La Frase..."A nosaltres, els treballadors, com sigui que amb una Catalunya independent no hi perdríem res, ans al contrari, hi guanyaríem molt, la independència de la nostra terra no ens fa por. Estigueu segurs, amics que m´escolteu, que si algun dia es parlés seriosament d´independitzar Catalunya de l´Estat espanyol, els primers, i potser els únics, que s´oposarien a la llibertat nacional de Catalunya foren els capitalistes de la lliga regionalista del Fomento del Trabajo Nacional" (Salvador Seguí any 1919) Entra\nRomario ORei do Gol\nCosta més del que creus\nFent memòria i Ice Cream Sandwich\n+ 0 + 0 Categoria principal o arrel: Reflexions i Escrits\tPublicat el Dimecres, 26 Octubre 2011 00:00\tEscrit per Roger Roca\tVist: 383\tRecentment Google va presentar el seu nou sistema operatiu, Android 4.0. Vagi per davant la meva admiració subjectiva per el robot verd de Google. El motiu d'aquest article és per una banda mostrar-vos uns vídeos on podreu veure-hi totes les novetats i per l'altre aclarir alguns conceptes que molta gent té difuses dels diferent SO i mòbils que podem trobar al mercat i el perquè d'alguns “problemes” que té aquest sistema.\nM'agradaria començar per aclarir que Google no fa telèfons mòbils, no és fabricant de hardware (tot i que recentment a comprat Motorola). Molta gent es queixa, i amb raó, de que Android té molta fragmentació, és a dir, que en el mercat hi ha moltes versions d'aquest sistema que ja estan desfasades. Aquest fet, fa que moltes persones es comprin un mòbil d'última generació i es trobin que després d'uns mesos ja no és punter perquè Google a millorat el sistema i a ells no els arriba l'actualització. Aquest problema no és culpa de Google, es culpa dels fabricants i de les operadores de telefonia.\nPer entendre això, hem de fer una mica de memòria. Fa uns anys en el món de telefonia mòbil Apple va revolucionar el planeta amb el seu Iphone, deixant totes les marques de telefonia en un punt mort. Ningú era capaç de fer ombra a una revolució d'aquesta magnitud. Ja que els fabricants eren capaços de fer hardware (mobils) molt potents però amb un software (Sistema operatiu) molt pobre o amb una experiència d'usuari paupèrrima. En aquest punt teníem Nokia venent mòbils com a xurros, però venia això, mòbils no Smartphones. Blackberry arrasava en el mercat empresarial i la resta de marques (Palm,Samsung, HTC, Siemens....) començaven un declivi imparable produït per un SO propi o l'ús del sistema de Microsoft que estava totalment desfasat i poc pensat per a la facilitat d'us. Amb tot això el panorama per Apple era immillorable i tot feia pensar que en poc temps tothom estaríem utilitzant un gadget tant potent i punter com el de la pometa.\nArribats en aquest punt, Google va decidir entrar en el mercat de telefonia mòbil veient que el pastis d'Internet (el seu mercat) podia girar i monopolitzar-se des d'Apple, ja que el futur de la xarxa virava cap a la telefonia. Com ho va fer? Va decidir crear un SO per a telèfons mòbils que fos “lliure”, això significa que publicaria el codi font i tothom podria modificar-lo per a millorar-lo (pels puristes, no és ben ve així, però això ho deixem per un altre dia). Cost del sistema operatiu, 0. La jugada és brutal, ja que el desenvolupadors els encanta poder modificar un SO el seu gust i això va atreure a molts programadors cap aquest sistema i va fer que amb poc temps haguessin moltes aplicacions per Android. Per altre banda, les marques enfonsades en la misèria van veure la llum. Tenien un SO que apuntava maneres i que podia en poc temps posar-se a l'altura de la pometa. Cost per ells, repeteixo, 0. Però tenien un problema. Si tothom utilitzava Android, amb que es diferenciarien amb la competència? Que faria que un usuari comprés un HTC o un Samsung per posar un exemple? Doncs que serien diferents... com? Aprofitant que Android es obert posarien una capa per sobre del sistema que canviaria l'aspecte mínimament de Android i així marcarien perfil, amb aplicacions pròpies que només ells podrien usar. Problema? Que Google és ràpid i no deixa de millorar any rere any, mes rere mes el seu sistema i ells han de adaptar les seves modificacions de Android a les noves millores per poder oferir aquestes actualitzacions. A part de que la gent no compraria tants telèfons, ells creuen que tirarem el nostre mòbil i en comprarem un altre perquè te un software més modern. I realment els ha funcionat força bé. És el que s'anomena obsolescència programada però en aquest cas no perquè el dispositiu falli a propòsit, sinó perquè el deixen obsolet a nivell de software.\nI en aquest punt ens trobem ara, Android s'ha venut de manera espectacular però els usuaris estan molt enfadats perquè els deixen sense actualitzacions, mentre que Apple actualitza tots els seus dispositius religiosament. Aquest fet sembla que comença a quallar poc a poc. Però el consumidor no és estúpid i comença a organitzar-se i a tenir coneixement i ha decidit virar les seves compres cap a empreses que estiguin sempre actualitzades, de moment ninguna, però poc a poc comencen a prendre consciencia per a obtenir més ventes. I això és gracies a un altre fet important, i és que Google tot i no desenvolupar mòbils cada any presenta un mòbil amb les seves especificacions que marca el punt de partida de totes les actualitzacions i proves de Android i elegeix un fabricant per a acoblar-lo. Aquests mòbils que porten la paraula Nexus sempre, sempre estan actualitzats. Per tant si voleu estar a l'ultima només heu d'adquirir els mòbils anomenats 'Pure Google' (Nexus) o esperar que les marques baixin del burro (Hi han altres maneres, però ara no toca). Que repeteixo, gràcies a les queixes dels usuaris i les seves compres poc a poc s'aconseguirà.\nBé, després d'aquesta parrafada/resum del perquè de la fragmentació, no és pot tenir tot, o ets tancat com Apple o Microsoft i per tant, obligar als fabricant, usuaris i operadores de telefonia a certes coses o ets obert i deixes que la gent faci el que vulgui. Són maneres de veure el software diferents, totes tenen avantatges i inconvenients i l'usuari és qui elegeix. I recordeu, si esteu enfadats focalitzeu les vostres crítiques a qui realment té la culpa, ja que és l'única manera de canviar-ho sense destruir una cosa bonica com és Android i demostrar que el consumidor no és estúpid. Sinó acabarem com Apple, que tracta els seus usuaris de “tontets”.\nUs deixo aquesta, per mi, preciositat de software analitzat per uns italians.\nTags: Ice Cream Sandwich Nexus Apple memòria mòbils software hardware Google Leave your comments


Unes 3.000 persones amb discapacitat van passar per ‘Sí, i millor’ amb ganes de trobar feina | FECETC\nUnes 3.000 persones amb discapacitat van passar per ‘Sí, i millor’ amb ganes de trobar feina\nby Maite | Mar 21, 2019 | Notícies\nUns 3.000 assistents i una trentena d’empreses participants: aquestes són les xifres de la fira ‘Sí, i millor, Di-Capacitat i Talent’ organitzada per FECETC els dies 13 i 14 de març al Museu Marítim de Barcelona, amb el suport de l’ajuntament de Barcelona, l’assistència tècnica d’Inserta-Grupo ONCE i el patrocini d’Encofrados Alsina. De les 30 empreses participants, grans grups com Nestlé, Carrefour, Acciona, Allianz i Kellogg’s, entre d’altres, a més de diversos Centres Especials de Treball de la federació (FemCet, Miton, Can Cet, Metropolis, Diswork-grupo Imán) i grups de serveis a les empreses, el programa Incorpora i MicroBank.\n“Per segon any consecutiu, l’objectiu de la FECETC s’ha complert amb èxit, hem donat l’oportunitat de posar en contacte empreses de primer nivell i persones amb discapacitat que busquen un lloc de treball o millorar el que ja tenen”, declarava el president de la federació, Josep Roset.\nMés enllà de les xifres, la fira va ser una oportunitat per a moltes persones amb discapacitat que volen treballar per presentar les seves capacitats i formació a les empreses, fer valer el seu talent i demanar una oportunitat laboral. En molts casos, com va passar amb diversos centres i entitats que treballen amb joves amb discapacitat, era el primer cop que feien front a una entrevista de feina i els va servir per fer “practiques” i agafar “rodatge”. Ens ho explicava la Letícia, educadora de l’Associació Catalana d’Integració i Desenvolupament Humà (AcidH), la qual afegia que havia estat una bona forma de “deixar-se anar”. Un altre educador, el Xavier Martínez, del servei prelaboral de Sant Joan de Déu, acompanyava un grup de sis persones amb trastorns de salut mental, i explicava que a dos d’ells ja els havien fet una proposta de feina, en un centre comercial i en jardineria, i confiava que acabés quadrant.\nLa Naiara i la Yesenia, usuàries de la fundació Invia, estaven molt contentes perquè, segons deien, la fira els estava ajudant a trobar feina. Alumnes d’un curs de cuina, els agradaria treballar a la cuina d’alguna residència, en un súper o, fins i tot, com a dependentes de moda. La seva educadora, Katy, creu que “aquesta és una finestra que els pot obrir moltes portes”. Amb aquesta idea feia també cua la Núria Colillas, una jove llicenciada, que havia conegut la fira a través de la seva assessora laboral de l’Hospitalet i explicava que un punt fort de la mateixa “és que en poc espai obtens molta informació d’empreses”. De tota manera, tenia dubtes sobre la idoneïtat del seu perfil per al tipus d’empreses presents i les feines que oferien.\nPrecisament, la fira vol trencar amb la idea que a les persones amb discapacitat només s’ofereixen feines de baixa qualificació com ara tasques de neteja, jardineria o consergeria. Van sovintejar les ofertes relacionades amb formació administrativa, i més enllà de “moure papers”, a empreses com Ilunion es busquen persones capaces de gestionar equips i projectes, d’organitzar, explicava Alfred Subietas, cap de desenvolupament de negoci i relacions institucionals d’Ilunion a Catalunya, el qual va detectar que sovint “hi ha un desencaixament entre allò que l’empresa vol i el que la persona ofereix”, que potser és “fer d’administratiu” sense plantejar-se altres tasques, de vegades diferents i més ambicioses, a partir de la seva preparació. Per això, proposa, per a futures edicions, fer “presentacions” de les posicions que ofereixen les empreses, agrupades per especialitats, per exemple, perquè els candidats es plantegin fins i tot fer alguna cosa diferent a allò que havien pensat inicialment. Subietas es mostrà satisfet per l’activitat i entrevistes fetes durant els dos dies de la fira, tot i que hi ha “perfils amb un nivell d’inserció complicat”.\nJavier Lobato, Compensation & Benefits Supervisor de Bacardí, també es mostrava força satisfet en acabar la fira, i s’enduia més d’un centenar de currículums de persones que podien encaixar en la línia de recerca de perfils administratius que tenien oberta en aquell moment. I s’enduia altres (persones amb doctorands, amb màster, professionals de la informàtica), “candidats potents” que podrien encaixar en programes diferents. En qualsevol cas “busquem talent, no persones amb discapacitat; si resulta que tenen discapacitat ho veurem en fer el contracte i pot ser motiu de discriminació positiva”. Igualment contents estava el representant de Kellogg’s, el qual admetia que per a molts candidats traslladar-se a Valls era un handicap. Tot i així, i amb més de 50 currículums recollits només el primer matí de fira, s’havien quedat alguns de força interessants de persones a les quals no els importaria treballar allà, on ja compten en plantilla amb diverses persones amb discapacitat i on “estem supercompromesos” amb la contractació de persones amb discapacitat” i on creuen que “complir amb el 2 per cent no és suficient”, per la qual cosa encarreguen de manera habitual treballs a la fundació Ginac, també a Valls. Satisfacció generalitzada també en altres empreses participants consultades com Allianz, Miton o FCC Medio Ambiente.\nA més de poder trobar en un sol espai empreses activament compromeses amb l’ocupació de les persones amb discapacitat, la fira va ser punt d’intercanvi i contacte d’educadors i professionals de centres d’atenció a persones amb discapacitat amb les empreses contractants, amb serveis d’inserció i amb els professionals d’Inserta i de la mateixa FECETC. I va ser així mateix un espai de formació, amb tallers molt pràctics impartits per Inserta i per Barcelona Activa. Cóm preparar un bon currículum i deixar bona impressió en una entrevista de feina, què es pot fer i què no i com fer front a un NO en una sol·licitud perquè esdevingui una oportunitat van ser algunes de les formacions que es van poder seguir durant els dos dies de la fira.\nD’altra banda, es van organitzar dues conferències: una d’elles a càrrec del Cap de Servei d’Ordenació Laboral de la Generalitat de Catalunya, Iñaki Zallo, el qual va parlar de la reserva legal del 2 per cent de treballadors amb discapacitat en les empreses de més d 50 treballadors, de les excepcions a aquesta obligació i de les mesures alternatives que es poden implantar en aquests casos, així com dels tràmits formals que cal seguir per demostrar el compliment d’aquestes mesures alternatives. Zallo va parlar també de xifres sobre seguiment d’aquestes obligacions, així com de les sancions que es poden imposar. Zallo va admetre que es posen poques sancions en aquest camp i que molts informes que es presenten relacionats amb aquestes obligació ho són perquè l’empresa ha estat objecte d’una inspecció.\nUna altra conferència va anar a càrrec d’Óscar Aldeanueva, gerent de prevenció de riscos laborals de KPMG, grup d’auditoria i assessoria fiscal, legal i financera. El ponent va exposar l’aposta del grup en la contractació de persones amb discapacitat, un grup on treballen unes 4.000 persones i on en pocs anys s’ha passat de 5 a 43 persones amb discapacitat contractades, tot i les dificultats de trobar els perfils específics en l’equip. En aquest sentit, va apuntar que “la formació contínua es clau per millorar l’ocupabilitat de les persones amb discapacitat”. Aldeanueva va referir-se a les campanyes internes de sensibilització sobre el col·lectiu, fetes juntament amb la Fundación ONCE, i va dir que “seguirem apostant per la inclusió del col·lectiu perquè és clau i fa que l’organització flueixi de manera diferent”, la qual cosa és enriquidora: “tothom té alguna cosa a aportar a organitzacions com la nostra” .\nEn tancar-se les portes de la fira, algunes empreses ja havien reservat espai per a la propera edició, per a la qual ja s’apunten noves idees per millorar-la i fer-la més gran i útil, tant per a les persones que han vist en ella un pont cap al mercat laboral com per a les empreses que hi descobreixen el talent de la diversitat.


