material interessant, com ara un mapa Fabra, que ens dona, d'un cop d'ull, accés als carrers i monuments que se li han dedicat a totes les terres de parla catalana, l'Alguer inclòs.\nUn altre apartat destacat és el de les rutes Fabra, per Prada de Conflent, on va morir, i per tots els racons de Barcelona relacionats amb la seva trajectòria vital. També trobem enllaços a material didàctic, informacions publicades o vídeos d'interès, com ara el documental "El meu avi", realitzat per Televisió de Catalunya. Una altra secció a destacar és la de l'agenda, on es registren tots els actes commemoratius d'aquest Any Fabra que es van fent arreu del país.\nLa web és una iniciativa de la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat, en cooperació amb l'Institut d'Estudis Catalans, institució en què Fabra va assumir la tasca de codificació de la llengua catalana dins de la Secció Filològica, de la qual va ser president.\nD'altra banda, ahir dilluns 5 de març es va presentar el Portal Pompeu Fabra. Vol ser una eina fonamental per a difondre la figura i l'obra de Pompeu Fabra, ja que inclou la versió digital de les seves obres completes (excepte les lexicogràfiques), a més d'informació sobre la seva biografia i els seus treballs lingüístics.\nEs dona accés a cada una de les obres de Fabra, a més de permetre cercar una cadena de caràcters (un mot o un conjunt de mots) dins la totalitat de l'obra, un grup d'obres de la mateixa categoria o una obra concreta.\nAquest portal és una iniciativa conjunta de l'Institut d'Estudis Catalans i la Universitat Pompeu Fabra, amb la col·laboració del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, i s'emmarca dins la celebració del 150è aniversari del naixement de Fabra.\nLes obres completes són fruit de més de deu anys d'investigació, en que s'ha ordenat i editat l'obra de Pompeu Fabra, fins aquell moment dispersa i difícil de consultar.


El Govern central recupera les ajudes als aturats de 52 anys - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Govern central recupera les ajudes als aturats de 52 anys\nL'executiu aprova un decret òmnibus que també inclou el control horari\nacn 08.03.2019 | 23:58\nMagdalena Valerio eduardo parra/ep\nEl Consell de Ministres va aprovar ahir un reial decret que modifica la Llei de la Seguretat Social per reduir de 55 anys a 52 anys l'edat mínima per rebre el subsidi de 430 euros mensuals per a persones desocupades de llarga durada que no perceben altres prestacions. Segons la ministra de Treball, Magdalena Valerio, l'ampliació situa com a beneficiaris de la prestació 280.000 persones. El decret també incrementa la durada màxima de la prestació, de manera que «si no troben feina el podran seguir cobrant fins que els arribi l'edat legal de jubilació».\nL'executiu espanyol també ha inclòs al decret «mesures de protecció contra la pobresa infantil» mitjançant un increment de la prestació per fill que passa de 299 a 341 euros, i en casos de pobresa severa, fins a 588 euros, tenint en compte la situació familiar i el nombre de fills. Actualment el risc de pobresa es troba a l'entorn del 30%. El decret també estableix que la prestació per a aturats de llarga durada de 52 anys o més cotitzarà pel 125% de la base mínima que va referenciada al Salari Mínim. A més, aproximadament 12.000 persones que rebien fins ara el subsidi parcial passaran a cobrar la totalitat de la prestació com si haguessin estat treballant a temps complet.\nSón mesures previstes al projecte de Llei dels pressupostos que el Congrés va rebutjar. Segons Valerio, al 2019 l'ajuda per fill a càrrec traurà de situació de pobresa severa «aproximadament 80.000 nens» i l'executiu espanyol està disposat ampliar la mesura d'acord amb les entitats. «L'objectiu com a país és erradicar les situacions de pobresa infantil severa», va dir.\nEl Consell de Ministres també va aprovar una bonificació per la contractació de persones amb atur de llarga durada. Per rebre aquesta bonificació caldrà mantenir el contracte de la persona desocupada durant tres anys. Són 1.300 euros l'any en cas d'homes desocupats de llarga durada i 1.500 euros en el cas de dones. Una diferència que, segons Valerio, busca «eliminar progressivament la bretxa de gènere i donar un plus per incentivar la contractació de dones» i perquè la seva incorporació al món del treball sigui «encara millor». Actualment hi ha 1.326.000 aturats de llarga durada dels quals el 64% són dones.\nEl decret també inclou mesures de suport per a la prolongació del període d'activitat per a persones que treballen en el sector turístic i l'hostaleria. Es tracta d'una bonificació del 50% per mantenir l'ocupació els mesos de temporada baixa. També inclou mesures de suport a la integració de persones immigrants mitjançant un fons que destinarà 70 milions d'euros a aquestes mesures. El fons signa acords amb les CA i aquestes, convenis amb les administracions locals per fer el programa d'integració als municipis.\nA més a més, el Govern espa-nyol incrementa les quantitats mínimes de les pensions contributives de persones amb discapacitat de més de 60 anys. S'aplica amb efecte a 1 de gener del 2019.\nL'executiu espanyol també inclou al decret l'obligació de les empreses de tenir un registre d'hores per prevenir els casos d'empreses que fan contractes parcials però després els treballadors fan jornades completes.