València acollirà els Premis Goya 2022 culminant l'Any Berlanga\n20M EP31.07.2020 - 17:23h\nAixí mateix, tindrà presència en la pròxima gala dels Goya, que se celebrarà en el Teatre del Soho CaixaBank de Màlaga.\nL'homenatge al director, president d'Honor de l'Acadèmia de Cinema, s'estendrà durant tot l'any 2021.\nAixí ho ha anunciat l'Acadèmia, que explica que la capital del Túria serà "l'emplaçament que acollirà la gran nit del cinema espanyol el 2022" i, a més, tindrà presència en la pròxima gala dels Goya, que se celebrarà en el Teatre del Soho CaixaBank de Màlaga.\nDes d'aquest espai, es realitzarà una connexió en directe amb el Palau de les Arts de València, que inaugurarà aquest gran homenatge al cineasta valencià amb una actuació especial, que serà "un dels grans moments de la cerimònia", afirmen.\nLa gala s'adaptarà a la nova situació, amb restriccions d'aforament i extremant les mesures que marquen les autoritats sanitàries, i que presentaran i dirigiran Antonio Banderas i María Casado, detalla l'organisme cultural en un comunicat.\n"Responsables i solidaris"\nEn aquests Goya "responsables i solidaris" -subratllen-, en els quals es posarà en valor l'art, el talent, la creativitat i la imaginació del món del cinema, es reivindicarà des del seu lloc de naixement la figura de Luis García Berlanga (València 1921-Madrid 2010), autor de títols icònics de la nostra història com a 'Bienvenido Mr. Marshall', 'Plácido' i 'El verdugo', i president d'Honor de l'Acadèmia de Cinema.\nAmb aquest anunci es confirma la participació de València en la 35 edició dels Premis Goya després que el passat 1 de juliol l'Acadèmia de Cinema anunciara que els guardons del 2021 s'entregaran el 27 de febrer en el Teatre del Soho CaixaBank de Màlaga, espai en el qual es realitzaran connexions i intervencions des de diverses ciutats espanyoles.\nEn aquell moment, la vicealcaldessa de València, Sandra Gómez, va apuntar que la ciutat estava treballant en el seu contracte per a poder donar a conéixer els termes de la col·laboració en la gala. A més, recalcava que continuava optant a acollir la cerimònia com a seu única per a retre homenatge a Berlanga quan la situació sanitària ho permeta, una cosa que s'ha confirmat aquest divendres.


Participaran en el torneig un total de setze equips, vuit de masculins i vuit de femenins\nEl dissabte 22 i el diumenge 23 de desembre, els pavellons del CEM Marítim i CEM Claror acolliran la divuitena edició del Torneig de Bàsquet Infantil de Nadal organitzat per la Fundació Claror.\nEl torneig enguany arriba a la dinovena edició i seguirà el mateix format que l'any passat. Hi participaran setze equips, vuit de masculins i vuit de femenins, que composaran un cartell de luxe.\nNova web i seguiment del torneig via twitter\nEl nou web del Torneig de Bàsquet Infantil disposa d'un disseny més atractiu i visual. A més, inclou un espai dedicat a Twitter on podràs deixar-hi els teus comentaris i mantenir-te informat sobre les novetats d'aquesta competició. Per fer-ho només has de ser usuari de Twitter i fer-te seguidor del hashtag que hem creat especialment per al Bàsquet Safa Claror: #safaclaror\nLa competició es desenvoluparà al llarg de dues jornades i els partits es jugaran en dos pavellons per tal de poder acollir tots els enfrontaments dels equips.\nEl primer dia del torneig, el dissabte 22 de desembre, es jugaran els partits de les fases de classificació al pavelló del CEM Claror i també al pavelló del CEM Marítim. Els equips es dividiran en quatre grups, un dels quals jugarà al CEM Claror i la resta ho farà al CEM marítim. La segona jornada de competició, el diumenge 23 de desembre, es desenvoluparà íntegrament al pavelló del CEM Claror, on es disputaran les semifinals i la final tant masculina com femenina.\nInfantil masculí: FC Barcelona, Joventut de Badalona, Catalana d'Occident Manresa, CB L'Hospitalet, JAC Sants, CB Tarragona, Safa-Claror A i Safa-Claror B.\nInfantil Femení: Barça CBS, Basket Almeda, Salle Joviat, Femení Sant Adrià, JE Terrassa, CB Cornellà, Safa-Claror A i Safa-Claror B.


iniciem la temporada junts!\nEl passat 2 d’abril, l’ASSOCIACIÓ DE CÀMPINGS DE GIRONA va celebrar l’assemblea Extraordinària a les instal·lacions de DIBOSCH, patrocinador de l’Associació.\nSimultàniament, al nou espai de formaicons, es va oferior una jornada als responsables de manteniment i neteja dels càmpings on es varen posar sobre la taula les solucions ecològiques amb la gamma de productes Natursafe i les diferents opcions que ofereix la maquinària de vapor.\nA la formació també es va tractar la normativa d’aplicació de desinfectants per a ús professional, de sistemes i solucions per a bugaderies dels càmpings i diverses solucions mecanitzades amb demostracions en directe.\nAquesta formació va ser conduida per la key Account de SUCITESA, Maite López, el responsable de la divisió de Bugaderia i el responsable de la divisió de maquinària de DIBOSCH, David Pinyol, Carles Delgado i Marc Solench.\nUn cop finalitzada l’Assemblea i la formació, tots els assistents varen fer un recorregut per les instal·lacions de DIBOSCH amb la presència del Sr. Josep Polanco, Director dels Serveis Territorials d'Empresa i Coneixement a Girona.\nPer complementar la Jornada, el psicòleg Pep Mari, va realitzar una conferència inspiradora sobre els 5 lideratges de l’equip. Una sessió que finalitzava amb l’entrega de certificats de l'Escola de Càmping als alumnes de la Fundació Gentis. La jornada va conclure amb un dinar a peu dret de tots els assistents.