+info Comp - Formar i construir\nAmpliem la informació.\nDefinim les competències com la capacitat de ser competent en allò que fem. Són recursos que una persona ha desenvolupat a nivell de coneixements, habilitats i actituds i que es posen en joc per a resoldre situacions concretes.\nPoden classificar-se com a tècniques (específiques d'una ocupació concreta), transversals (donen resposta a situacions diferents) i de base (llegir, escriure, càlcul, coneixement de l'entorn...).\nEn aquest manual ens centrem en les competències transversals. Aquestes competències engloben els recursos personals que es desenvolupen al llarg de la vida i en tots els àmbits en què la persona es mou (personal, familiar, social, laboral...). Serveixen per donar resposta a situacions del nostre quotidià personal. I són competències que, si estan ben adquirides, es poden adaptar i transferir en diferents contextos.\nTota persona és un agent proactiu en la millora de si mateix. D'aquí la importància que siguem conscients d'aquestes competències i del grau de domini propi de cadascuna d'elles. Així sabem què tenim desenvolupat i podem potenciar i/o transferir (objectiu del manual), i què ens cal modificar o millorar.\nPer saber més sobre les competències transversals, et deixo amb aquests enllaços. Tot i que nosaltres ubiquem aquestes competències en àmbits diferents, el treball que s’ha fet al respecte, les situa en el context professional. Per aquest motiu, els següents enllaços tenen un rerefons laboral.\n- Mapa laboral. Informació sobre les competències.\n- Barcelona Activa. Diccionari de competències clau.\n- Ajuntament de Lleida. Eines d'autoavaluació.


Injecció de 200.000 euros per al Museu del Textil d'Ontinyent | infoniu\nInjecció de 200.000 euros per al Museu del Textil d’Ontinyent\nLa Vall ens Uneix vota a favor del pressupost de la Diputació, que contempla l’aportació\nLa Vall Ens Uneix informa que ha aconseguit una subvenció de 200.000 euros de la Diputació de València per a les obres del Museu del Textil de la Comunitat Valenciana amb seu a Ontinyent.\nEl diputat per Ontinyent, Joan Sanchis, votava aquest dimecres a favor del pressupost de la corporació valenciana per al pròxim any, que dóna compliment al suport compromés al seu dia pel president de la Diputació Toni Gaspar a l’alcalde d’Ontinyent Jorge Rodríguez en incloure esta partida.\nCal recordar que la Diputació forma part del Patronat de la Fundació Museu del Textil de la Comunitat Valenciana, que es va reunir en juliol de 2018 per aprovar el conveni amb la Generalitat per finançar la primera fase de les obres, en una sessió a Ontinyent a la qual va assistir el president de la Diputació, qui posteriorment visitava les obres junt a l’Alcalde d’Ontinyent, el President de Caixa Ontinyent i diversos representants municipals i del patronat.\nUna visita en la qual Gaspar assegurava que el del Museu Tèxtil “és un projecte molt important per a tota la Comunitat Valenciana”, per al qual la Diputació ja havia aportat 12.000 euros per al Pla Director del Museu, “i tenint en compte la gran envergadura d’aquest projecte de caire autonòmic, anem a estudiar com fer noves col·laboracions”, avançava.\nTags:museu tèxtil ontinyentOntinyent\nControls especials en Tavernes i vigilància en Cap d'Any\nL'Ajuntament de Sueca aprova uns pressupostos per a contribuir a la recuperació social i econòmica de la ciutat