Comunicat de Londres\nCap a l'Espai europeu d'educació superior: responent als reptes d'un món globalitzat\n1.1 Els ministres responsables de l'educació superior dels països que participen en el Procés de Bolonya, ens hem reunit a Londres per verificar els progressos des de la reunió celebrada a 1.2 D'acord amb els criteris acordats perquè un país s'incorpori com a membre, donem la benvinguda a la República de Montenegro al Procés de Bolonya. 1.3 Els avenços dels dos últims anys ens han apropat significativament a la materialització de l'Espai europeu d'educació superior (EEES). Sobre la base del nostre ric i variat patrimoni cultural europeu estem desenvolupant un EEES basat en l’autonomia institucional, la l ibertat acadèmica, la igualtat d'oportunitats i els principis democràtics, cosa que facilitarà la mobilitat, augmentarà l'ocupabilitat i enfortirà l’atractiu i la competitivitat d'Europa. Mirant cap al futur, hem d'admetre que, en un món en transformació, hi haurà una necessitat permanent d'adaptació dels nostres sistemes d'educació superior, per garantir que l'EEES mantingui la competitivitat i respongui amb eficàcia als reptes de la globalització. A curt termini, apreciem que dur a terme les reformes de Bolonya constitueix una tasca transcendent i valorem el suport i el compromís permanent de tots els participants en el procés. Agraïm l’aportació dels grups de trebal i de discussió que han contribuït als avenços assolits. Acordem continuar trebal ant conjuntament, ajudant-nos mútuament i fomentant l'intercanvi de bones pràctiques. 1.4 Reiterem el nostre compromís d'augmentar la compatibilitat i la comparabilitat dels nostres sistemes d'educació superior, tot respectant-ne la diversitat. Reconeixem l'important paper exercit per les institucions d'educació superior (IES) en el desenvolupament de les nostres societats, fonamentat en les seves tradicions com a centres d'ensenyament i de recerca, en la seva creativitat i en la transferència de coneixement, com també el seu paper essencial en la definició i transmissió dels valors sobre els quals s'han construït les nostres societats. El nostre propòsit consisteix a garantir que les nostres IES disposin dels recursos necessaris per complir totes les seves funcions. Aquestes funcions inclouen: la preparació dels estudiants com a ciutadans actius en una societat democràtica; la preparació dels estudiants per al seu futur professional i capacitar-los per al seu desenvolupament personal; la creació i conservació d'una extensa base de coneixement avançat; i el foment de la recerca i la innovació. 1.5 Per tant, destaquem la importància d'institucions sòlides, que siguin diverses, finançades adequadament, autònomes i responsables. Els principis de no discriminació i accés equitatiu han de ser promoguts i respectats en tot l'EEES. Ens comprometem en la defensa d'aquests principis, com també garantim que ni els estudiants ni el personal no patiran cap tipus de\nII. Avenços cap a l'EEES\nEl nostre informe de balanç de la situació, juntament amb els informes Tendències V de l'EUA\n(Associació d'Universitats Europees), Bolonya des de la perspectiva dels estudiants de l’ESIB (Consel d'Estudiants Europeus), Sobre l'estructura de l'educació superior a Europa d'Eurydice, confirmen que en conjunt s'han produït avenços positius durant els dos últims anys. Hi ha una consciència creixent que un resultat significatiu del procés consistirà en una transició cap a una educació superior centrada en els estudiants, i no una educació centrada en el professor. Continuarem donant suport a aquest important canvi d'enfocament. Mobilitat\n2.2 La mobilitat dels professors, del PAS, dels estudiants i titulats és un dels elements centrals del Procés de Bolonya, que crea oportunitats per al creixement personal, estimula la cooperació internacional entre individus i institucions, augmenta la qualitat de l'educació superior i la recerca, i dóna solidesa a la dimensió europea. 2.3 Des de 1999 s'han produït avenços, però encara queden molts reptes. Entre els obstacles a la mobilitat juguen un paper important qüestions relacionades amb la immigració, el reconeixement de títols i diplomes, els incentius econòmics insuficients o les disposicions rígides sobre jubilació. Acceptem la responsabilitat de cada govern per facilitar el l iurament de visats i permisos de residència i trebal (en la forma que sigui oportuna). Al à on aquestes mesures quedin fora de les nostres competències com a ministres de l'educació superior, ens comprometem a trebal ar al si dels nostres governs per aconseguir avenços decisius en aquesta àrea. En l'àmbit nacional trebal arem per posar en marxa procediments i eines de reconeixement, i també per estudiar mecanismes per incentivar la mobilitat tant del personal com dels estudiants. Això inclou encoratjar un increment significatiu dels programes conjunts i la creació de plans d'estudi flexibles, així com instar les nostres institucions perquè augmentin la seva responsabilitat respecte a la mobilitat dels professors, del PAS i dels estudiants, i que aquesta sigui més equilibrada entre els països al l arg de tot l'EEES.\n2.4 S'han fet avenços significatius en els nivel s estatal i institucional pel que fa a l’objectiu de crear un EEES basat en un sistema d'estudis de tres cicles. El nombre d’estudiants matriculats en cursos dels dos primers cicles ha augmentat considerablement i s'han reduït les barreres estructurals entre els diferents cicles. De la mateixa manera, s'ha produït un increment dels programes de doctorat estructurats. Destaquem la importància de la reforma dels plans d'estudi enfocats a qualificacions més apropiades tant per a les necessitats del mercat laboral com per a estudis posteriors. En el futur els esforços s'haurien de concentrar a eliminar les barreres a l'accés i a la progressió entre cicles, com també en una implementació adequada dels ECTS basats en els resultats de l'aprenentatge i en la càrrega de trebal de l'estudiant. Remarquem la importància de mil orar l'ocupabilitat dels titulats, alhora que cridem l'atenció sobre la necessitat d'intensificar la recol ida de dades sobre aquesta qüestió.\n2.5 El correcte reconeixement de les qualificacions en l'educació superior, de períodes d’estudi i aprenentatge previ, incloent-hi l'aprenentatge informal i no formal, són components essencials de l'EEES, tant internament com en un context global. Titulacions fàcilment comprensibles i comparables, així com informació accessible sobre els sistemes educatius i els marcs de qualificacions, són prerequisits per a la mobilitat dels ciutadans i per garantir de manera permanent l'atractiu i la competitivitat de l'EEES. Encara que estem satisfets que 38 membres del Procés de Bolonya, incloent-hi Montenegro, hagin ratificat la Convenció del Consel d'Europa/UNESCO sobre el reconeixement de qualificacions de l'educació superior a la regió europea (Convenció de Lisboa sobre Reconeixement, LRC), recomanem vivament a la resta de membres que ho considerin una qüestió prioritària. 2.6 S'han produït avenços en la posada en marxa de la Convenció de Lisboa sobre Reconeixement, en els crèdits ECTS i els suplements al títol, però la gamma d'enfocaments nacionals i institucionals sobre el reconeixement de títols requereix més uniformitat i coherència. Per mil orar les pràctiques de reconeixement demanem al Grup de Seguiment de Bolonya (Bologna Fol ow-up Group, BFUG) que es permeti a les xarxes ENIC/NARIC analitzar els plans nacionals i difondre les bones pràctiques.\nMarcs de qualificacions\n2.7 Els marcs de qualificacions són instruments fonamentals per aconseguir la comparabilitat i la\ntransparència dins de l'EEES, així com per facilitar el transvasament d’estudiants dins, i entre, els sistemes d'educació superior. Aquests marcs també haurien d’ajudar les institucions d'educació superior a desenvolupar mòduls i programes d'estudis basats en els resultats de l'aprenentatge i en crèdits i mil orar el reconeixement de qualificacions, així com tot tipus d'aprenentatges 2.8 Percebem que s'han produït alguns avenços inicials pel que fa a la posada en marxa de marcs nacionals de qualificacions, però es necessita un esforç molt més gran. Ens comprometem a posar en pràctica per complet aquests marcs nacionals de qualificacions, acreditats pel model global del Marc de Qualificacions de l'EEES, l’any 2010. Reconeixem que això és un desafiament i sol·licitem al Consel d'Europa suport per compartir les experiències en l'elaboració dels marcs nacionals de qualificacions. Emfatitzem que els marcs de qualificacions s’haurien de dissenyar per estimular una mobilitat més gran dels estudiants i el professorat i per 2.9 Estem satisfets pel fet que aquests marcs nacionals de qualificacions, compatibles amb el model global del Marc de Qualificacions de l'EEES, seran també compatibles amb la proposta de la Comissió Europea sobre el Marc Europeu de Qualificacions per a l’aprenentatge al l arg de la 2.10 Considerem el model global del Marc de Qualificacions de l'EEES, acordat a Bergen, com un element clau en el foment de l'educació superior europea en un context global.\n2.11 L'informe de balanç de la situació mostra que a la major part dels països hi ha elements d'aprenentatge flexible, però cal el desenvolupament sistemàtic d'itineraris d’aprenentatge més flexibles, per donar suport a l'aprenentatge permanent des d'etapes més primerenques. Per tant, sol·licitem al Grup de Seguiment de Bolonya que augmenti l’intercanvi de bones pràctiques i que trebal i per fomentar la comprensió del paper que l’educació superior exerceix en la formació al l arg de la vida. Només a molt pocs països de l’EEES es pot dir que està ben desenvolupat el reconeixement d'aprenentatges previs per a l'accés i la consecució de crèdits. Trebal ant en cooperació amb les xarxes ENIC/NARIC, convidem el Grup de Seguiment de Bolonya a elaborar propostes per mil orar el reconeixement de l'aprenentatge previ dins de l'educació superior.\nCertificació de la qualitat i el Registre europeu d'agències de qualitat\n2.12 Els Criteris i directrius per a la certificació de la qualitat en l'EEES (ESG) adoptats a Bergen han constituït un poderós element dinamitzador del canvi en el camp de la garantia de la qualitat. Tots els països han començat a posar-los en pràctica i alguns hi han realitzat progressos considerables. En concret, la certificació externa de la qualitat està molt més desenvolupada. La participació dels estudiants ha augmentat des del 2005 a tots els nivel s, tot i que encara cal una certa mil ora. Ja que la responsabilitat principal respecte a la qualitat rau en les mateixes institucions d'educació superior, aquestes haurien de continuar enfortint els seus sistemes de mil ora de la qualitat. Reconeixem els avenços realitzats respecte al reconeixement mutu de l'acreditació i les decisions de mil ora de la qualitat, i encoratgem a continuar la cooperació internacional entre les agències de certificació de la qualitat. 2.13 El primer Fòrum Europeu de Certificació de la Qualitat, organitzat conjuntament per EUA, ENQA, EURASHE i ESIB (el Grup E4) el 2006, va proporcionar l'oportunitat per tractar les mil ores europees en certificació de la qualitat. Encoratgem aquestes quatre organitzacions a continuar organitzant aquests fòrums amb periodicitat anual, a fi d’ajudar a compartir les bones pràctiques i contribuir a la mil ora contínua de la qualitat en l’EEES. 2.14 Agraïm al Grup E4 la seva resposta a la nostra petició d'analitzar els detal s necessaris per a l'establiment d'un Registre europeu d'agències certificadores de qualitat de l'ensenyament superior. L’objectiu d'aquest registre consisteix a facilitar a tots els implicats i al públic en general l'accés l iure a informació objectiva sobre les agències de qualitat de confiança que trebal en d'acord amb les directrius de l'ESG. Això reforçarà la confiança en l'àmbit de l'educació superior en l'EEES i fins i tot en altres regions i facilitarà el reconeixement mutu de les certificacions de qualitat i de les decisions d’acreditació. Acol im favorablement l'establiment del registre per part del Grup E4, trebal ant en col·laboració, sobre les bases del model operatiu proposat. El registre ha de ser voluntari, autosuficient econòmicament, independent i transparent. Les sol·licituds d'inclusió en el registre han de ser avaluades en funció d'una conformitat substancial amb els Criteris i directrius establerts (ESG), que es manifesti per mitjà d'un procés de revisió independent aprovat per les autoritats nacionals, al à on se n’exigeixi aquesta aprovació. Sol·licitem al Grup E4 que ens informi periòdicament sobre els avenços a través del Grup de Seguiment de Bolonya i que, en el termini de dos anys des que sigui operatiu, el registre sigui objecte d'avaluació externa, tenint en compte els punts de vista de tots els interessats.\n2.15 L'apropament entre l'EEES i l'Espai europeu de recerca continua sent un objectiu important. Reconeixem el valor del desenvolupament i manteniment d'una àmplia varietat de programes de doctorat l igats al model global del marc de qualificacions de l’EEES, al mateix temps que s'evita una regulació excessiva. Alhora, comprenem que reforçar la reglamentació sobre el tercer cicle i mil orar l'estatus, les perspectives professionals i el finançament dels investigadors que inicien les seves carreres són requisits essencials per aconseguir els objectius europeus d'enfortir la capacitat investigadora i potenciar la qualitat i la competitivitat de l'educació superior europea. 2.16 Per tant, convidem les nostres institucions d'educació superior a redoblar els esforços per integrar els programes de doctorat en les polítiques i estratègies institucionals, i a desenvolupar itineraris professionals adequats i oferir oportunitats als seus doctorands i investigadors novel s. 2.17 Convidem l'Associació d'Universitats Europees a continuar donant suport a l’intercanvi d'experiències entre les institucions d'educació superior que incloguin des dels programes de doctorat innovadors, que estan sorgint per tot Europa, fins a altres temes crucials com requisits d'accés, processos de supervisió i avaluació transparents, desenvolupament de competències transferibles i mètodes per mil orar la inserció laboral. Buscarem oportunitats per estimular un intercanvi més gran d'informació sobre finançament i altres qüestions entre els nostres governs així com altres entitats que financen la recerca.\n2.18 L'educació superior hauria de jugar un paper essencial en la promoció de la cohesió social, en la reducció de les desigualtats i en l'elevació del nivel de coneixements, capacitats i competències al si de la societat. Les polítiques d'educació superior s'haurien d'enfocar a maximitzar el potencial de les persones pel que fa al seu desenvolupament personal i la seva contribució a una societat sostenible, democràtica i basada en el coneixement. Compartim l'aspiració social que el conjunt d'estudiants que inicien, participen i culminen l'educació superior en tots els seus nivel s hauria de reflectir la diversitat dels nostres pobles. Reafirmem la importància que els estudiants puguin completar els seus estudis sense obstacles relacionats amb la seva situació socioeconòmica. Per tant, continuarem amb els nostres esforços per facilitar serveis adequats als estudiants, crear itineraris d'aprenentatge més flexibles, tant per accedir-hi com una vegada dins de l'educació superior, i ampliar la participació a tots els nivel s sobre la\nL'EEES en un context global\n2.19 Ens complau que a moltes parts del món les reformes de Bolonya hagin suscitat un interès considerable i hagin fomentat el debat entre els europeus i els seus col·legues internacionals sobre una àmplia gamma de temes. Aquests temes inclouen el reconeixement de qualificacions, els beneficis de la cooperació basada en la igualtat entre les parts, la mútua confiança i comprensió i els valors fonamentals del Procés de Bolonya. D’altra banda, reconeixem els esforços realitzats per alguns països en altres regions del món per apropar els seus sistemes d'educació superior als principis del marc general de Bolonya. 2.20 Adoptem l'estratègia "L'EEES en un context global" i trebal arem en les àrees fonamentals: mil ora de la informació sobre l'EEES, foment de l'atractiu i la competitivitat de l'EEES, enfortiment de la cooperació basada en la igualtat de les parts, intensificació del diàleg sobre les polítiques a desenvolupar, i mil ora del reconeixement de qualificacions. Aquesta estratègia s'hauria de considerar en relació amb les Guies per promoure la qualitat en l'educació superior per damunt de les fronteres desenvolupades per la UNESCO/OCDE.\nIII. Prioritats per al 2009\n3.1 De cara als dos pròxims anys acordem centrar-nos en la culminació de les Línies d’Acció\naprovades, incloent-hi les prioritats permanents del sistema de graus de tres cicles, la garantia de qualitat i el reconeixement dels títols i altres períodes d'estudi. Ens centrarem particularment\n3.2 En els informes nacionals que es prepararan el 2009 s’hauran d'incloure les mesures preses a cada país per promoure la mobilitat dels estudiants i el personal, així com accions per avaluar- la en el futur. Ens centrarem en els principals reptes de cada país esmentats en el paràgraf 2.3. Així mateix, acordem la creació d'una xarxa d'experts nacionals a fi de compartir informació i contribuir a identificar i superar els obstacles contraris a la "portabilitat" de beques i ajuts.\n3.3 De la mateixa manera, els informes contindran informació sobre les estratègies i polítiques nacionals per a la dimensió social, incloent-hi accions i mesures per avaluar-ne l’eficàcia. Convidem tots els implicats a participar i donar suport a aquestes tasques a cada país.\n3.4 Reconeixem que cal mil orar la disponibilitat de dades, tant sobre la mobilitat com sobre la dimensió social, a tots els països participants en el Procés de Bolonya. En conseqüència, sol·licitem a la Comissió Europea (Eurostat), juntament amb Eurostudent, que estableixi dades i indicadors comparables i contrastats que permetin mesurar els avenços realitzats per assolir els objectius globals de la dimensió social i la mobilitat en tots els països de Bolonya. Aquestes dades haurien d'incloure la igualtat de participació en l'educació superior, així com l'ocupabilitat dels titulats. Aquesta tasca s'hauria de realitzar en col·laboració amb el Grup de Seguiment de Bolonya, de manera que sigui possible presentar un informe sobre aquesta qüestió en la Cimera\n3.5 De manera complementària a la introducció del sistema d'estudis de tres cicles, demanem al Grup de Seguiment de Bolonya que estudiï detal adament com incrementar l’ocupabilitat en cada un dels tres cicles, així com en el context de l'aprenentatge al l arg de la vida. Per aconseguir-ho, caldrà la implicació responsable de tots els interessats. Els governs i les institucions d'educació superior necessitaran una comunicació més gran amb els ocupadors i altres implicats com a base fonamental per a les seves reformes. Trebal arem, en la mesura de les nostres competències, dins dels governs perquè les ocupacions i la carrera professional en la funció pública siguin totalment compatibles amb el nou sistema de titulacions. Instem les institucions a establir l aços estrets i cooperar amb els ocupadors en el procés d'innovació dels estudis basat\n3.6 Sol·licitem al Grup de Seguiment de Bolonya que ens informi el 2009 sobre els progressos globals en aquests temes a nivel europeu, estatal i institucional. Tots els implicats exerceixen un paper en aquestes qüestions en funció de les seves responsabilitats. En informar sobre l'execució de l'estratègia per a l'EEES en un context global, el Grup de Seguiment de Bolonya haurà de tenir en compte dues prioritats específiques. En primer l oc, mil orar la informació disponible sobre l'EEES, perfeccionant el l oc web del Secretariat de Bolonya i el Manual de Bolonya de l'Associació d'Universitats Europees; en segon l oc, mil orar el reconeixement de qualificacions. Fem una crida a les institucions d'educació superior, als centres ENIC/NARIC i a altres autoritats competents en el reconeixement de qualificacions dins l'EEES a valorar les qualificacions d'altres zones del món amb la mateixa amplitud de mires que esperarien rebre en ser valorades les qualificacions europees a la resta del món, així com a basar aquest reconeixement en els principis de l’LRC. 3.7 Demanem al Grup de Seguiment de Bolonya que continuï el procés de balanç, basant-se en informes nacionals, per tal que estigui a punt per a la Cimera Ministerial del 2009. Esperem un desenvolupament més gran de l'anàlisi qualitativa, especialment en relació amb la mobilitat, el Procés de Bolonya en un context global i sobre els aspectes socials. Els temes inclosos en el procés de balanç han de continuar incloent el sistema de titulacions i l'ocupabilitat dels titulats, el reconeixement de titulacions i períodes d'estudi i l'execució de tots els aspectes que garanteixin la qualitat d'acord amb l'ESG. Amb la perspectiva d'un aprenentatge centrat en l'estudiant i basat en els resultats d'aprenentatge, els nous punts d'atenció s'haurien d'enfocar de manera integral cap als marcs nacionals de qualificacions, els crèdits i els resultats de l'aprenentatge, la formació al l arg de la vida i el reconeixement de la formació prèvia a l'educació superior.\nIV. Mirant cap al 2010 i més enllà\n4.1 Atès que l'EEES continua desenvolupant-se i responent als reptes de la globalització,\npreveiem que serà necessari continuar col·laborant entre tots els països membres després del 4.2 Estem decidits a aprofitar sense vacil·lar l'any 2010, que assenyalarà el pas del Procés de Bolonya a l'EEES, com una oportunitat per reiterar el nostre compromís amb l’educació superior com un element clau per aconseguir que les nostres societats siguin sostenibles, tant a nivel nacional com europeu. Considerem el 2010 com una oportunitat per redefinir la visió que va motivar la posada en marxa del Procés de Bolonya el 1999 i que l'EEES es vegi reforçat per valors i visions que van més enl à de qüestions com l'estructura i les eines. Assumim la tasca de convertir el 2010 en una oportunitat per reajustar els nostres sistemes d'educació superior en una direcció que miri per sobre dels temes immediats i que els capaciti per afrontar els desafiaments que definiran el nostre futur. 4.3 Demanem al Grup de Seguiment de Bolonya que analitzi com podria evolucionar l’EEES després del 2010, i que ens n’informi en la propera Cimera Ministerial de 2009. Aquest informe ha d'incloure propostes sobre estructures de suport apropiades, tenint present que els acords no formals de col·laboració actuals estan funcionant bé i ens han aproximat a canvis sense 4.4 Sobre la base dels balanços anteriors, els informes Tendències i Bolonya des de la perspectiva dels estudiants, convidem el Grup de Seguiment de Bolonya a estudiar per al 2010 la preparació d'un informe que inclogui una valoració independent, en associació amb els membres consultius, per tal d’avaluar els avenços globals del procés de Bolonya des del 1999 cap a 4.5 Deleguem en el Grup de Seguiment de Bolonya la decisió sobre el caràcter, el contingut i el l oc de la Cimera Ministerial el 2010, decisió que s’haurà de prendre en la primera meitat del 4.6 La nostra propera reunió serà acol ida pels països del Benelux a Leuven/Louvain-la-Neuve\nPATIENT INFORMATION A publication of Jackson-Madison County General Hospital Surgical Services Tonsillectomy You are scheduled to have a Tonsillectomy (removal of the tonsils from the throat). The purpose of this handout is to help you know how to prepare for this surgery and what to expect during your surgery. It is the hope of the surgery staff that you will feel that you receive very\nI m p r oving the quality of reports of meta-analyses of randomisedcontrolled trials: the QUOROM statement David Moher, Deborah J Cook, Susan Eastwood, Ingram Olkin, Drummond Rennie, Donna F Stroup, for the QUOROM Group* I n t r o d u c t i o nHealth-care providers and other decision-makers nowB a c k g r o u n d The Quality of Reporting of Meta-analyseshave, among their information resources,