Do de llengua: de març 2012\nParís: el perquè de tot plegat\nSón petites coses, detalls, un rere l'altre. L'altre dia la lingüista va anar a París, i en va trobar uns quants.\n1. Per anar-hi va agafar un tren a la capital de Flandes, Brussel·les. Per distreure's va agafar un diari d'aquests gratuïts, n'hi havia en neerlandès i en francès. Endevineu quins tenien més demanda?\n2. La lingüista havia quedat per dinar amb una amiga a la Cité Universitaire. Diversos països hi tenen una seu, una mena de residència per a estudiants que també fa de casa de cultura. La "maison des provinces de France" no és gaire innocent...\n3. Províncies amunt i avall. I els punts cardinals, això sí que els agrada! Al vespre, no podia fallar. Toca un bon sopar. I un bon vi. Fem un cop d'ull a la carta:\n4. Per fer baixar l'àpat, un passeig pel quartier latin. I sí, en un aparador de llibreria s'hi poden trobar grans veritats!\n5. De tornada a l'hotel, els cartells del metro anuncien, entre altres coses, creuers. Fixeu-vos en les informacions importants de sota. Compte, no fos cas que els francesos sentissin parlar alguna altra llengua...\n6. L'endemà al matí, un barri qualsevol. I allò que fan tan bé els francesos: apropiar-se coses, sobretot plats deliciosos que passen a ser "cuisine française" com qui no vol la cosa:\n7. Ja de tornada, la lingüista entra en una llibreria de l'estació de trens per fer temps. Hi troba una guia turística de Barcelona, feta per i per a francesos. Quina temptació! De seguida l'obre, busca "langue" a l'índex i fa un cop d'ull a la pàgina corresponent.\n- Bé, citen el català com a llengua pròpia de la ciutat.\n- Fins i tot expliquen la persecució de la llengua durant el franquisme. Ui, però, què hi diu aquí? (Cliqueu la foto per ampliar-la)\n- I com ho rematen, tot plegat?\n- Per sort, donen les quatre paraules bàsiques en català. Ja és molt.\n8. En definitiva. Això és França, i Europa, però França, França i França. I, per sobre de tot, França.\n(Sí, només descrivia una foto...)\nPublicat per una lingüista a 20:17 16 comentari(s)


ES DEMANA UNA MILLORA EN LA XARXA DE LLUM _ Pallars, 11-10-17 – Pirineus TV\nEn Consell Comarcal del Pallars Jussà ha aprovat, en l'últim ple, l'adhesió al manifest que s'ha facilitat des del Consell Comarcal del Pla d'Urgell en relació als micro talls i als talls prolongats de llum. En el cas del Pallars Jussà durant la forta nevada del passat mes de març, molts municipis i petites poblacions van tenir afectacions greus, arribant a patir talls de llum de fins a quatre dies de durada.\nUn altre dels punts importants del ple ha sigut l'adhesió a un manifest on es denuncien les carreges i la repressió policial que va viure Catalunya durant les votacions de l'01 d'Octubre.\nEn el ple s'ha donat a conèixer la renúncia del conseller comarcal Marc Peró. La renuncia, forma part d'un acord de partit pactat a principis de legislatura. L'acord consisteix en un canvi de càrrec, a mitja legislatura el regidor de Sant Esteve de la Sarga, Ivan Castells, adopta el càrrec de Marc Peró, regidor de la Torre de Capdella.