Crea la teva web de forma fàcil amb WordPress\nEt presentem el teu hosting WordPress Cloud de cdmon\nWordPress és un dels sistemes de gestió de contingut de codi obert més estès alhora de crear blogs i pàgines web.\nEstà basat en PHP i MySQL i destaca per ser fàcil d'utilitzar. Inclou un editor WYSIWYG perquè puguis treballar còmodament, veient el que es va creant. A més a més podràs assignar rols a diverses persones per treballar conjuntament i/o a distància.\nWordPress disposa d'una funció de comentaris, d'un gestor d'enllaços i permet ampliar les funcions de la teva web amb infinitat de plugins.\nInstal.lació de CMS en un clic\nVersions PHP: 7.0, 7.1 Y 7.2\nPer què serveix WordPress?\nA qui va dirigit WordPress\nWordPress és un software dissenyat per a tota classe d'usuaris, emfatitzant en l'accessibilitat, rendiment, seguretat i facilitat d'ús. És un software que funciona amb una configuració mínima, perquè puguis centrar-te a compartir la teva història, producte o servei. El WordPress bàsic és simple i predictible, perquè puguis començar fàcilment. També ofereix potents característiques perquè creixis.\nMés del 31 % de les pàgines webs estan creades amb WordPress. Des de simples webs, blogs, portals complexos i webs corporatives, i fins i tot aplicacions. Aquest CMS combina la simplicitat per als usuaris i editors amb una complexitat per als desenvolupadors. Això ho fa flexible alhora que segueix sent fàcil d'usar.\nWordPress és un sistema ideal per a un lloc web que vulguis actualitzar periòdicament. Si escrius contingut amb certa freqüència no ho dubtis! WordPress és la teva eina.\nWordPress ve amb algunes característiques de sèrie, no obstant això, hi ha literalment milers de plugins que amplien el que fa el CMS, per la qual cosa la funcionalitat real és gairebé il.limitada. També pots fer el que vulguis amb el codi de WordPress, estendre-ho o modificar-ho de qualsevol manera o utilitzar-ho per a projectes comercials sense cap cost de llicència. Aquestes són alguns dels avantatges del software lliure.\nLa simplicitat fa que sigui possible connectar-se en línia i publicar ràpidament. WordPress et facilita l'administració del teu contingut. Pots crear esborranys, programar la teva publicació i mira les revisions de les teves publicacions. A més, és molt fàcil gestionar usuaris i mitjans.\nCada part del codi generat per WordPress compleix amb els estàndards establerts pel W3C. WordPress està optimitzat per als motors de cerca des del primer moment. Si vols un control SEO més refinat, hi ha molts plugins de SEO que s'encarreguen d'això.\nLes APIs de WordPress et permeten crear plugins per estendre la teva pàgina web. També inclou les últimes biblioteques de scripts perquè les puguis utilitzar. Aquestes inclouen jQuery, Plupload, Underscore.js i Backbone.js.\nAnima't a crear el teu projecte amb WordPress!


Xevi COMAS: Cap de Setmana amb una mica de tot\nEl divendres a la nit ja va començar a ploure, tal i com estava previst, aquest cop ja estàvem avisats per tots els mitjans de comunicació... dissabte tot el dia pluja i diumenge bo.\nAixí va ser, el dissabte pluja a dojo, amb tot el que comporta, qui mes qui menys, tothom a casa a reposar d'una setmana de treball, i sense poder fer les cosetes que ens agrada fer en aquests dies de la setmana, esport, lleure, oci i/o esbarjo. Quin dia de pluja!!!\nEns llevem tard, que ningú ens mana la pressa i desprès d'esmorzar, toca fer una mica d'endreça, i l'oci el fem a casa amb el que puguem, Ordinador, Pelis,... Cap el tard, decidim sortir a sopar fora, ja que portem tot el dia tancats, segueix ploguen i amb aquest panorama, l'endemà diumenge, Què farem?\nJo i en Tomàs avui havíem quedat amb la colla d'en Simón per anar a fer la ruta de l'Open de Llambilles, ja que en el seu dia no la vaig fer i un altre dia que ho vàrem provar no la vàrem acabar per estar ballat un corriol. Quedem l'endemà, però què s'espera d'un dia que el dia anterior està tot el dia ploguen.\nI arriba el diumenge, a les 8 del matí... vaja diumenge mes espaterrant!!! Qui s'esperava un diumenge tant bo!!! La veritat que s'agraeix un dia així.\nVàrem sortir a pedalar amb en Tomàs, en Quim, en Pep i en Quintana... i a enfilar pista, (avui no toca corriols) i cap a Sant Grau a veure com trobem el camí. El ter baixa força ple, i es que ha caigut molta aigua, ja que va estar més de 20 hores ploguen.\nLa veritat és que fa molta calor, ens posem de màniga curta per pujar. Anem pujant, la pista està molla, s'enganxen una mica les rodes però es va be. Un cop a dalt, la vista és preciosa, un dia molt clar. El dia promet.\nDe baixada provem la pista de la Font d'en Bach fins la sorrera de Bescanó-Bonmatí. Esta força mes molla que la que hem pujat i comencem a quedar esquitxats per les basses, però com avui ja tenim quasi la feina feta... hem deixo anar una mica per la baixada, ja no be d'estar una mica brut a estar molt brut. La bici l'hauré de rentar igualment. Res a fer la baixada gaudint-la... que maca, que bruta i que distreta ha estat!!! Portem tots la bici arrebossada, però ha valgut la pena la sortida. Ens ho hem passat molt bé tots plegats.\nAl final han sortit 33km, 550desnivell, en poc mes de 2hores.\nUna bona dutxa, a la bici i desprès a mi, que crec que ens ho hem guanyat!.\nLa tarda es per la família. Campionat de Funky a Begur, on la Sílvia i la Marta (les meves filles) debuten en aquest apartat. He vist força nivell en els participants, tampoc es que hi entengui gaire. Tot i que aquests esports on hi ha un jurat que és qui decideix qui guanya no m'han convençut mai. Ja hem va passar el mateix quan anaven a campionats de patinatge.\nBé que ja s'ha acabat el Finde i com aquell qui no vol... tornem a començar un altre setmana.


Junts per Sant Quirze (ERC) – Candidatuda ciutadana a l'Ajuntament de Sant Quirze del Vallès | Monthly Archives: February 2015\nResum del Ple – Febrer 2015\nPosted on February 27, 2015 by admin Posted in Resum dels Plens\nL’atleta Carme Garcia, Premi Dona 2015. Foto: Ajuntament de Sant Quirze.\nEl Ple atorga el Premi Dona a Carme Garcia Frontons\nL’atleta santquirzenca guanyadora de 80 medalles individuals, ha vist reconeguda la seva trajectòria amb el Premi Dona de l’Ajuntament de Sant Quirze. Acumula un ampli reguitzell de títols i és un emblema de compaginar salut, superació, conciliació i socialització de l’esport. El 10 de març a la Patronal es realitzarà el lliurament del premi. La portaveu de Junts per Sant Quirze, Elisabeth Oliveras, ha destacat el seu “caràcter amable, constància”, i ha felicitat a l’atleta pels seus mèrits.\nS’aprova per unanimitat implantar un model integrat d’atenció ciutadana\nEl ple ha aprovat amb els vots de CiU-PSC-PP, Junts per Sant Quirze i ICV l’adhesió al conveni marc entre l’Administració General de l’Estat i l’Administració de la Generalitat de Catalunya. Aquest model servirà per facilitar l’atenció a la població de Sant Quirze..\nA continuació, s’han modificat els estatuts del Consorci per a la Gestió de Residus del Vallès Occidental, on Junts per Sant Quirze s’ha abstingut al·legant la centralització que comportava la modificació.\nSubministraments de gas i energia, a debat.\nEl primer punt energètic ha sigut referent a l’adhesió a l’acord marc de subministrament de gas destinat als ens locals de Catalunya, adjudicat pel Consorci Català pel Desenvolupament Local de l’ACM a l’empresa Endesa Energia.\nFinalment, s’ha adjudicat el contracte mixt de subministrament de tecnologia per a la millora energètica i de servei integral de l’enllumenat públic del municipi durant els propers 12 anys. Junts per Sant Quirze no ha recolzat la proposta atenent a que no s’aposta per l’enllumenat amb vapor de sodi, que facilita l’estalvi energètic.\nJUNTS escolta els veïns a la plaça Anselm Clavé\nPosted on February 23, 2015 by admin Posted in Actes\nAquest diumenge, 1 de març, JUNTS farà la novena de les trobades que cada diumenge al matí, des del desembre, ens han portat a una zona del poble, per escoltar les veïnes i els veïns de Sant Quirze. Com sempre, serà a partir de les 11 del matí davant la Patronal, a la plaça d’Anselm Clavé; us esperem perquè ens coneixeu i ens expliqueu les vostres idees, queixes, propostes, per fer un Sant Quirze millor. Amb les aportacions, volem fer un projecte d’esquerres, independentista, que aporti un aire nou al poble.\nCreiem que el tripartit CiU – PP – PSC que ha governat Sant Quirze aquests darrers quatre anys està esgotat, ja no té idees, i els propis fets mostren que s’està trencant per dins. Així doncs, és hora de donar la cara i treballar, perquè un altre model de poble és possible.\nJunts escolta els veïns al Mas Duran\nPosted on February 16, 2015 by admin Posted in Actes\nAquest diumenge 22 de febrer, dins del seguit d’actes que Junts per Sant Quirze estem duent a terme cada setmana des del desembre i fins el març, serem a l’entrada principal del parc de les Morisques, per escoltar idees, queixes, inquietuds i propostes que ens ajudaran a confegir el nostre programa electoral per les municipals del 24 de maig, sobre unes bases d’esquerra: progrés, independència i justícia social.\nJunts per Sant Quirze t’escolta a Can Casablanques i Can Pona\nPosted on February 10, 2015 by admin Posted in Actes\nJunts per Sant Quirze escolta el veïnat de Can Casablanques i Can Pona.\nDia: diumenge 15 de febrer de 2015\nLloc: Av/ Egara. (davant de correus).\nJunts per Sant Quirze segueix les trobades amb els veïns. Des del desembre, i fins al març, cada diumenge al matí visitem una zona del poble per escoltar les inquietuds, idees i propostes de les veïnes i veïns. Ja hem visitat Les Fonts, Castelltort-Poble Sec-Rosales, Can Pallàs i Can Llobateras, Sant Quirze Jardí – Avinguda Can Pallàs, Vallsuau – Sant Quirze Parc, El Castellet / Mirador. Aquest diumenge seguim amb Can Casablanques, Can Pona, Living i els Pisos a les 11, davant de correus. Us hi esperem.


FRANÇA - Una mostra exhibeix un valuós bust de Juli Cèsar trobat en excavacions subaquàtiques\nAquest bust és la peça més valuosa de l'exposició.\nActualitzat a les 08:15 h 02/11/2009\nContínues excavacions subaquàtiques a la desembocadura del Roine han deixat al descobert una peça valuosa i excepcional que, segons els experts, podria ser el bust més antic i la veritable cara de Juli Cèsar. Aquesta peça és l'estrella d'una exposició que fins a l'any vinent es podrà veure al Museu Arqueològic d'Arles de Provença, en què s'exhibiran més de 600 objectes de l'època romana descoberts sota l'aigua.\nLes campanyes d'excavacions subaquàtiques entre la desembocadura del Roine i la ciutat d'Arles de Provença han permès tornar a la superfície tota una sèrie de vestigis de l'època romana. Són més de 600 objectes que constitueixen un valuós testimoni de la vida a l'època romana i que ara es poden veure a la mostra "Cèsar, el Roine per a la memòria: 20 anys d'excavacions al riu Arles".\nLa mostra es podrà veure fins al 19 de setembre de l'any que ve i ha despertat una gran expectació entre els aficionats a la història. Probablement una de les peces responsables d'aquesta expectació és un bust de Juli Cèsar que, segons els especialistes, podria ser un dels retrats més antics, i fins i tot podria estar fet en vida.\nAltres objectes que s'han descobert sota les aigües del riu Arles són una estàtua de marbre del déu Neptú o una altra de bronze en perfecte estat de conservació, gerres, també de bronze, i joies.\nLes excavacions subaquàtiques del Roine s'havien d'acabar l'estiu del 2007, però la descoberta del bust de Cèsar va donar una nova empenta al projecte.


El Govern aprova un PRUG que permet augmentar un 35% el sòl urbanitzat dins del Parc. La Conselleria de Medi Ambient insulta al poble d´Eivissa que ha lluitat més de 30 anys per aconseguir la protecció de Ses Salines. (25/12/2005)\nEl Conseller de medi ambient, Jaume Font, el modern Atila del Medi Ambient a les Balears, ha anunciat que, malgrat les reiterades promeses fetes pel seu partit i del consens que semblava existir entre les forces polítiques de Balears per aturar la urbanització a ses Salines, i després de 10 anys de “pau urbanística” dins d’aquest espai, la conselleria de medi ambient acaba d’aprovar un pla rector d’ús i gestió que suposarà un augment del sòl edificable en un 35 %.\nPer aconseguir delimitar aquests suposats urbans a ses Salines, la Conselleria de Medi Ambient, en comptes de perseguir les infraccions urbanístiques que ha patit aquest indret, les ha aprofitat per consagrar-les com a sòl urbà i així permetre la seva continuïtat.\nEl conseller Font, a més a més, insulta la intel·ligència de l’opinió pública quan té la barra de dir que el PRUG redueix el sòl urbà respecte del previst al PORN quan, a aquest document, aprovat al 2002, es declarava tot l’espai com a sòl rústic protegit a l’espera del que determinàs el Prug. Ara, amb el prug a les seves mans, s’ha optat per augmentar encara més l’àrea susceptible de ser edificada.\nEl PORN, literalment estableix: Queda classificat com a rústic la totalitat de l’àmbit del parc, llevat dels sòls que varen tenir la condició d’urbans quan va entrar en vigor la Llei 17/2001, de 19 de desembre, i que el Pla rector d’ús i gestió ha de delimitar, sempre que s’acrediti que compleixen les condicions que assenyala l’article 8 de la Llei estatal 6/1998, de 13 d’abril, de règim del sòl i valoracions. També s’han de delimitar com a urbans els sòls que el PRUG consideri necessaris per al correcte desenvolupament i funcionament ecològicament sostenible de la indústria salinera.\n2. Queda suspesa la classificació de sòls urbans i urbanitzables existents dins els límits del parc fins que s’aprovi el Pla rector d’ús i gestió...”\nÉs a dir, el Conseller Font, menteix i tergiversa la realitat per justificar l’incompliment de les promeses del seu partit de protegir urbanísticament la zona de ses Salines. A més, es cometen greus il.legalitats en delimitar com a sòls urbans terrenys que no acompleixen les condicions exigides per la Llei 6/1998. No compten amb vials, subministrament d’aigües, clavegueram, enllumenat públic, voravies, ect. I la consolidació existent s’ha fet al marge de la legalitat i, en molts casos, es tracta d’infraccions no prescrites i per tant perseguibles.\nEl nostre medi ambient, fins i tot als més preuats i valuosos enclaus, estan en mans de la més absoluta incompetència i dels individus més insensibles i perillosos de tota la nostra Història. Mai s’havia demostrat tant menyspreu per la voluntat del poble d’Eivissa de preservar l’enclau natural més emblemàtic: ses Salines.\nEl PRUG aprovat per l’anomenada Conselleria de Medi Ambient, suposa no només deixar sense efectiva gestió aquest paratge, sinó que permet que continuï la seva degradació, deixant-lo en mans de l’especulació i venut als interessos econòmics.\nSes Salines varen ser teòricament preservades per una figura de protecció ambiental ja fa més de 10 anys. En aquest temps no només no s’ha constatat una millora de les seves condicions ambientals, sinó que han empitjorat considerablement i fins i tot les ferramentes que haurien de servir per protegir i gestionar s’han autèntiques condemnes per aquest espai.\nLa massificació, l’urbanització i la manca de control sobre aquest espai son un exemple de la poca vergonya i la deixadesa dels responsables Institucionals i de la seva nul.la voluntat de protegir els seus valors. Les il.legalitats urbanístiques consentides i emparades per l’administració, l’augment de fems acumulats, el convertir les dunes en pistes per vehicles “quats”, la freqüentació incontrolada, la creació de nous aparcaments i un llarg etc d’agressions davant d’una absoluta passivitat per part dels responsables (?), dóna una idea de quin serà el futur d’aquest espai. Teòricament es tracta d’un Parc Natural, a la pràctica, però, res sembla indicar-ho. Mentre aquests espais, arreu del món, son paradisos de la biodiversitat, cuidats com a tresors, a Eivissa, per vergonya nostra, no es distingeixen de qualsevol altre punt litoral massificat.