Comencen les inscripcions de les Colònies de Primavera! - Esclat\nComencen les inscripcions de les Colònies de Primavera!\nAquest dilluns 5 de març comencen les inscripcions per marxar de Colònies els dies 2. 3 i 4 d'abril! Aprofitant que els nens/es estan de vacances de Setmana Santa, organitzem 3 dies de convivència en una casa de colònies. Aquest any anem tots plegats a La Figuera, una casa molt bonica situada a Castellnou del Bages (www.lafiguera.org). Durant aquests dies, la nostra activitat estarà plena de jocs, tallers, dinàmiques, sorpreses… i fins i tot organitzarem una festa final "disco" que els vostres fills/es no s'han de perdre.\nDoneu l'oportunitat de què els nens/es gaudeixen d'una experiència tant rica i saludable, on podran passar moments inolvidables amb altres infants, conèixer el valor de la convivència, el companyerisme, la solidaritat… entre molts d'altres, allunyats dels seu quotidià i envoltats de molta diversió.\nQuè esteu esperant? Que heu de fer per formalitzar la inscripció?\nHorari d'atenció al Centre: de dilluns a dijous de 9h a 14h i de 15h a 20h – divendres de 9h a 14h\n– Fitxa d'inscripció (la podeu trobar a la secció Esplai)\n– Fotocòpia Targeta sanitària del filla/a\n– Fotocòpia Vacunes del fill/a\n– Fotocòpia DNI de la persona que signa l'autorització\nL'equip d'educadors del Centre Obert i de l'Esplai.


Setge de Gaza - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nQuadre de Gaza (David Roberts).\n31° 31′ 00″ N, 34° 27′ 00″ E / 31.516667°N,34.45°E / 31.516667; 34.45\nCiutadans de Gaza\nEl Setge de Gaza va tenir lloc al segle IV aC per part d'Alexandre el Gran. En aquesta època Gaza era una ciutat important, cruïlla de camins entre el Mar Roig, Egipte i Síria. La ciutat es trobava al cim d'un turó situat aproximadament a 2 quilòmetres de la costa i estava defensada per una alta muralla.\nDesprés del setge de Tir, les úniques dificultats abans d'arribar a la satrapia d'Egipte eren les ciutats fortificades d'Acre i Gaza. Alexandre el Gran no va trobar resistència a Acre, pel que va poder penetrar en Palestina fins a arribar a Gaza.\nEl comandant persa de la ciutat de Gaza era l'eunuc Batis, que va aprovisionar la ciutat de soldats i queviures per a resistir un setge llarg, intentant tancar el pas a Egipte i donar temps a Darios III per a reorganitzar el seu exèrcit a la vall.\nDesenvolupament del setge[modifica]\nLa situació de Gaza en un turó no va permetre als macedonis utilitzar directament les seves màquines de setge contra les muralles, per la qual cosa van haver de construir un terraplè a la part sud de la muralla.\nUn cop acabat, van començar a utilitzar els ariets contra les muralles. Per evitar que els macedonis obrissin una bretxa a la muralla, els assetjats van fer una sortir i contraatacar ràpidament. Únicament una intervenció personal d'Alexandre va evitar que es perdessin les màquines de setge i es destruís el terraplè. En aquesta lluita, Alexandre va resultar ferit per un dard a l'espatlla.\nDesprés d'aquest colp, els macedonis van desembarcar les màquines de setge que van utilitzar a Tir i van construir més terraplens. Atacant per diversos punts al mateix temps, els macedonis van aconseguir obrir bretxes en les muralles i llançar atacs per aquests punts febles. Els defensors van aconseguir rebutjar els primers atacs, però la situació es va tornar insostenible quan els hipaspistes van aconseguir obrir les portes de la ciutat.\nAmb aquesta victòria Alexandre el Gran va obrir el camí cap a la conquesta de la satrapia d'Egipte.\nCoord.: 31° 31′ N, 34° 27′ E / 31.517°N,34.450°E / 31.517; 34.450\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Setge_de_Gaza&oldid=21407442»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 juny 2019 a les 22:24.