#Safrània365 porta «Vi, glosa i estrelles» a Rojals — Montblanc Medieval\nInici / QUÈ FER? / Esdeveniments turístics / #Safrània365 / Notícies / #Safrània365 porta «Vi, glosa i estrelles» a Rojals\nEl proper dissabte Montblanc acollirà el «Maridatge de cervesa i formatge» de #Safrània365\nEl dissabte 11 de juny Montblanc acollirà dues activitats de la programació de #Safrània365\nL’activitat tindrà lloc el dissabte 17 de juliol i ja estan disponibles les entrades a un preu de 10 euros\nEl dissabte 17 de juliol a les 10 del vespre tindrà lloc a Rojals una nova activitat de la programació de #Safrània365. Es tracta de «Vi, glosa i estrelles», un espectacle lúdic i divulgador en què es descobriran les connexions entre el món del vi i els astres, a través de la cançó amb text improvisat, la divulgació astronòmica, la poesia, els contes i les cançons.\nL’any passat tingué una gran acollida en la sessió realitzada al Mas de la Sabatera i enguany es repeteix canviant la ubicació, ja que és voluntat de l’organització que les activitats vagin rodant per tot el municipi.\nL’activitat comptarà amb el divulgador astrònom Alexandre Bonanit, la glosadora Gemma Balagué «Fardatxa» i els vins del celler Mas Foraster. Al llarg de 90 minuts, els participants coneixeran les relacions entre el vi i el cel de nit al mateix temps que la glosadora, mitjançant el joc amb les paraules, teixirà una tela que lligarà el vi, l’astronomia i tot allò que passi en aquell moment. És aconsellable que els participants portin un entrepà per sopar abans de l’inici de l’activitat.\nOrganitzada per l’Àrea de Turisme de l’Ajuntament de Montblanc, l’activitat té un preu de 10 euros i l’aforament és limitat i reduït. És per això que és imprescindible la inscripció prèvia de tots els participants a través de www.montblancmedieval.cat\n«Vi, glosa i estrelles» s’emmarca dins de #Safrània365, la programació d’esdeveniments de petit format al voltant de l'enogastronomia i els productes de proximitat que organitza l'Ajuntament de Montblanc i que enguany té un total de tretze actes previstos.


David Charcos Gastón - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDavid Charcos (Granollers, 9 de maig de 1975), natural de Montmeló, fou un futbolista català que ocupava la posició de defensa central. La seva gran envergadura i bona col·locació al camp li permetien dominar el joc aeri amb facilitat i anticipar-se a les pilotes dividides amb contundència i seguretat. Acumulà un total de més de 400 partits oficials en categories professionals i amateurs.\n9 de maig de 1975 (1975-05-09) (45 anys)\nFundació Ferran Martorell\nUDA Gramenet 14 (1)\nRCD Espanyol B 64 (2)\nAtlético de Madrid B 59 (1)\nCD Tenerife 54 (0)\nTerrassa FC 51 (0)\nUD Salamanca 49 (3)\nFC Cartagena 25 (1)\nPalamós CF 29 (1)\nEC Granollers 35 (1)\n– UDA Gramenet\nFormat en els planters, entre d'altres, del RCD Espanyol i CF Damm, inicià la seva etapa professional amb la UDA Gramenet la temporada 1994-1995, debutant el 28 d'agost en un partit de la Copa Catalunya. No pogué completar aquest primer curs per haver-se d'incorporar al servei militar a mitjans de novembre, però l'any següent ja disputà 14 partits i despertà l'interès d'alguns equips de Primera Divisió. Finalment fou recuperat per l'Espanyol a la temporada 1996-1997 amb destí al segon equip. Debutà en competició oficial amb el primer equip de José Antonio Camacho el 8 d'octubre de 1997, en el partit d'anada de la segona ronda de la Copa del Rei contra la UE Figueres al Municipal de Vilatenim (1-1). Sortí de titular i fou substituït al descans per Àlex Fernández. El debut a la lliga hauria d'esperar fins al 17 de desembre del mateix any: a la jornada 17, i condicionat per les baixes de Cristóbal, Pochettino i Torres Mestre, Camacho l'alineà de titular a Sarrià davant del Racing de Santander (0-0), essent substituït al minut 64 per Nenad Pralija.\nEl juliol de 1998 signà un contracte de dues temporades amb l'Atlético de Madrid, amb fitxa en el filial, que en aquella època militava a la Segona Divisió. Debutà en aquesta categoria el 29 d'agost davant l'Hèrcules CF (2-3). El 13 d'abril de 1999 fou operat d'una osteopatia al pubis motiu pel qual es perdé el que quedava de temporada. Romangué una temporada més a l'Atlético B, essent titular indiscutible, tot i que no pujà al primer equip.\nEl juny del 2000, amb la carta de llibertat sota el braç, signà per tres anys amb el CD Tenerife de Rafa Benítez, equip amb el qual tingué un desafortunat debut, el 2 de setembre del 2000, quan al minut 3 de la primera jornada de lliga, una indecisió entre ell i dos companys més —l'altre central Lussenhoff i el porter Sergio Aragoneses— li costava a l'equip insular la derrota al camp de l'Albacete Balompié (1-0).\nEl 2003 marxà al Terrassa FC, on seria titular durant dues temporades.\nEl 2005 fitxà per la UD Salamanca, amb qui ascendí a Segona Divisió. De nou a la categoria d'argent, el de Montmeló sumà 26 partits abans de fitxar pel FC Cartagena, de Segona B.\nEl 2009 entrà al Palamós CF i tingué una bona temporada a Tercera Divisió. Però a l'agost de 2010, amb el club degà immers en un procés de profunda remodelació, amb canvi de president i reducció de pressupost, acabà fitxant per l'EC Granollers, on malauradament es perdé tota la primera temporada a causa d'una fatídica lesió del lligament encreuat del genoll, a la primera jornada de lliga. En la segona campanya amb el club vallesà participà ja en 21 partits, aconseguint l'ascens a Primera Catalana. En els dos següents anys, però, les recurrents lesions li tornaren a privar de minuts de joc, cosa que el portà a posar punt final a la seva extensa carrera. Seguí lligat a l'Esport Club com a segon entrenador durant la temporada 2014-2015 i fins i tot s'hagué de tornar a vestir de curt davant les baixes en defensa de l'equip, essent convocat en sis ocasions però sense arribar a jugar.\n2 campionats de Segona Divisió B (2005-2006, 2008-2009)\n1 campionat de Segona Catalana (2011-2012)\nUDA Gramenet 1994-1995 Segona B – – – 1 0 1 0\n1995-1996 14 1 – – 1 0 15 1\nRCD Espanyol B 1996-1997 30 1 – – – 30 1\n1997-1998 34 1 – 2 0 – 36 1\nRCD Espanyol 1997-1998 Primera Divisió 1 0 1 0 – 1 0 3 0\nAtlético de Madrid B 1998-1999 Segona Divisió 23 1 – – – 23 1\n1999-2000 36 0 – – – 36 0\nCD Tenerife 2000-2001 23 0 2 0 – – 25 0\n2001-2002 Primera Divisió 15 0 1 0 – – 16 0\n2002-2003 Segona Divisió 16 0 1 0 – – 17 0\nTerrassa FC 2003-2004 27 0 – – 1 0 28 0\n2004-2005 24 0 1 0 – – 25 0\nUD Salamanca 2005-2006 Segona B 23 2 1 0 4 0 – 28 2\n2006-2007 Segona Divisió 26 1 1 0 – – 27 1\nFC Cartagena 2007-2008 Segona B 23 1 2 0 – – 25 1\n2008-2009 2 0 – – – 2 0\nPalamós CF 2009-2010 Tercera Divisió 29 1 – – – 29 1\nEC Granollers 2010-2011 Preferent Territorial 1 0 – – – 1 0\n2011-2012 Segona Catalana 21 1 – – – 21 1\n2012-2013 Primera Catalana 8 0 – – 1 0 9 0\n2013-2014 5 0 – – – 5 0\n2014-2015 – – – – –\n↑ Revista del Vallès. Granollers, Època 4ª Any LXX n.4027 p.40 (10 de setembre de 2010)\n↑ 2,0 2,1 L'Esportiu. <<Víctor Ruiz, el central del planter que ha protagonitzat l'ascensió més ferma>> (5 de desembre de 2010)\n↑ Club de Futbol Damm. <<Jugadors destacats>>\n↑ Mundo Deportivo. Barcelona, Any LXXXIX n.22642 p.38 (2 de juliol de 1994)\n↑ GolCat. <<La Gramenet de les set promocions>> (12 de març de 2014)\n↑ Mundo Deportivo. Barcelona, Any LXXXIX n.22700 p.22 (29 d'agost de 1994)\n↑ Mundo Deportivo. Barcelona, Any LXXXIX n.22689 p.19 (18 d'agost de 1994)\n↑ Mundo Deportivo. Barcelona, Any XCI n.23349 p.26 (14 de juny de 1996)\n↑ 9,0 9,1 El Día. <<Charcos, un seguro para la defensa blanquiazul>> (18 de juliol de 2001)\n↑ L'Esportiu. <<Nou baixes més al Palamós de Monràs>> (23 de juny de 2010)\n↑ L'Esportiu. <<El Palamós torna als entrenaments>> (22 de juliol de 2010)\n↑ Federació Catalana de Futbol. <<Charcos Gastón, David>> (Temporada 2014-2015)\n↑ Corresponent a l'edició 1996-1997.\nFitxa a WeltFußball\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=David_Charcos_Gastón&oldid=22817085»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 març 2020 a les 20:17.


L'últim estat Alemany que cobrava preus de matrícula torna a la universitat gratuïta - Ull al món\nL’últim estat Alemany que cobrava preus de matrícula torna a la universitat gratuïta\nDes del 2006 els diferents estats alemanys poden cobrar taxes per estudiar una carrera, però després de vuit anys cap d'ells ha mantingut aquesta opció.\n02.10.2014 - 01:34\nUniversitat Leibniz a Hannover / CC by-sa Firefeichti (Wikimedia Commons)\nDesprés de vuit anys d’experiment amb preus de matrícula, finalment aquest curs totes les universitats públiques a Alemanya tornaran a ser gratuïtes. Baixa Saxònia era l’únic estat que seguia cobrant per matricular-se a les seves facultats i, segons informa el diari The Times, ha començat el curs aquesta setmana lliure de taxes universitàries.\n“Ens hem lliurat dels preus de matrícula perquè no volem una educació superior que depengui de la riquesa dels pares”, ha assegurat al rotatiu Gabriele Heinen-Kljajic, del Partit Verd, ministra d’educació de la Baixa Saxònia. Tots els altres estats ja havien tirat enrere la mesura, i en el darrer ha calgut esperar a la derrota dels Demòcrates Cristians a les darreres eleccions.\nL’experiment amb els preus es va iniciar el 2006 després que el Tribunal Constitucional alemany determinés que taxes moderades combinades amb préstecs no contradirien el compromís del país amb una educació superior universal. Llavors els estats amb governs conservadors van optar per cobrar un preu de 1.ooo euros l’any, recorda The Times.