El tenor Javier Camarena i la dansa dels nord-americans Ailey II, caps de cartell de la Temporada 2018 | Serveis\nEl tenor Javier Camarena i la dansa dels nord-americans Ailey II, caps de cartell de la Temporada 2018\nDes d’avui ja són a la venda de les entrades per als quatre espectacles del cicle, que seran entre l’1 de febrer i el 24 d’abril al Centre de Congressos d’Andorra la Vella.\nLa Temporada de Música i Dansa d’Andorra la Vella MoraBanc ha presentat aquest dijous el cartell de la 24ena edició amb quatre espectacles de música i dansa de primer nivell internacional, que tindran lloc entre els febrer i abril, al Centre de Congressos de la capital.\nL’estrena del cicle serà l’1 de febrer de la mà de la companyia nord-americana Ailey II, fundada pel reconegut ballarí i coreògraf Alvin Ailey. A Andorra presentarà ‘Revelations’, la peça de dansa moderna més vista de la història des que es va estrenar el 1960 i que fa un tribut a la tradició afroamericana a la Texas rural, on Ailey va passar la seva infància.\nEl 13 de febrer serà el torn de la pianista georgiana Khatia Buniatishvili, coneguda com la ‘Beyoncé del piano’ per la seva espectacular presència escènica i que és tota una icona d’una nova generació de pianistes joves. Al concert del Centre de Congressos oferirà un repertori amb peces de Brahms, Txaikovski i Liszt. El director artístic de la Temporada, Josep Maria Escribano, ha remarcat el “glamur” i la virtuositat de la figura de Buniatishvili, que omple escenaris d’arreu del món amb un estil molt propi.\nLa tercera funció arribarà el 4 d’abril amb els virtuosos de l’Orquestra Filharmònica de Berlín, una de les més importants del món i que retrà un homenatge a les figures de Leonard Bernstein i Txaikovski\nFinalment, Javier Camarena, tota una icona del món de l’òpera, tanca el cicle el dia 24 d’abril. Al currículum del jove tenor mexica destaquen fites com la d’haver estat el tercer cantant en els últims setanta anys a oferir un bis a la Metropolitan Opera House i al Teatro Real de Madrid.\nLes localitats es poden adquirir des d’avui al Centre Cultural la Llacuna, a l’Oficina de Turisme d’Andorra i al web venda d’entrades de MoraBanc (www.morabanc.ad/entrades). A més, els dies d’espectacle també es podran comprar al mateix Centre de Congressos. Els preus oscil·len entre els 25 i els 35 euros. Fins el dijous 18 de gener es poden adquirir també abonaments per als quatre espectacles amb un 25% de descompte per 105 euros.\nEnguany, a més, es repeteix el format que tan bé va funcionar la temporada passada d’avançar a les 8 del vespre les representacions (totes excepte el de la Filharmònica de Berlín, que serà a les 18 hores), en un horari més europeu que afavoreix plegar a una hora que encara es permet anar a sopar.\nCom en anteriors edicions, el Lounge Bar oferirà servei de restauració des d’una hora abans al mateix Centre de Congressos i, abans de les actuacions, es faran xerrades sobre els artistes i les obres que es podran veure a l’escenari.\nDurant la presentació del cicle, el cònsol menor d’Andorra la Vella, Marc Pons, ha destacat que el comú sempre ha apostat per dur al país un cartell d’un “molt alt nivell” i que per aquesta any s’ha volgut mantenir la mateixa línia, sempre tenint en compte la varietat de disciplines.


El primer tren Barcelona-Mataró estrena mata-segells | Diari Maresme\nEl primer tren Barcelona-Mataró estrena mata-segells\nPer Redacció , a Cultura, Mataró 17 de Feb de 2016\nEl mata-segells commemoratiu\nL’oficina principal de Correos de Mataró ha estrenat un mata-segells turístic dedicat a la primera línia de ferrocarril que l’any 1848 va unir Barcelona i Mataró, una de les seves fites històriques més rellevants.\nSegons informen fonts municipals, aquest mata-segells, que estarà permanentment a l’oficina ubicada al Camí Ral, ha estat dissenyat per atendre les peticions dels veïns de la ciutat, els filatèlics i els turistes que desitgin estampar-lo a les seves trameses postals.\nA més de la imatge del primer tren a la península, al mata-segells apareix el nom de la població i la data de l’enviament. Així, aquesta efemèride i el nom de Mataró viatjaran per tot el món plasmats a les cartes i postals que s’enviïn des de l’oficina mataronina.\nCorreos ha emès enguany una quarantena de mata-segells turístics destinats a les oficines postals més importants de Catalunya, dissenyats per col·laborar amb la difusió de llocs i monuments emblemàtics mitjançant els enviaments de correspondència.