Entra en servei la variant nord-oest de Balaguer, a la carretera C-12 - Teleponent\nInici Comarques Noguera Entra en servei la variant nord-oest de Balaguer, a la carretera C-12\nLa nova via redueix el trajecte entre Lleida i els Pallars i evitarà el pas d'uns 2.000 vehicles diaris per l'interior de la capital de la Noguera\nAquest dilluns s’ha obert al trànsit la variant nord-oest de Balaguer, a la C-12. La nova via, de dos quilòmetres de longitud, evita el trànsit de pas per l’interior del nucli urbà de la capital de la Noguera als vehicles que es dirigeixen des de Lleida o Alfarràs cap a poblacions com ara les Avellanes o Àger, i a la inversa.\nD’aquesta manera, la variant evita que uns 2.000 vehicles diaris hagin de creuar l’interior de Balaguer. A la vegada, redueix uns nou minuts el trajecte entre Lleida i els Pallars. Les obres de la variant, van començar la tardor passada i amb un cost de 3,6 milions d’euros.\nLa variant, que discorre per l’oest del nucli urbà de Balaguer, s’inicia al final de l’actual variant sud de Balaguer; en l’encreuament entre la C-12 i la C-26. Finalitza novament a la C-12, a prop del cementiri municipal. L’amplada de la carretera és de 10 metres, formada per una calçada de dos carrils de circulació de 3,5 metres; i dos vorals d’1,5 metres cadascun.\nUn nou braç de la rotonda de l’enllaç entre la C-12 i la C-26 marca l’inici de la nova variant. A poca distància del punt inicial, s’ha format un pas superior sobre el tronc de la variant, de 34 metres de longitud. Aquest substitueix un camí existent i permet accedir a algunes empreses de l’entorn.\nPassos inferiors i camins\nEn el seu recorregut, creua diversos camins; així, per a garantir les connexions a banda i banda del tronc de la nova carretera, s’han construït dos passos inferiors.\nEl primer dona continuïtat al camí de la Vinya dels Frares, situat a uns 450 metres de l’inici. El pas inferior té una longitud de 15,6 metres i està format per un calaix de 8 metres d’amplada i 5 d’alçada. Així mateix, s’han adequat uns 250 metres de camí.\nL’altre pas inferior s’ha executat per a donar continuïtat als camins de la Creu Trencada i del Barranc dels Rucs. Aquests tenen una intersecció en un punt del traçat i se situa a uns 500 metres del final de la variant A més, compta amb les mateixes dimensions que l’anterior.\nAddicionalment, s’han format uns 200 metres de camins, juntament amb uns altres 500 metres que són sensiblement paral·lels a la variant. Aquests arriben fins a la rotonda final.\nEl traçat finalitza sobre l’actual C-12 amb una nova rotonda, a uns 400 metres del cementiri municipal. Aquest giratori té un diàmetre exterior de 40 metres, amb una calçada anular de 8 metres.\nArticle anteriorEl vol de la cigonya, un bé a protegir a Lleida\nArticle següentUn curtmetratge per promocionar la carn de corder, al Festival de Seattle


“Satisfacció” per la fi del ‘model 720’ i expectativa per l’afloració de pisos | BonDia Diari digital d'Andorra.\nHi ha esperances dipositades que l’eliminació del ‘model 720’ faci aflorar pisos no declarats que ara estan buits i tancats.\nDv., 28/01/2022 - 01:00\nEl Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) va fer pública ahir la sentència que declara il·legal la llei espanyola que obliga els residents al país veí a declarar comptes corrents, valors o rendes a l’estranger que superin els 50.000 euros. Es tracta del conegut com a ‘model 720’, impulsat per l’exministre d’Hisenda, Cristóbal Montoro, i que l’actual ministra, María Jesús Montero, havia mantingut, tot i que la Comissió Europea ja s’hi va pronunciar en contra el 2017. Davant la negativa d’Espanya de canviar la legislació, el 2019 la Comissió va portar la qüestió als tribunals. Ara el TJUE confirma aquest posicionament, amb una sentència contundent, i considera “desproporcionat” el sistema de sancions que imposa, qüestiona el fet que no es tingués en compte la prescripció i assegurant que va contra la lliure circulació de capitals. El tribunal admet que la legislació podria estar justificada perquè tot i haver-hi mecanismes d’intercanvi d’informació, aquesta no és tan àmplia com la que es disposa quan els actius estan dins del propi territori. Això no obstant, es considera que la llei va més enllà del necessari.\nLa sentència es mira amb força interès des d’Andorra. Assessors tributaris, immobiliaris i fins i tot dirigents polítics ja havien manifestat en més d’una ocasió que la fi del model 720 podia representar una sortida per als nombrosos pisos buits que hi ha al país, propietat de residents a Espanya, i que fins ara no havien regularitzat pel temor a les multes. L’expectativa segueix vigent, però també és cert que es vol ser cautelós i esperar a veure com aplica Espanya la resolució judicial.\nLa ministra d’Hisenda espanyola ja va avançar ahir que es “corregirà” la norma, canviant els terminis de prescripció i la quantia de les sancions, però va deixar clar que els contribuents hauran de seguir presentant aquest model, ja que creu que la sentència “no suspèn l’obligació de declarar els béns a l’exterior”.\n“És una sentència que estava més que cantada i que era esperada per tothom”, assegura el president de l’Associació d’Assessors Tributaris i Fiscals, Joan Oliver, que insisteix que “la no-prescripció no tenia cap sentit, ni per descomptat les sancions tant directes com indirectes”. Per això, “l’acollim amb satisfacció i ara hem de ser prudents i esperar la reacció de l’Administració espanyola. Si modifiquen la legislació, veurem com ens afecta”. Malgrat que la sentència sempre fa referència a la UE, Oliver destaca que “entenem que també ens afecta perquè se’ns aplica l’intercanvi d’informació automàtic”.\nEn tot cas, i sobre la possibilitat de fer aflorar pisos no declarats, explica que “pot facilitar-ne l’ús propi però també augmentar el mercat de lloguer i la venda” perquè “hi pot haver gent que aprofiti per regularitzar la situació del pis” Fins ara, destaca, “no hi havia seguretat jurídica” i considera que la decisió judicial també “obre la porta que totes aquelles persones que havien decidit regularitzar i havien hagut de pagar una sanció ara puguin reclamar el que van tributar de forma injusta”.\nDe fet, diversos mitjans espanyols van publicar ahir que la família Pujol és una de les que ja ha confirmat que reclamarà els diners pagats. La ministra d’Hisenda espanyola va quantificar en 230 milions d’euros el volum de les sancions imposades fins ara, però va matisar que caldrà estudiar “la lletra petita” per veure a qui pot afectar.\nDes del Govern es va prioritzar la cautela. “Al Govern d’Andorra no li toca fer lectures sobre sentències que afecten altres països”, va manifestar el ministre de Finances i portaveu, Eric Jover, que va remarcar que fer valoracions és “prematur”. Amb tot, va assegurar que també estan a “l’expectativa de la lectura que les autoritats espanyoles facin de la sentència i com l’apliquen”. Jover va garantir que “ho seguirem molt de prop per veure si té alguna repercussió a Andorra”.\nD’altra banda, el president del Col·legi Professional d’Agents i Gestors Immobiliaris d’Andorra (AGIA), Jordi Galobardas, dubta que la desaparició del model 720 tal com s’ha entès fins ara tingui massa repercussió al Principat. “Serà positiu per a les persones que es trobaven en aquesta situació, que no sabien què fer i podien sentir-se perseguides de forma excessiva”, va manifestar. Ara bé, “no pensem que això vulgui dir que una quantitat important de pisos aflori. No hi ha tanta gent que estigui en aquesta situació perquè molta gent ja ho havia regularitzat, ja que darrerament sembla que no hi havia una actitud proactiva de perseguir des d’Hisenda espanyola perquè ja veien a venir què passaria”.\nAixí, per a Galobardes, pot tenir una repercussió social “perquè donarà més tranquil·litat i seguretat jurídica”, però “no veiem que hi hagi d’haver més vendes”.\nDe la seva banda, el president del grup parlamentari socialdemòcrata va declarar que no havien tingut temps d’analitzar la sentència. Pere López va remarcar que és una evidència que “els habitatges buits són un dels grans problemes que hi ha en aquest país”. Així i tot, va recordar que “els habitatges buits segueixen sent del seu propietari i res no garanteix que es llogaran o que es llogaran a un preu assequible”. En aquest sentit, va insistir que l’única manera de garantir habitatges per a persones que tenen menys ingressos és l’“actuació pública”. Una actuació que probablement requereixi “una concertació publicoprivada, sempre amb una intervenció per part de l’Estat”.


El moviment 15M. Juntes ho podem tot\nClara Camps | @clara_camps | Lluites compartides. Davant “la borsa, la vida”, davant l’“aïllament social”, “juntes ho podem tot”. Ocupacions al centre de Barcelona, com la de l’antiga seu del Banc Banesto, el 25 de setembre de 2010, i l’ocupació del Palau del Cinema, batejat com a Casa de la Vaga, el 22 de gener de 2011, eren els primers altaveus d’unes vides precàries silenciades per un capitalisme financer que les havia deixat hipotecades.\nPerò el poder polític no es cansava de repetir que la profunda crisi econòmica en què ens trobàvem era perquè nosaltres, les de peu, havíem “estirat més el braç que la màniga”: havíem viscut per sobre de les nostres possibilitats, i ara tocava retallar. Mentre que als despatxos dels hospitals es feien mans i mànigues per ajustar els pressupostos, el malestar, encapçalat per les “bates blanques”, es feia visible amb manifestacions, talls de trànsit i concentracions gairebé diàries. “Artur Mas, a quina mútua vas?” o “Boi dimissió” eren els lemes més clamats. Efervescència als carrers durant els mesos d’abril i maig del 2011 per no perdre llits als hospitals, llocs de treball, serveis d’urgències i un llarg etcètera. Els carrers de Barcelona es manifestaven pel dret a la vida.\nA mitjan maig, la mobilització agafava una volada inesperada. Indignades, ocupàvem les places. Espais de debat i d’intercanvis que s’havien anat coent durant anys i que recollien tota una tradició “movimentística” a la ciutat, més nous espais com “Democràcia real ja”, expressaven que les condicions d’existència reals ja no podien amagar la despossessió de recursos perpetrada durant anys.\nEl 15-M explicava aquest sorgiment pel sentit comú, i deia que fugia dels marges tradicionals d’esquerra i dreta. D’aquesta manera, superava per l’esquerra allò que en podem dir “esquerra institucionalitzada”, i agafava per sorpresa moviments socials i col·lectius que ja feia temps que havien detectat que l’esquerra havia renunciat a ser-ho.\nEl moviment feia constar, doncs, que “ningú no ens representa”, i s’obria tot un nou espai per a l’autoorganització i per repensar un nou món. La vida diària a la plaça es convertia en una quotidianitat que s’anava construint col·lectivament. Un “nosaltres” que s’havia reunit a les places parlava de somnis, d’utopia, d’anar a poc a poc per arribar molt lluny. L’acció del moviment semblava deixar clar que la despossessió perpetrada havia estat de recursos, però no de vida.\nI amb la pràctica, amb grans assemblees quan queia la tarda, amb el treball per comissions, amb cassolades, xerrades, piulets i debats a les xarxes, i amb una constant ocupació de l’espai públic, allò que passava a la plaça tenia la capacitat d’anar prefigurant aspectes d’un nou món que eren desitjables, però que costaven de descriure amb paraules. La protesta era quelcom més que reivindicació: es convertia en un nou espai de configuració de realitat política que ben aviat s’estendria als barris, als centres de treball i a la quotidianitat.\nEra ben clar, doncs, que tot plegat “no cabia a les seves urnes”. El 15-M reconceptualitzava el terme de democràcia i posava en evidència que governants i polítics havien quedat atrapats en mans del mercat.\nPerò, pel moviment, no es tractava únicament d’una qüestió de representació. Es tractava, més aviat, de donar la paraula a vides precaritzades i excloses que el discurs d’acompanyament de la gestió neoliberal s’havia dedicat a culpabilitzar, invisibilitzar i discriminar. Veus que havien estat silenciades, intercanviant juntes la paraula i acompanyades pel feminisme —que no es cansava de posar al centre del debat les cures—, convertien les sensacions de resignació, la culpabilitat, el fracàs, l’exclusió o el pes de l’estigma en apoderament col·lectiu i en solidaritat.\nNo era estrany, doncs, que a la plaça, enmig dels intercanvis de paraula, de cop esclatessin aplaudiments de reconeixement, ovacions i el clam emocionat d’“aquí comença la revolució”. La il·lusió, la politització d’una nova generació i la repolitització de generacions anteriors teixien un nou discurs que feia trontollar allò que es pretenia imposar com a hegemònic.\nBen aviat, i per fer front a la debilitat del discurs del poder, la salut pública es convertiria en argument per intentar desallotjar la plaça de Catalunya, i la indignació a les portes del Parlament, que volia mostrar el rebuig d’uns pressupostos que implicaven importants retallades en els nostres drets socials, es convertia en l’excusa perfecta per parlar d’un “setge” a les institucions democràtiques. Una criminalització amenaçadora va acabar fent que l’excepcionalitat penal s’imposés, fins al punt de portar vint persones a judici a l’Audiència Nacional. Malgrat els intents de repressió del moviment, un nou marc d’interpretació política permetia fer aflorar contrahegemonies antirepressives, si bé no van aconseguir arribar gaire lluny davant d’un Estat penal creixent. Tot i això, s’obria un debat social sobre drets i llibertats i, sobretot, es recordava que la protesta era indispensable perquè la democràcia fos real.\nEl juliol del 2011, amb el moviment ja estès a la majoria de barris de Barcelona, s’intentava aturar el desnonament d’una família al barri del Clot que no podia assumir l’augment del lloguer. Amb l’acció, el 15-M demostrava que les xarxes de suport mutu estaven en marxa, disposades a defensar el bé comú i a aturar la repressió. Aquell dia d’estiu, la imatge dels antiavalots entrant al pis pel balcó es contraposava a la de la resistència veïnal. El desnonament no s’aconseguia aturar, però un crit unànime —que sempre més em ressonarà— es va apropiar del carrer o, més ben dit, dels carrers de la nostra ciutat: “No esteu soles.”\nEl 15-M havia estat capaç de col·locar enfront de “la borsa, la vida”, i de fer evident que, enfront de l’“aïllament social”, “juntes ho podem tot”. Seguim-ne, doncs, el rastre.\nViquipèdia: Moviment 15-M


Més de 250 treballadors de Sage recullen 24.000 residus a la platja de la Barceloneta de Barcelona\nPublicat 10/06/2019 18:47CET\nMés de 250 treballadors de l'empresa tecnolgica de programari de comptabilitat i gestió del Núvol Sage han recollit més de 24.000 residus a la platja de la Barceloneta de Barcelona, una iniciativa de voluntariat duta a terme a través de Sage Foundation i l'ONG Surfrider Espanya amb motiu del mes mundial del medi ambient i el Dia Mundial dels Oceans, que es va celebrar el passat 8 de juny.\nEl projecte va comenar el 7 de juny a les 10.00 hores al Centre de la Platja amb una presentació prvia sobre la problemtica de les escombraries en els oceans, que va donar pas a la recollida de plstics i escombraries, segons ha informat Sage en un comunicat.\nAixí, en finalitzar la recollida de la platja es va dur a terme la identificació i classificació de les escombraries, una activitat que va donar pas a un taller en el qual es van transformar els residus en instruments de música, amb l'objectiu de conformar una orquestra solidria.\nEn aquest sentit, el CEO de Sage Iberia, Luis Pardo, ha indicat que en 60 anys s'ha passat de produir dos milions anuals de tones de plstic a prop de 400 milions, al mateix temps que ha explicat que d'aquest total, deu milions acaben en els oceans.\nAixí mateix, ha assegurat que pel 2050 el pes del plstic en el mar ser superior al conjunt de peixos que l'habiten i ha sollicitat a les administracions públiques i privades "una major implicació" per conscienciar els ciutadans davant aquesta situació, així com per invertir en R+D+I per crear materials biodegradables i fomentar el consum sostenible.\nAixí mateix, les accions de Sage Foundation amb motiu del Dia Mundial dels Oceans s'han desenvolupat en diverses parts del món, com a Lisboa i Porto, on, a més de recollida de residus de les platges, s'han dut a terme també neteges de boscos; i Sud-frica, on també s'ha impulsat una neteja de platges.


El 9 de 8 es resisteix als Capgrossos i acaba caient a Girona | Mataró Ràdio\nDll, 31/10/2016 - 13:06\nEls Capgrossos es queden a mitges i no aconsegueixen descarregar el 9 de 8 durant la seva actuació de diumenge a Girona. Els blaus van poder carregar el castell, en la primera vegada que el portaven a plaça, però a l’hora de descarregar-lo va fer llenya. La caiguda, va deixar alguns lesionats i va acabar condicionant la resta de l’actuació mataronina. Per exemple, va provocar que en tercera ronda, els blaus portessin la torre de 8 amb folre, enlloc de la torre de 9 amb folre i manilles. Dir que prèviament, en primera ronda, els mataronins havien aconseguit sense problemes completar el 3d9 amb folre. Albert Rubí, secretari de comunicació dels blaus, explica que va passar amb aquest 9d8, que finalment només van poder deixar en carregat.\nEls mataronins van estar acompanyats, en aquesta Plaça del Vi de Girona, pels Marrecs de Salt i els Minyons de Terrassa. Ara, pràcticament sense temps per recuperar-se, tornaran a actuar demà, a la tradicional actuació de Tots Sants de Vilafranca del Penedès. Com explica Rubí, la caiguda d’aquest diumenge condiciona la planificació que ha fet la direcció de cara aquest dimarts. En aquest sentit, es descarta la possibilitat de portar el 5d9 amb folre, però es segueix apostant per la torre de 9 amb folre i manilles.\nDesprés d’aquesta actuació els mataronins encararan la recta final de la temporada. Els quedarà l’actuació per la seva diada, el cap de setmana vinent, i tancaran l’any el dia 20 de novembre a la diada dels Minyons de Terrassa.\nCapgrossos de Mataró, gamma extra, 3d9f


El govern, les comunitats i els sindicats tanquen un acord per convertir en fixes 300.000 places ocupades per treballadors temporals\nEl ministre Miquel Iceta durant una entrevista a Catalunya Ràdio. ARA\nMadridEl govern espanyol, les comunitats autònomes i els sindicats han tancat aquest dilluns un acord sobre el pla de xoc per reduir la temporalitat a les administracions públiques. El ministeri presidit pel Miquel Iceta s’ha compromès amb Brussel·les a reduir en un termini de tres anys fins a un màxim del 8% l’elevat volum d’interins que hi ha als ajuntaments, les diputacions o els governs autonòmics, inclosos l’educació i la sanitat. Les administracions tindran l'obligació de convertir en fixes unes 300.000 places a través d'oposicions. Després de setmanes de negociacions, l'executiu de Pedro Sánchez ha aconseguit un acord que "inclou reivindicacions fonamentals amb prou garanties", segons subratlla Comissions Obreres (CCOO).\n"S’ha acabat això d’encadenar contractes i interinitats indefinides sine die. No és bo per a l'administració ni és just per a les persones", ha resumit el ministre d'Administracions Públiques, Miquel Iceta. Segons l'acord, signat aquest dilluns, cap persona podrà ocupar amb caràcter interí una plaça estructural de l’administració durant més de tres anys. Amb el pla de xoc, es posa fi a un problema endèmic que va créixer especialment des de la crisi financera del 2008 i els posteriors anys d'importants ajustos del dèficit públic. Moltes administracions no han convocat oposicions durant anys.\nLa principal preocupació dels sindicats era el perill que corre el personal interí que fa dècades que treballa amb contractes temporals de quedar-se sense feina si no aprova l’oposició. Finalment, el govern ha acceptat una de les principals demandes dels sindicats: els treballadors interins que perdin la plaça rebran una indemnització de 20 dies per any treballat fins a un màxim de 12 mensualitats i quedaran inclosos en la borsa de treball d'interins específica o es podran integrar en borses ja existents.\nCCOO subratlla que les indemnitzacions són "una mesura compensatòria, sancionadora i dissuasòria perquè les administracions compleixin". Per facilitar que els interins puguin aprovar l'oposició de la plaça que ocupen, l'acord també preveu que en els processos de concurs-oposició l'experiència en aquella administració o cos tingui un pes decisiu: comptarà un 40%. A més, es donarà marge a les administracions per dissenyar les proves i facilitar que els interins que ocupen les places estructurals puguin guanyar-la. El procés d'estabilització de l'ocupació pública haurà d'haver-se completat el 31 de desembre del 2024, segons recull l'acord.\n"Busquem una solució pràctica, justa i que compleixi escrupolosament amb la legalitat per als centenars de milers de persones que ocupen aquests moments llocs de treball de caràcter estructural però que hi han arribat amb diferents contractes i períodes d'interinitat", ha destacat el titular d'Administracions Públiques.\nTres de cada deu funcionaris són interins\nA les comunitats autònomes la temporalitat afecta un 30% dels treballadors públics, mentre que als ajuntaments és del 13% de mitjana. En canvi, a l’Estat la temporalitat és del 8%. En el cas de la Generalitat, se situa en el 32%. L’acord suposarà que en els pròxims tres anys es convoquin massivament oposicions per a aquelles places que són estructurals. S’entendrà que ho són les ocupades ininterrompudament per personal que no és fix durant almenys els tres anys abans del 31 de desembre del 2020 i que no s’hagin beneficiat dels processos d’estabilització inclosos en els plans de millora de l’ocupació pública dels anys 2017 i 2018.\ninterins administracions públiques


pràctiques – Joves de Sant Feliu\nContinua la lectura de “Fes pràctiques professionals a Alemanya!” →\nPràctiques Universitàries a BTV Data Lab\nA BTV volen crear un equip interdisciplinar per fer periodisme de dades i d’investigació. I necessiten ments inquietes per: Investigar, escriure, programar, dissenyar…\nCerquen estudiants de Disseny, Economia, Enginyeria, Física, Matemàtiques, Periodisme…que vulguin fer pràctiques amb ells com a complement dels estudis.\nObert a propostes de qualsevol disciplina i de qualsevol universitat.\nContinua la lectura de “Pràctiques Universitàries a BTV Data Lab” →\nContinua la lectura de “Ofertes d’última hora en mobilitat internacional” →\nPer una part es convoquen deu beques per a estades en les delegacions del Govern de la Generalitat de Catalunya a països estrangers. Són aquestes: Continua la lectura de “Oberta la convocatòria per les beques de la Generalitat a les seves delegacions exteriors” →\nSeccions Selecciona la categoria Activitas Las Mil Y Unas (5) Activitats CIA Blackout (5) Activitats Corredores de Sombras (4) Activitats KALIGRAFICS (6) Activitats Pistoleros de Edison (6) Activitats Som Animadors (5) Activitats Sweet Jamaican Beats (5) Agenda (39) Altres (56) Assessories (11) Biblioteca Montserrat Roig (7) Concerts (5) Cultura (6) Estiu Jove (7) feina (1) Fira de Primavera (3) formació (6) Garantia Juvenil (15) habitatge (2) innovació (4) Jovapp (2) joventut (13) L’IrreBARent del Casal (2) Mobilitat internacional (2) Notícies (105) Punt d’Informació Juvenil (7) Racó Jove (4) salut (1) Tallers (14) Transport (1) Xerrades (3)


Valor afegit / Energies renovables / Sónar / Joan Miquel Oliver | Curriki\nLes energies renovables poden ser un dels motors per superar la crisi econòmica. "Valor afegit" analitza les possibilitats d'aquest sector, conversa amb els organitzadors del festival Sónar i esbrina com s'organitza l'economia personal el músic mallorquí Joan Miquel Oliver. Renovables: noves conquestes a la vista Històricament, la tecnologia no ha estat un punt fort de l'economia espanyola. Però ha hagut de ser el president dels Estats Units, Barack Obama, amb les seves al·lusions a Espanya, qui finalment ha fet obrir els ulls a l'evidència que sí que hi ha una tecnologia en què les empreses espanyoles són un punt de referència mundial: les energies renovables, tant la solar com l'eòlica. El sector de les energies renovables pot ser un bon motor de la recuperació econòmica. El reportatge analitza fins a quin punt és sòlid aquest lideratge espanyol al món, quants llocs de treball pot generar aquest nou sector i si Catalunya, que en va ser la pionera, ha acabat perdent pistonada. Sónar, "made" in Catalunya La indústria musical passa per un dels pitjors moments per culpa de la pirateria. Però, dins el sector, els concerts i els festivals aguanten bé, perquè són capaços d'oferir una experiència única i impossible d'aconseguir a través d'un web. A Barcelona, un dels primers festivals de música que s'hi van organitzar va ser el Sónar, dedicat a la música avançada, que s'ha convertit en una de les marques de referència de la indústria cultural catalana. Per parlar d'aquest festival, el programa entrevista Ricard Robles i Enric Palau, dos dels tres socis d'Advanced Music, l'empresa que està al darrere de l'organització del Sónar. El "sentit comú" de Joan Miquel Oliver Està reconegut com un dels compositors i lletristes més polifacètics dels últims temps. Joan Miquel Oliver treballa en solitari i amb els també mallorquins Antònia Font. Joan Miquel Oliver explica com s'organitza econòmicament i aclareix que la crisi no l'afecta gaire.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/200835,work-cmr-id:200835,MERLI:merli/9706,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE