Avaluar competències by Centre de Recursos de Formació de Persones Adultes - issuu\nAVALUACIÓ PER COMPETÈNCIES Xavier Vilella Abril, 2009\nQuè pretenem avaluar? No tindria sentit avaluar una cosa que no es vol aconseguir. Per tant, cal que situem, per començar, el que volem aconseguir i llavors ens plantegem com ho avaluem. Si parlem d’avaluar competències, el que volem aconseguir és el desenvolupament competencial de tot el nostre alumnat. Cal treballar per competències per avaluar competències. Segons com pensem que es desenvolupen competències a l’aula, així avaluarem. Hi ha qui pensa que el desenvolupament competencial és un procés lineal, en el que la persona que aprèn va adquirint coneixements i habilitats i posteriorment les aplicarà en un context determinat. En aquesta línia es troba una gran majoria de persones autores de llibres de text, si ens fixem en com estan realitzats. Qui pensa així, avaluarà el resultat final esperat de l’aprenentatge i, si aquest resultat falla, mirarà quina de les parts que componen la línia d’aprenentatge provoca l’error. Si es descobreix que una part de la línia està incompleta o equivocada, se li assignarà l’error i s’intentarà d’omplir-la de nou correctament i permetre que l’alumnat arribi al resultat final correcte. Com en un programa d’ordinador. En alguns casos, s’estableix que la línia que provoca l’error va quedar incompleta en un curs molt anterior al que l’alumne es troba ara, i es plantegen alternatives diverses en les que l’estratègia sempre és la d’omplir el forat (preparar treballs alternatius als de la resta de la classe, separar l’alumne del grup i donar-li sessions individuals o en petit grup en base a continguts d’altres cursos anteriors, formar grups de “nivell inferior”...)\nEn, canvi, si pensem que el desenvolupament competencial és un procés no lineal sinó en xarxa, creant i modificant models mentals que responen als reptes que es presenten davant nostre, que es produeix en la interacció entre persones i amb contextos diversos, i que el resultat final no és (ni ho serà mai) igual per a tothom, l’avaluació haurà de tenir en compte aquests elements. Una comparació entre l’avaluació tradicional i l’avaluació per competències permet establir alguns elements que les diferencien1: Avaluació per continguts\nUsa nivells competencials\nS’avalua tot un procés\nAvalua parts o resultat del programa\nInclou coneixements adquirits Restringida al programa estudiat per experiència i de fora del centre\nQuan i com hem d’avaluar? Partint del fet que les competències no són directament observables, hem d’observar accions específiques de l’alumnat que ens permetin establir que el desenvolupament competencial s’està donant. Utilitzo el gerundi perquè això demana observacions durant el procés d’aprenentatge i no exclusivament al final. 1\nAdaptat de Fletcher (1994), Mertens (1996), Gonzci (1996)\nAquestes accions específiques a observar hauran de correspondre a habilitats, sabers, valors, actituds, d’una manera integrada que faci viable que el professorat les pugui observar durant la sessió de treball a l’aula. Si el procés d’observació complica molt la labor docent, no servirà. Això només es podrà donar si presentem a l’alumnat contextos rics 2que: - presentin un repte pròxim a l’alumnat - continguin diferents nivells de complexitat En aquests contextos rics té sentit que una persona mostri el seu nivell competencial. És precisament la seva complexitat la que facilita que les accions observades cobreixin diferents aspectes a avaluar (socials, culturals, cognitius, estètics, ètics...) Per a avaluar una competència hem de: - definir alguns indicadors d’assoliment en un context donat - determinar què ha de ser capaç de fer l’alumnat amb el que ha après - establir el context on l’alumnat haurà d’aplicar allò que ha après relacionat amb la competència que volem avaluar - escollir els mitjans d’observació i la forma concreta de recollir les observacions - aconseguir les dades desitjades i comparar-les amb el que esperem que sigui capaç de fer - establir el nivell competencial de l’alumne d’acord amb els estàndards acordats. Per a definir els indicadors d’assoliment, ens caldrà esmicolar l’encàrrec que fem a l’aula i establir uns criteris que permetin assegurar que la tasca ha sigut desenvolupada correctament. Per\nRespecte dels contextos rics, veure document del mateix autor a la carpeta de ‘Redescripció’\nexemple, si proposem un treball en petits grups, podem establir que el petit grup assoleix els seus objectius si3: - en el sí del petit grup, es consensuan els objectius i les metes a assolir - si l’equip es planteja la situació, davant d’una dificultat, i acorda els passos a seguir - si la manera de treballar és partir de la presentació de les opinions personals, el contrast entre elles, el diàleg per arribar a acords, l’argumentació, la crítica, i el resultat aconseguit - si allò que s’acorda és realment coherent i viable en el context de treball del petit grup (no vol dir necessàriament encertat) Aquests serien els indicadors d’assoliment del treball en petit grup.\nReferents per a l’avaluació En la següent taula, es presenta un exemple (incomplet) de l’establiment d’unitats competencials i els corresponents referents en una tasca que es basa essencialment en la comprensió d’un text escrit seguint una seqüència determinada; per exemple, treball individual (inicial, 7 minuts), treball en petit grup (20 minuts) :\nAdaptat d’un treball de F. Vargas de juliol de 2001 per a CINTERFOR/OIT\nC. Lingüística, comunicativa i audiovisual\nAspectes que es desenvolupen\nQuè cal fer per aconseguir...?\nComprendre el significat d’un text escrit considerant el seu context\nLlegir atentament l’enunciat, formar-se una idea de la situació plantejada,\nfer-se’n un dibuix o un esquema, compartir-la amb les persones del petit grup,\nEscoltar activament a les altres persones: reflexionar en què estem d’acord i en què no ho estem\nReaccionar a les opinions i propostes d’altres, argumentant la nostra opinió\nBuscar els punts en comú i els possibles acords que podem aconseguir i\nAdonar-nos del moment en què ja estem en disposició d’establir consens, i proposar-ho\nUna vegada disposem d’un model mental de la situació plantejada, reflexionem sobre les relacions establertes entre dades i pregunta a resoldre, i busquem una manera d’avançar\nEscoltades les propostes d’altres persones, intentem establir alguna altra manera d’avançar\nSaber interaccionar oralment: escoltar, dialogar\nGenerar noves idees\nDesenvolupar pensament divergent i convergent ... C. Artística i cultural\nPlanificar un procés creatiu per aconseguir un\nresultat Avaluar i ajustar aquest procés Cada membre del grup ha de ser capaç de:\nTreballar eficientment en petit grup: C. aprendre a aprendre\nanalitzar la tasca a realitzar, formar-se’n una idea, i escollir un camí de solució\npresentar la seva opinió a tot el grup, argumentant-la, i contrastar-la amb les altres opinions\nreflexionar sobre les alternatives diverses i buscar el consens\ncontrolar el temps disponible per a fer la feina de grup\npreparar la comunicació conjunta, una vegada aconseguit el consens\npensament analític i crític, -\ngestió del temps -\nReconèixer la informació addicional necessària C. Iniciativa i autonomia personal\nCal tenir en compte que les observacions d’accions ens permet formar-nos un judici sobre la competència de l’alumnat, però ens caldrà disposar d’un referent que doni valor a aquest judici. Per a establir el referent hem de partir de la realitat, esmicolantla mitjançant l’anàlisi a fi d’aconseguir la identificació d’unitats competencials, i això es pot fer, per exemple, preparant una mena de mapa funcional. Es pot construir partint de la pregunta “Què cal fer per aconseguir...?” En l’exemple presentat, partim del que esperem que l’alumne faci: a) l’alumne ha de resoldre una situació problemàtica treballant en petit grup. De fet, pot tractar-se d’un bon problema de matemàtiques, o d’un text de llengua, o de ciències socials o experimentals, o de música, etc. La comprensió d’un text escrit es desenvolupa en la pràctica totalitat de les àrees b) Què cal fer per aconseguir resoldre aquesta situació problemàtica? a. Cal que comprengui l’enunciat: la situació de context, les dades que pot utilitzar, el que es demana que resolgui b. Cal que estableixi la relació entre les dades disponibles i la qüestió que se li demana que resolgui c. Cal que estableixi si disposa de la informació necessària o li cal buscar-ne més i, en aquest cas, quina informació addicional necessita d. Cal que decideixi l’abordatge de la situació (l’estratègia), el camí per a resoldre-la: un pla e. Cal que desenvolupi el pla i que vagi establint si cada pas va acostant-lo a la solució o si cal refer el pla per a millorar-lo\nCal que arribi a la solució (o a les solucions) i que estableixi que realment ha resolt la situació problemàtica\nPer tant, tenim aquí algunes unitats de competència relacionades amb la competència lingüística, comunicativa i audiovisual, la competència d’aprendre a aprendre, la competència d’iniciativa i autonomia personal, la competència matemàtica, la competència social i ciutadana, etc. Les unitats competencials obtingudes es relacionen amb els referents de valor que les fan realitat, i aquests es lliguen amb el seus indicadors d’assoliment. Els indicadors d’assoliment són comportaments i manifestacions que es poden observar en les accions humanes (pistes, evidències, senyals, trets...) En l’exemple que estem presentant, donat que es realitzaria una observació directa a l’aula de la feina dels petits grups de treball, es poden observar accions com les que apareixen a la columna de la dreta de la taula i emergeixen de la resposta a la pregunta Què cal fer per aconseguir…? -\nEn la fase inicial de treball individual: o lectura individual de l’enunciat o anotacions o dibuixos representant la situació o preparació d’alguna opció per a presentar-la al petit grup\nEn la fase de treball del petit grup: o Participació de cada membre en la presa de contacte inicial: \nobservar si hi ha treball cooperatiu per a situar el problema i durant el desenvolupament de la tasca \nPartint del fet que considerem el treball cooperatiu com un procés comunicatiu de 8\nconstrucció de significat conjunt mitjançant la interacció entre iguals, podem establir alguns indicadors4 basats en les converses que s’estableixen en el petit grup, i en l’observació de les seves actituds com per exemple: o propostes d’organització i mètode de treball, així com enunciat de la tasca a fer per a compartir-ne el significat o plantejament de dubtes (o discrepàncies) a les altres persones del petit grup, tant sobre la manera de portar endavant la tasca encomanada, com sobre el contingut que es treballa o aportació de clarificacions i propostes de solució de dubtes i discrepàncies, així com aprovació amb les aportacions d’altres o estimulació per a continuar o acabar la tasca començada, agraïment per les aportacions d’altres, i ús d’expressions que ajuden a la participació (salutacions, bon humor...) o plantejament d’explicacions i argumentacions, en base a descripcions i evidències, o experiències, intentant convèncer a 4\nAdaptat a partir dels indicadors de Johnson i Johnson a Positive Interdependence: Key to Effective Cooperation, dins de R. Hertz-Lazarowitx, N. Miller. Interaction in cooperative groups, Cambridge, University Press (1992); de la tesi doctoral de M. Casanova Aprendizaje cooperativo en un contexto virtual de comunicación asincónica (2008); tenint en compte Sociocultural discourse analysing classroom talk as a social mode of thinking, de N. Mercer (2004)\nles altres persones, així com reformulacions i síntesis o responsabilitat individual, compliment de compromisos i requeriment de que les altres persones els compleixin o enunciat de reflexions sobre l’aprenentatge obtingut de la interacció amb altres persones o ús del llenguatge corporal (gest, postura, mirada...) i del parallenguatge (volum, to...)  entendre correctament el problema,  comprovar si hi ha coincidència en l’anàlisi de partida o Lideratges i cooperació en la fase productiva del treball:  Persona que pren les rendes del petit grup  Estil d’aquesta persona: impositiu, negociador, cooperador...  Tipus de comunicació entre les persones membres  Persones que troben informació en altres persones  Presentació d’idees de millora de les propostes inicials  Debat a partir de dubtes d’una persona  Voluntat de consens  Missatges d’ànim quan falta poc temps  Oferta d’ajuda d’unes persones cap a les altres, si no ho entenen 10\nPodem observar també, en treballs més enllà d’una sessió de classe, si cadascú ha fet la feina que s’ha compromès a fer, si hi ha hagut intervencions constructives en els debats, identificar el que cadascú ha incorporat, etc.\nLa certificació En el tema de la certificació, cal disposar d’un marc de referència compartit amb l’equip de professorat del centre. Aquest és un punt on arribar, donat que la majoria de centres es troba a molta distància d’aconseguir aquest consens. Però s’ha d’intentar disposar del marc de referència més compartit possible i, indefectiblement, tu l’has de tenir. La meva proposta, en la línia de l’avaluació de competències matemàtiques de PISA, és marcar tres nivells: -\nEl nivell reproductiu, valoració numèrica 1 i 2\nEl nivell connectiu, valoració numèrica 3 i 4\nEl nivell reflexiu, valoració numèrica 5 i 6 COMPETÈNCIA MATEMÀTICA\nNIVELL REPRODUCTIU 1-2\nRepresentacions i definicions estàndards Càlculs rutinaris Procediments rutinaris Solució de problemes de rutina\nConstrucció de models Traducció, interpretació i solució de problemes estàndard Mètodes múltiples ben definits\nFormulació i solució de problemes complexos Reflexió i comprensió en profunditat Aproximació matemàtica original Múltiples mètodes complexos Generalització\nCada nivell de referència ha de relacionar-se amb cada competència i subcompetència, de manera que quedin establerts els descriptors per a cada nivell. Aquests descriptors han d’associar-se amb les accions esperades en l’alumnat (evidències a recollir en l’observació), i aquí apareix com a necessitat no confondre l’evidència amb la intuïció, tan habitual a les nostres aules, o amb la interpretació, que vindrà després d’establir l’evidència i ens ajudarà en l’establiment del nivell competencial de l’alumne i en la seva qualificació La tasca que proposa el professor/a a l’aula té relació amb el nivell que potencialment pot esperar-se’n. Hi ha tasques que, a priori, serà difícil que provoquin activitat de nivell reflexiu o connectiu. D’altres, en canvi, permeten desenvolupar les competències en aquests nivells, sense que això impedeixi que alguns alumnes puguin treballar en el nivell reproductiu, ni que sigui inicialment. A continuació, uns quants exemples de tasques pobres i riques que mostren el que acabem de dir.\nTasques pobres: Podríem situar en aquesta categoria tasques com les següents: - Calcula el mcm de 40 i 100 - Busca al diccionari la paraula perseverant i escriu una frase que la inclogui. - Aquí tens una llista dels rius de Catalunya, amb algunes de les seves característiques. Ordena’ls segons la seva longitud. - Busca algunes dades de la vida de Wagner i les seves òperes més conegudes, i escriu les característiques de l’òpera romàntica del segle XIX. - Dibuixa les parts del tub digestiu i posa-hi els noms respectius.\nUna tasca que provoca una activitat del nivell 1 o 2 seria una tasca pobre, habitual en els llibres de text i en les nostres aules. Una tasca que interessa poc, no motiva, davant de la qual només hi ha dues respostes o actituds de l’alumnat: o la saben fer, i la fan, o no la saben fer i no fan res. Per tant, és una tasca que provoca l’aparició de dos grups a la classe en funció de l’activitat, els actius i els inactius. Sovint consisteix únicament en agafar la pàgina del llibre de text on està la resposta i copiar-la, que també acaba generant els dos grups assenyalats. És una tasca mecànica, simple, sense repte, que no facilita l’entrada de coneixement de fora del centre, que no aporta un context que serveixi per a orientar l’activitat de l’alumne, una tasca sovint repetitiva, que desenvolupa poques competències i costa de trobar connexions amb altres temes de la pròpia àrea i amb altres àrees, de la que no es veu fàcilment alguna aplicació pràctica, poc relacionada amb la realitat.\nTasques riques5: Podríem anomenar així tasques com les següents: - Per una parada del centre de Vilassar passen dues línies d’autobusos, la línia A i la línia B. Totes dues comencen a funcionar a les 6 del matí. La primera línia, la A, fa un recorregut curt, i torna a passar per la parada del centre al cap de 40 minuts. La línia B, en canvi, dóna una volta més llarga, i triga 1 hora i 40 minuts en tornar a la parada del centre. A quina hora es tornaran a trobar tots dos autobusos a la parada del centre? Quantes vegades es trobaran en tota una jornada, si pleguen a les 12 de la nit? - Tu, ets perseverant? Si dius que sí, per què creus que ho ets? Si dius que no, per què creus que no ho ets? Els companys i les companyes del teu grup de treball, en són, de perseverants? Parleu-vos-ho i prepareu alguns 5\nSobre el procés d’enriquiment d’una tasca pobra i de la seva gestió, es pot consultar el document específic.\nsuggeriments per a qui vulgui ser més perseverant que no ho és ara. Aquests suggeriments els presentareu a tota la classe - Coneixement de l’entorn treballant les competències – fer grups de 4 alumnes – Cada grup disposa d’ una part del mapa del barri – Sortida del centre per anar situant edificis emblemàtics / centres cívics / bars / botigues/ etc. – Quan ho tenen complet, unir les parts del barri en un sol mapa fet pels trossos de tots els equips. – En acabar, 3 preguntes per al grup sobre ubicació / quantitat / relacions (tema treballat a classe) – I un qüestionari individual sobre el treball cooperatiu realitzat Les tasques riques permeten fer una observació de desenvolupament de competències que ens portarà a poder establir el nivell competencial de cada alumne. Per tant, ens permetrà d’intervenir en el procés d’aprenentatge, activant la modificació de la bastida segons les necessitats de cada alumne.\nLa preparació de l’avaluació en les proves PISA Pot resultar interessant conèixer com s’afronta l’avaluació per competències en les proves PISA de la OCDE6. Hi ha un plantejament inicial del que es vol avaluar en cada àrea de coneixement que cal tenir en compte en la nostra proposta d’avaluació per competències. Hem de mostrar amb claredat que el desenvolupament competencial es dóna per la via d’uns continguts que s’ensenyen i s’aprenen a l’aula. Per tant, l’avaluació del desenvolupament competencial es produirà a l’hora que s’avalua el contingut de 6\nOCDE: Marcos teóricos de PISA 2005 15\nl‘àrea que es treballa. En els casos de treball interdisciplinar, l’avaluació segueix un plantejament similar, encara que es treballin simultàniament diverses àrees.\nMatemàtiques: es relacionen amb la capacitat de l’alumnat per analitzar, raonar i transmetre idees de una manera efectiva en plantejar-se, resoldre i interpretar problemes matemàtics en diferents situacions. Per això s’avaluen tenint en compte els continguts, els processos i els contextos: Ús de llenguatge matemàtic\nQuantitat Espai i forma\nDestreses de solució de problemes\nRelacions i incertesa\nContinguts que s’adquireixen\nProcessos que es realitzen\nContextos on s’apliquen coneixements i destresses\nPersonal Educativa Professional Pública Cienctífica\nLectura: entesa com la capacitat de l’alumnat per a comprendre un text escrit, usar-lo i reflexionar sobre ell a partir de les idees i experiències pròpies amb la finalitat d’aconseguir els seus objectius. Capacitat per a extaure informació, desenvolupar comprensió, interpretació i reflexió (contingut, forma, característiques)\nTextos discontinus (llistes, formularis..) Narració, exposició, argumentació\nde lectura Situacions segons l’ús al que es destina el text\nPrivat Públic Professional Educatiu\nCiències: enteses com la capacitat d’utilitzar els coneixements i els processos científics no només per a comprendre el món natural sinó també per a participar en les decisions que repercuteixen en ell.\nDescripció, explicació I predicció de fets científics\nComprensió de la investigació\nInterpretació de proves i conclusions\nConeixements conceptes científics\nSituacions o contextos científics\nCiències de la vida i la salut Ciències de la Terra i el medi ambient Ciències relacionades amb tecnolgies\nSolució de problemes: entesa com la capacitat d’utilitzar processos cognitius per a resoldre problemes reals interdiciplinars quan no resulten immediatament obvis ni la via de solució ni les àrees curriculars aplicables. Comprensió de la naturlesa del problema Descripció Presa de decisions\nDetecció i solució de problemes\nProcessos de solució de problemes\nSituacions o contextos de problemes\nDe la vida personal, del treball, del lleure, de la comunitat o de la societat\nAVALUAR COMPETÈNCIES EN LA PRÀCTICA Per avaluar competències a l’aula, en el dia a dia, cal disposar d’un pla, tenir un esquema (personal) que respongui a algunes preguntes, com per exemple: - “Exactament, què he de fer a l’aula?” - “De les dades recollides, què n’he de fer?” Les dues preguntes s’han d’esmicolar: Per a la primera ens podríem preguntar coses com: - He d’observar accions de l’alumnat? Quines accions? - He de ser conscient de les meves accions? Com ho puc fer? - He de fer anotacions d’alguna cosa? De quins aspectes? - L’alumnat, pot participar en aquesta fase de l’avaluació? Per a la segona pregunta, podríem esmicolar-la així: - He de convertir-les en una nota numèrica? Com ho faré? - Em poden servir per a alguna cosa més? Per a la millora de les meves classes? Per a la millora de l’aprenentatge de l’alumnat? Dins del procés de formació contínua, totes dues preguntes compliquen la vida del professorat. Demanen una manera de fer diferent de la tradicional. La manera tradicional es podria descriure, de forma molt esquemàtica, així: -\njo disposo del coneixement d’un àrea;\n- jo preparo unes classes ben fetes en les que presentaré a l’alumnat la lògica interna del meu coneixement; - a continuació, l’alumnat fa exercicis reproductius en els que poden comprovar si ho han entès;\n- al final del tema, poso un examen per saber fins a quin punt cada alumne ha assolit el coneixement que jo he presentat; - finalment, poso una nota que respon a criteris objectius de correcció de l’examen. La realitat, el dia a dia de la feina de professor/a, tossudament, ens mostra com fracassa aquesta seqüència d’aprenentatge, però una gran part del professorat no busca les raons del fracàs ni alternatives que la millorin. Prepara un seguit d’autojustificacions que l’alliberin de la responsabilitat professional en el fracàs. Fracàs tant per l’alumnat que no supera la prova de final de tema i es queda a gran o petita distància del que consideraríem adequat per aprovar, i fracàs pels alumnes que, tot i aprovar, no veiem cap on els porta aquest coneixement adquirit, més enllà de continuar estudiant. Per tant, a l’hora d’afrontar l’avaluació per competències, ens trobem davant d’un problema molt gros: les creences implícites configuren la manera de fer també en l’avaluació, i no hi ha cap interès inicial, cap estímul, cap motivació per a millorar-la.\nEls 3 eixos per a treballar l’avaluació d’aula en la formació contínua Des del meu punt de vista hi ha 3 eixos que mereixen la nostra atenció: a) Les creences b) Les evidències c) La certificació El primer eix es relaciona amb l’estil docent, i amb el model didàctic7 El segon, les evidències, es relaciona amb la gestió de la tasca, amb el model científic de recerca. 7\nVeure en el Banc de Recursos el model didàctic subjacent al treball per competències elaborat pel grup Tècnic en Pràctica Reflexiva\nEl tercer, la certificació, es relaciona amb els nivells, amb les notes, amb patrons i referències en part internes, en part externes.\nEstablir observables transversals Existeix un risc molt gran de que el desenvolupament d’eines per a l’avaluació porti a eines impracticables a l’aula: si esmicolem les 8 competències bàsiques i preparem subcompetències podem obtenir-ne centenars. Algun treballs recents8 mostren la realitat d’aquesta afirmació. Aquestes subcompetències hauran de lligar-se amb referents i aquests amb indicadors, el que portarà a obtenir un llençol inacabable que serà del tot inútil per a l’aula, donat que no podem realitzar tantes observacions d’ítems diferents mentre treballem a classe. El resultat pot ser segurament el retorn al tradicional control de final de tema. Cal, per tant, preparar una alternativa útil i pràctica per a l’aula. Aquesta no pot deixar d’avaluar les 8 competències bàsiques, però ho ha de fer d’una manera que sigui complexa en el fons però senzilla en la forma. La proposta que porto es basa en utilitzar la transversalitat de les competències bàsiques. Les 8 competències bàsiques tenen molt de transversal. Llegint l’annex 1 del currículum es pot constatar que en cadascuna d’elles hi ha referències constants a les altres, i és possible establir el que tenen de comú, de transversa, i el que tenen d’específic. 8\nPoden ser consultades tant la tesi doctoral de Manel Sol com algunes publicacions al voltant del treball per competències en l’àmbit universitari.\nSense ànim d’exhaustivitat, hi ha tres eixos transversals en les competències bàsiques: - la resolució de situacions problemàtiques - el desenvolupament del raonament i del pensament lògic - la comunicació de les idees pròpies Si les tasques que portem a l’aula (i la seva gestió) són del tipus anomenat ric, l’activitat que provocaran en l’alumnat ens permetrà observar accions que abraçaran els tres eixos transversals abans esmentats. Per a exemplificar el que dic, en la taula següent faig la suposició de que un centre ha decidit, en ús de la seva autonomia curricular, que el desenvolupament dels aspectes competencials de la primera columna són prioritaris, i estableixo el que podrien ser nivells competencials observables a l’aula.\nNivell reproductiu (1, 2) És capaç d’analitzar situacions de\nÉs capaç d’analitzar situacions d’alta\nmitjana, a partir del que coneix de diferents\ncomplexitat, reflexionant sobre els\nàrees i de la reflexió sobre algun element o\nelements i relacions que descobreix en les\nrelació que descobreix en les situacions\nÉs capaç de sumar-se a opinions\nÉs capaç de sumar-se a crítiques d’altres y\nÉs capaç d’elaborar opinions crítiques i de\ncrítiques d’altres, i les defensa\nd’argumentar el seu suport basant-se en el\ndefensar-les fins i tot en situacions de\namb argumentacions pobres\nconeixement de diferents àrees\nminoria amb argumentacions convincents\nÉs capaç d’usar les TIC i els\nSap reconèixer quan correspon usar les TIC i és\naudiovisuals quan se li encomana\ncapaç de fer-ho per iniciativa pròpia, però\nque ho faci i seguint pautes\nnecessita algunes indicacions per a fer-ho amb\nÉs capaç d’argumentar allò que ja\nÉs capaç de crear noves argumentacions a\nha escoltat, però només repetint\npartir de les que ja ha escoltat, enllaçant allò\nanalitzat amb les seves opinions\ncomplexitat baixa, seguint sempre\nuna pauta d’anàlisi externa\n(companys i companyes, professorat)\ncrítica Usa les TIC i TAC com a eina quan correspon de fer-ho Argumenta en un debat\nNivell reflexiu (5, 6)\nÉs capaç d’analitzar situacions de complexitat\nNivell connectiu (3, 4)\nÉs capaç de reconèixer el moment oportú d’usar les Tic i els audiovisuals, i ho fa seguint les seves pròpies pautes de treball\nÉs capaç de crear noves argumentacions ben tramades, que enllacen allò descobert en la situació analitzada amb les opinions pròpies\nLes tasques riques generen activitat rica, i aquests aspectes competencials (els de la primera columna) poden ser observats en moltes activitats diferents de moltes assignatures diverses. Si un alumne és capaç d’analitzar una situació complexa, formarse una opinió personal i comunicar-la als altres, en base a uns continguts, als seus coneixements diversos, observarem conjuntament aspectes de la competència lingüística i comunicativa, de la d’aprendre a aprendre, de la d’autonomia i iniciativa personal, i de l’àrea que s’està treballant. Quan observem que un alumne no mostra la capacitat, per exemple, d’analitzar una situació amb cert grau de complexitat, modificarem la bastida que oferim al grup, de manera que treballarem sobre aquest alumne a dos nivells: - individualment: sobre elements personals a treballar - col·lectivament: recordem que l’aprenentatge és social\nQUAN HEM DE PARLAR D’AVALUACIÓ DURANT LA FORMACIÓ? Si el model tradicional d’avaluar espera fins al final de la seqüència didàctica per avaluar, no és convenient fer el mateix en la formació contínua en competències. Recordem que la mateixa formació del professorat intentem que sigui un model de la formació de l’alumnat que es pot donar a l’aula. Per tant, hem de parlar de l’avaluació d’acord amb el que pensem que ha de ser l’avaluació a l’aula, és a dir, contínua, especialment durant el procés d’aprenentatge. Considero un error esperar a les últimes trobades per parlar d’avaluació de competències. Hi ha alguns moments en la seqüència bàsica de formació que hem creat en els que podem anar introduint elements d’avaluació d’una manera natural. Alguns poden ser els següents: 1)\nEl primer seria aprofitant els treballs en petit grup. D’una\nmanera ostensible, podem anar passant entre els grups, com segurament ja fem, però portant a les mans la graella d’observació, i anar prenent notes del que passa a cada petit grup. En acabar el treball, quan acaba el debat en gran grup, podem explicar quina raó teníem per actuar d’aquesta manera. És un bon moment per a comentar que l’alumnat, acostumat per la gran majoria de professorat, dona valor avaluatiu a allò que el professorat va anotant a la seva llibreta, de manera que si una activitat a l’aula no comporta cap anotació, per a l’alumnat no té valor per a l’avaluació.\n2) Un segon moment en el que podem introduir l’avaluació, és la posada en comú de la tasca que sovint anomenem “Les Bones Pràctiques” (BP). Si utilitzem la pauta que vam crear, els orientem a treballar en base a 3 columnes d’anàlisi de la pràctica: -\nEn què consisteix la BP\nQuines evidències en tenim de que realment ho és?\nCom argumentem el fet que es tracta d’una BP\nAquest esquema de treball ens permet introduir un dels 3 elements claus de l’avaluació: les evidències. Quan fem el buidat a la pissarra del treball de cada petit grup, sovint ens trobem amb propostes la ubicació de les quals en cada columna és discutible. Però, donat que en aquest moment no és el nostre objectiu entrar en un debat profund sobre què són descripcions, què són evidències i què són arguments, la tendència és passar per alt algun possible error d’ubicació i anar a les conclusions sobre la bona feina que hi ha al centre, si sumem el treball de tots i totes, i anem fent camí en la constitució duna comunitat de pràctiques. Ara be, si, en acabar la posada en comú que porta a una conclusió emocionalment i tècnica important, dediquem una estona a discutir si alguna de les aportacions està ben ubicada o no, i especialment en centrem en si les suposades evidències realment ho són o no, podrem avançar un altre element de l’avaluació.\nUn exemple: sovint un petit grup afirma que una evidència de la BP és “la motivació que mostren els alumnes”. Ja entenem tots i totes el que volen dir, però podem demanar-los que esmicolin una mica aquesta afirmació, preguntant-los “I com ho sabeu que estaven motivats?” llavors apareixen amb rotunditat les evidències reals, no una interpretació que anomenem motivació. La realitat és que dins del grup que escolta el debat, i que de vegades hi intervé, generalment no hi ha una idea única del que s’entén per motivació. En canvi, no hi ha cap diferència quan s’esmicola el que entenem per “alumnes motivats”, i podem fer una llista de descriptors sobre “la motivació que provoca una tasca encertada”, que probablement servirà posteriorment per a disposar d’una llista de descriptors d’una part d’una competència. L’aspecte a destacar en aquest cas de l’exemple és que si no som capaços de distingir clarament el que és una evidència i el que és una intuïció o una interpretació, ens serà molt difícil posteriorment avaluar competències, perquè bona part d’aquestes es mostren durant els processos associats a una tasca proposada i a l’activitat que aquesta provoca, i no al final en un examen escrit (que pot servir també com a eina avaluadora, però establint clarament les seves limitacions). Així doncs, no crec que de cap manera la discussió sobre avaluació s'hagi de deixar per a les últimes trobades. Si ho fem així, reforcem la creença implícita de que l'avaluació es fa al final del tema ensenyat (els mostrem això en el model real que presentem), i porta indefectiblement al control de final de tema, àmpliament practicat als centres. 29\nEl que proposo és que ja en la primera posada en comú es faci esment explícit de la possibilitat d'anar avaluant els processos d'aprenentatge gràcies a una bona observació de les accions dels alumnes que es poden transformar en evidències si preparem prèviament la graella d'observació de l'activitat. D'aquestes observacions d'accions podrem fer interpretacions que portaran al judici avaluatiu. D'aquesta manera aconseguim dos objectius a l'hora: - per un costat, comencem a donar pautes de com s'ha d'avaluar les competències en base a una situació (el debat en gran grup en el que sempre hi ha aquest dubte) real didàctica; - per l'altra, la mateixa manera d'actuar en la formació és model de la manera com pensem que s'hauria de treballar amb l'alumnat a l'aula, i se'ls fa viure personalment. També convé que mentre treballen en petits grups, els formadors/ es practiquem el que després direm que és una bona manera d'observar, i els mostrem quina mena d'observacions podem fer quan treballen així. Per exemple, quan se'ls dona un text per llegir (les competències bàsiques) a partir del que es demana que preparin un mapa conceptual, resulta fàcil notar algun aspecte dels diferents estils d'aprenentatge que caracteritzen al nostre alumnat com a aprenents. Uns llegeixen el text en silenci abans de fer res; d'altres van prenent notes en un paper mentre avança la lectura, alguns comencen ja a fer el mapa conceptual, i rectifiquen sobre la marxa... Quan fan la discussió en petit grup, cadascun d'ells ho fa diferent, i es pot notar per les accions que mostren davant dels teus ulls, si saps què mirar.\nAquesta mena de models penso que són molt eficients en la formació contínua del professorat, molt més que els models clàssics en els que en realitat només es pretén la reproducció del que s'ensenya.\nDecisions de centre Finalment, hi ha algunes decisions que depenen de cada centre i que no haurien de defugir. Una d’elles és acordar les prioritats respecte a les competències a desenvolupar, decisió que dependrà en bona mesura del context, de l’entorn, de l’alumnat, en definitiva, del centre. Una altra és quan es considera que s’ha d’aprovar i quan s’ha de suspendre. La tradició habitual en els centres no és d’establir consens en temes conflictius, que sabem que portaran a controvèrsies més o menys enèrgiques. Però cal tenir en compte que aquestes decisions seran les que imprimiran caràcter a cada centre educatiu, configuren bona part de la imatge cara a l’exterior i al propi alumnat. Per a prendre aquesta mena de decisions proposo dues vies a recórrer, dues fonts, relacionades en un procés de baix a dalt i de dalt a baix.\nLleis Decrets Currículum Orientacions\nReflexió sobre la pràctica Comunitat de pràctiques\nA dalt, tenim en compte els elements prescriptius i l’ideari de centre, etc. A baix, considerem l’experiència docent, l’entorn del centre, la diversitat, etc. Xavier Vilella Miró


Nil Moliner firmarà el seu nou disc a l'Espai Gironès - TotSalt\nInici Notícies Comerç Nil Moliner firmarà exemplars del seu nou disc aquest dijous a l’Espai...\nNil Moliner firmarà exemplars del seu nou disc aquest dijous a l’Espai Gironès\nNil Moliner firmarà exemplars del seu nou disc aquest dijous al centre comercial Espai Gironès\nSis persones, elegides per mitjà d’un concurs a l’Instagram del Centre Comercial, participaran en un Meet&Greet previ a l’acte\nEl músic, compositor i cantautor català Nil Moliner serà aquest dijous 28 d’octubre a la plaça del Foc de l’Espai Gironès per presentar el seu últim treball “Un secreto al que gritar” i firmar exemplars del nou disc. L’acte , organitzat conjuntament pel Centre Comercial i Fnac, inclourà un petit concert de l’artista i les firmes es duran a terme en dos torns: un, a les 18h i un altre, a les 19h.\nDonat que l’aforament és limitat, per assistir-hi és necessari fer la inscripció prèvia a través d’aquest enllaç.\nAbans de la firma del seu nou disc, el cantant participarà en un Meet&Greet amb sis persones que s’hauran escollit a través d’un sorteig a l’Instagram de l’Espai Gironès i al qual s’hi pot participar fins a les 12h d’aquest dimarts 26 d’octubre.\nNil Moliner publica el seu segon disc “Un secreto al que gritar” després d’aconseguir convertir-se en un dels artistes més destacats del panorama musical actual i aconseguir arribar al disc d’or amb el seu àlbum debut “Bailando en la batalla”.\nEn aquest segon treball, Nil Moliner ens revela els seus secrets a través de les cançons, aquelles que l’han acompanyat durant els últims anys, i que, a poc a poc, ha anat polint perquè expliquessin bé aquesta part oculta que ara vol mostrar. Un disc molt personal en el qual es despulla cançó rere cançó, oferint el seu costat més emotiu i punyent, així com el més èpic i enèrgic.\nA la firma dels exemplars del nou treball de Nil Moliner s’hi podrà accedir mostrant el tiquet de compra del disc en qualsevol botiga Fnac o fnac.es.\nAquesta acció s’emmarca en les que habitualment dur a terme l’Espai Gironès per col·laborar amb la cultura i acostar-la al Centre Comercial; i poder donar suport amb aquestes accions als músics del país.\nFnac Espai Gironès\nArticle anteriorLa Diputació de Girona ha concedit una subvenció de 398.820 euros\nArticle següentCastanyada del Barri Centre de Salt


marfanta.com: ERC presenta una candidatura a Paüls per trencar el bipartidisme històric entre CiU i el PSC\nPAÜLS (Baix Ebre).- La presentació a les properes eleccions municipals de la candidatura Per Paüls–Acord Municipal suposarà el trencament del bipartidisme històric, entre CiU i el PSC, que ha viscut aquest municipi del Baix Ebre. La candidatura estarà vinculada a Esquerra i farà que, per primera vegada des de la recuperació de la democràcia, aquest partit puga presentar a Paüls una llista electoral a les municipals. La candidatura estarà encapçalada per Enric Adell, de 28 anys, llicenciat en Administració i Direcció d’Empreses i màster en fiscalitat. Adell, que no té cap experiència en política, estarà acompanyat al segon lloc per Mari Carmen Lluís, de 48 anys, diplomada en Infermeria i Màster en Salut i Envelliment.\nSegons Adell, "és una llista regeneradora, transversal i il·lusionant, on estan representades les entitats i associacions del municipi, que té per objectiu sumar pel bé comú, que és Paüls". D’aquí que el seu missatge a la ciutadania faci referència a "el Paüls que suma, el Paüls que il·lusiona, el Paüls del canvi". Enric Adell ha explicat que es presenta com a cap de llista perquè vol un canvi per al seu poble. Segons el candidat, és un repte molt gran, però està il·lusionat: "Oferirem un projecte al nostre poble que el porti al lloc que es mereix, que no és cap altre que estar al capdavant del Baix Ebre i de les Terres de l’Ebre".\nL’ordre de la candidatura és el següent: Enric Adell Moragrega; Mari Carmen Lluís Benaiges; Santi Gavaldà Benaiges; Joaquim Lluís Gavaldà; Joan Estrada Targa; Mari Carmen Pons Loscos; Laia Prats Moragrega; Eva Gavaldà Targa; Marcel Gabriel Gracià; Pili Mulet Moreno i Sergi Adell Gavaldà.\nPer Paüls-AM ha anunciat que treballarà per un poble preparat per al present, però sobretot il·lusionat amb el seu futur. "Que reivindiqui les seves arrels, que miri pels seus carrers, pels seus parcs i pels seus jardins. Un poble que lluiti pels seus pagesos, pels seus ramaders, pels seus comerciants i petits empresaris i per les seves associacions. Que recuperi i promogui les seves tradicions, les seues festes..., però sobretot un poble en què tothom se senti partícip. Perquè tots han de sumar per Paüls". La candidatura també reclama que el poble aprofiti tots els seus actius: la cirera, l’oli d’oliva, la música, l’entorn, Sant Roc, el poble, la seua gent... i que els potenciï per afavorir el creixement econòmic.\n"Cal un poble més dinàmic, més obert, més net i més respectuós amb la ciutadania. Es vol un Paüls que reivindiqui les seves arrels, però que a la vegada aposti per un futur ambiciós. Projectar el poble cap al futur des de tots els àmbits, que vetlli pel benestar de totes les persones i que doni respostes a les seves necessitats, interessos i preocupacions", han afirmat. / Imatge ERC Ebre\nPublicat per Unknown a 14.4.15


El Lleida vol allargar el seu idil·li amb la Copa davant el Penya Esportiva – La Manyana\nEl Lleida vol allargar el seu idil·li amb la Copa davant el Penya Esportiva\nL'equip de Gabri viatja amb les baixes per lesió de Colau i Sanku\nNúria Garcia / El conjunt blau vol sumar un altre triomf\nEl Lleida Esportiu visita aquesta tarda a la Copa RFEF al Penya Esportiva, on intentarà mantenir la seva bona ratxa a la competició i classificar-se pels quarts de final.\nDesprés de superar al Sant Andreu i a l’Ejea, el conjunt blau es mesura ara a un dels equips més en forma de la competició, però amb la motivació de seguir endavant en un torneig que pot donar el pas a la Copa del Rei.\nGabri, que comptarà amb les baixes per lesió de Colau i Sanku, assegurava en la prèvia que “és una competició que primer ens anava bé per donar minuts a jugadors i ara a més veiem que anem avançant i l’objectiu clar és poder estar entre els quatre classificats per accedir a la Copa de Rei. Hem anat millorant, ens ha servit per donar minuts i agafar confiança i ens ha de continuar servint per això”.\nEl tècnic no creu que afecti l’acumulació de partits i va indicar que “m’agrada el format de partit únic. Crec que és ideal. Quan jugava a Holanda és el que hi havia a la Copa i sempre havia dit que em semblava molt interessant perquè a més redueixes el nombre de partits”.\nSobre el rival va dir que “segur que serà difícil. Els equips de Manolo estan molt marcats per aquesta competitivitat que els dona i per saber jugar amb la pilota. Defensivament és molt sòlid i ho haurem d’afrontar igualant la seva intensitat i estant concentrats en la pilota parada”.\nTambé va parlar dels impagaments indicant que “a dia d’avui segueix tot igual i nosaltres també entrenant i preparant el millor possible el partit. Confiem que des del club s’està treballant en això i espero que respongui”.


Programa CONSOLIDA’T de suport a la consolidació, l’enfortiment i la reinvenció del treball autònom – gavaimpulsa.info\nper gavaimpulsa 1 Desembre, 2020 Deixa un comentari\nEl programa Consolida’t impulsat pel Departament de Treball Afers Socials i Famílies, ofereix a les persones treballadores autònomes, les eines i els instruments necessaris per tal que millorin els seus models de negoci, el puguin fer créixer i enfortir.\nT’ofereix suport per mantenir i millorar el teu negoci davant la irrupció de la COVID-19, amb les accions següents:\nFins a 13 hores d’assessorament personalitzat per part de consultors/es, tant en línia com presencial, per a la reorientació, la potenciació i la cerca de noves oportunitats de negoci. T’ajudaran a fer un anàlisi de la situació actual del teu negoci o projecte empresarial, en el qual identificareu els recursos necessaris per elaborar un pla d’acció i en faran el seguiment.\n8 Píndoles formatives complementàries optatives, en línia i presencials, sobre matèries relacionades amb la gestió del teu negoci. Les matèries es programaran en funció de les necessitats dels treballadors/es autònoms que hi participin (ús de les eines TIC i 2.0, venda en línia, màrqueting digital, mesures de seguretat i salut laboral, etc.).\nHi poden participar les persones següents:\nPersones que han cessat la seva activitat com a persona treballadora autònoma i volen dur a terme un nou projecte empresarial.\nPer inscriure’t, accedeix a la nostra Plataforma d’Inscripció. Si és la primera vegada que hi accedeixes, registra’t clicant a la pestanya “Registrar-se” i emplena el formulari amb les teves dades. Si ja hi has accedit anteriorment, inicia sessió amb el teu NIF i la contrasenya. Important: actualitza la pestanya “Les meves dades”, sobretot l’email per a poder contactar amb tu.\nSi tens informació o dubtes, pots adreçar-te al Centre de Serveis a l’Empresa a través del telèfon 93 633 34 50 o escrivint un correu a cse@gava.cat.\nempresa, formació, informació general autònoms, consolida't, consolidació, empresa, enfortiment, reinvensió, treball autònom\nPrevious Entry Nova convocatòria de plans de foment de l’ocupació de l’Ajuntament de Gavà: 12 contractacions per a persones en situació d’atur de Gavà\nNext Entry Autoestima automàtica (10 desembre)


Correcció examen A - Pàgina 4 - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55118\nPablopicapedra va escriure:\nSaku va escriure: Evidentment que no podràs tirar més cabal del que dona la bomba, però la llança tampoc estarà treballant a la pressió nominal en aquest cas.\nQuant més obris la boca de sortida de la llança menys resistència tindrà i més cabal sortirà (amb menys pressió).\nPer això una de les premises de la selectora de cabal és que té una pressió concreta. Si tens la selectora a 200, a pressió nominal et sortiran 200l/min si te'n surten menys (perquè la bomba no dona suficient) la pressió serà més baixa, i si te'n surten més serà perquè la pressió és més alta.\nCert! Així doncs, m'estàs donant la raó quan una de les solucions diu "sempre augmenta el cabal" i per tant és erroni, ja que entenc que és en qualsevol dels casos (a pressió nominal o amb menys pressió que aquesta). Crec que xq fos correcte hauria de tornar a dir que "sempre augmenta el cabal a pressió nominal"\nPerdó, veig on no m'he explicat del tot bé, edito:\nQuant més obris la boca de sortida de la llança menys resistència tindrà i més cabal sortirà (sortirà més cabal a canvi de pressió [això depèn de la corba de característiques de la bomba i les revolucions a que treballa]).\nSi hi ha més pressió que la nominal, també augmentarà el cabal.\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55120\nUna altre pregunta.... aquesta de las de reserva i més que res per desconeixença, pero em fa l'efecte que potser és errònia:\nAlgú coneix algun cim a la Serralada Litoral que es digui Montnegre? Jo només he trobat un que és diu Montnegre de Ponent (que no es el mateix del que posen com a resposta).\nUn altre cosa es que a la Serralada Litoral hi hagi un MASSÍS que es diu Montnegre però no CIM???.\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55123\nGràcies rebudes: 32\nsi la instalació esta en el seu limit, vull dir, si no arriba ni un bar, just per sortir aigua per la llança per molt que obris pas amb la selectora no surtira més cabal. és rebuscat, pero pot ser perfectament real, en un edifici de gran alçada per exemple per tant aquest "sempre" no es veritat, i l'opció "totes son correctes" no seria\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Pablopicapedra\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55133\n-pregunta de la grúa:\n1.5m x Z kg = 5m x 1000kg;\nForça = 3.333,3kg x 10m/s2 = 33.333,3 N\nper tant és correcte, opció de resposta d)\n-pregunta de la ppal vía entrada: per mi és ok la que donen, en un foc forestal empasses molta merda, no es va amb ERA. No he estat en focs urbans, però entenc que l'ERA només te'l poses quan entres, a l'exterior abans d'entrar estàs respirant aire contaminat… en fi, crec que és així...\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Forrest Talp\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55149\neco2 va escriure: si la instalació esta en el seu limit, vull dir, si no arriba ni un bar, just per sortir aigua per la llança per molt que obris pas amb la selectora no surtira més cabal. és rebuscat, pero pot ser perfectament real, en un edifici de gran alçada per exemple per tant aquest "sempre" no es veritat, i l'opció "totes son correctes" no seria\nTotalment d'acord eco2. Jo ja no sabia com tornar-ho a explicar\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55151\nHome, no, si impulses aigua a 1bar, i tens la llança a més de 10 metres d'alçada, no, no sortirà més aigua encara que obrim més la selectora, perquè no sortirà aigua.\nTampoc sortirà més cabal si augmentem la selectora i hi ha un camió aixafant la manguera impedint la sortida d'aigua o tenim la llança tancada.\nPerò teoricament sempre es complirà per poca pressió que hi hagi encara que no arribi ni a mig bar.\nEntenc que en el cas que hi hagi pressió 0, donarà igual que hi hagi la llança al mínim a com fins i tot sense llança o tot obert, doncs la pressió serà tant baixa i amb tant poca importància que no es notarà. Però és un cas molt rebuscat des del meu punt de vista...\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55157\nmillor que impugnar demana rectificació en la resposta del corrector. Impugnar els hi costa mes.\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55160\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55168\nLas presiones por debajo de la atmosférica reciben el nombre de presiones de vacío y se miden con medidores de vacío (o vacuómetros) que indican la diferencia entre la presión atmosférica y la presión absoluta. Las presiones absoluta, manométrica y de vacío son cantidades positivas ....\nNo se si ya se ha hablado de esta pregunta....pero en la pregunta de que marcaba el manometro y da como correcta -0.7 bar, es correcto¿????\ntengo entendido que los manometros ni los barometros dan presiones negativas, que para medir presiones negativas se utiliza del vacuometro o el manovacuometro!\nRespecto a la que comentan de la fuerza en Newtons....creo que es correcto, si la resistencia te la dan en kg la fuerza ha de ser en Kg....si no habria que pasar los Kg de la resistenca a Newtons multiplicandolo por 10\nCorrecció examen A\tfa 3 anys 1 mes\t#55236\nFtbom va escriure: Las presiones por debajo de la atmosférica reciben el nombre de presiones de vacío y se miden con medidores de vacío (o vacuómetros) que indican la diferencia entre la presión atmosférica y la presión absoluta. Las presiones absoluta, manométrica y de vacío son cantidades positivas ....\nYo por mi impugnad estas dos, que las tengo mal..\nNo sabia esto del vacuometro o el manovacuometro, gracias por la info.\nCorrecció examen A\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64698\nAlgú disposa dels qüestionaris teòrics A B i C de l'oposició 81/16 (2016)?\nA la web només hi ha les plantilles de correcció.\nCorrecció examen A\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64702\nPerdoneu però no sé quin examen es aquet, a on l’heu fet?\nCorrecció examen A\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64722\nFixa't que és de fa gairebé 3 anys.\nDe tota manera si algú ho veu i puja els questionaris seria molt útil.\nEl següent(s) usuari(s) van donar les gràcies: Recasens\nTemps de càrrega de la pàgina: 0.220 segons\nHi ha 107 convidats/des i 2 membres en línia


Els nous metges residents del CAP visiten els serveis de la Xarxa Laboral\nCom part de la seva arribada i familiarització amb el barri cada any el grup de nous metges residents que s’incorporen al CAP La Mina visiten els serveis de la Xarxa sociolaboral del Consorci. Enguany es tracta d’un grup de 20 metges que aquest estiu, acompanyats del doctor Mendive, van venir a conèixer de primera mà com es treballa per millorar la inserció laboral.\nConcretament, van visitar Accés, servei d’inserció per a persones amb condicionaments de salut mental, el SIOL i el Club de Feina. L’equip de professionals d'Accés, els va explicar la metodologia del servei per als processos d’inserció prelaboral, formativa i laboral d’aquest col·lectiu. Posant l’èmfasi en la necessitat de comptar amb la implicació d’altres membres de la família per recolzar el camí que empren la persona. Així com la importància de la coordinació amb els agents socials del territori, especialment el CAP La Mina i el CSMA, atès que els usuaris i usuàries d’Accés han d’estar vinculats al CSMA per poder fe un seguiment conjunt dels avenços i retrocessos de cada cas, amb l’objectiu de poder fer el seu procés d’inserció i esdevenir el més autònom possible. Els metges residents també van visitar el SIOL-Mina i el Club de Feina, dos recursos referents al barri adreçat a la població en general. Al SIOL-Mina, porta d’entrada i eix vertebrador de la Xarxa Laboral, els van explicar el procés d’acollida, diagnòstic i derivació consensuada a un recurs especialitzat d’acord amb les característiques i expectatives de la persona demandant. En el cas del Club de Feina van rebre tota mena d’explicacions de es treballa en aquest servei que és un recurs adreçat a la recerca activa de feina per a les persones més autònomes, sempre derivades del SIOL, que compten amb prou habilitats per fer ús dels mitjans tecnològics per la recerca de feina, amb el suport de dues professionals per a la resolució de dubtes i seguiment del seu itinerari personalitzat.\nEl nou equip de metges residents del CAP La Mina, van plantejar forces preguntes als professionals d’Accés, SIOL i Club de Feina, fruit del seu interès en conèixer bé i amb detall els tres serveis visitats, ja que com a professionals de la salut, en alguns casos, atendran les mateixes persones que són usuàries dels serveis de la Xarxa i es poden donar situacions de col·laboració i treball coordinat. Pel Consorci i l’equip professional de la seva Xarxa de Serveis d’Inserció Sociolaboral és un plaer atendre aquestes visites. Al mateix temps, agraïm als metges residents el seu interès, especialment, al doctor Mendive, amb qui s’organitza conjuntament aquesta iniciativa de coneixement mutuu. Fruit del treball de coordinació i col·laboració en xarxa que es desenvolupa al barri entre els diversos serveis i entitats i que és un dels seus valors afegits al servei de la millora col·lectiva.


Projectes d’educació emocional | Escola de les Aigües\nHome / Projectes d’Escola / Projectes d’educació emocional\nA l’Escola de les Aigües considerem la importància que té que l’alumne se senti reconegut i escoltat pel mestre.\nÉs en aquest sentit que, des de fa uns anys, vam implementar a Educació Primària el projecte Escolta’m, com a complement de les sessions de tutoria i d’educació emocional que es realitzen a tots els nivells educatius.\nÉs un espai de reflexió per escoltar-nos mestres i alumnes, els principals objectius que pretén són:\nEstablir una vincle emocional positiu entre el tutor i l’alumne i entre iguals.\nProporcionar estratègies personals a l’alumnat perquè vagi aconseguint nivells de seguretat personal en el seu creixement que l’ajudi a desenvolupar-se de forma integral i satisfactòria.\nEl mestre tutor es reuneix cada setmana amb un grup reduït d’alumnes (3 o 4) en una aula de petites dimensions. Amb la voluntat de comprendre i ser empàtic, s’estableix un diàleg constructiu amb una escolta activa.\nA Educació Infantil duem a terme el Programa 1,2,3, EMOCIÓ! promogut per l’Agència de Salut Pública. Aquest té per objectiu la promoció de la salut i la prevenció de conductes de risc, mitjançant el desenvolupament de competències emocionals dels infants des de P3 fins a P5.


Bistrot Ubon és un bistrot tailandès situat al nucli de la ciutat de Kuwait. Té vistes al carrer Fahad Al salim, un carrer molt respectat pel seu comerç en aquell temps. El programa espacial d’aquest bistro requereix un disseny eficient per a totes les àrees de cuina, magatzem i wàter; permetent una àmplia zona per menjar. Perquè això sigui possible, l’interior treballa on s’ha d’integrar de manera harmònica amb els elements estructurals existents.\nLa Làmpada Tako (polp en japonès) és una làmpada de taula inspirada en la cuina espanyola. Les dues bases recorden les plaques de fusta on se serveix la "pulpo a la gallega", mentre que la seva forma i la banda elàstica evoquen un bento, el tradicional menjador japonès. Les seves parts es munten sense cargols, cosa que facilita l’ajuntament. Envasar-se en peces també redueix els costos d’envasament i emmagatzematge. L’articulació de la làmpada flexible de polipropè s’amaga darrere de la banda elàstica. Els forats forats a la base i les peces superiors permeten el flux d'aire necessari per evitar un sobreescalfament.\nLa Polsera Hi ha molts tipus diferents de polseres i polseres: dissenyadors, daurats, plàstics, barats i cars ... però tan bonics com són, tots sempre són simplement i només polseres. Fred és alguna cosa més. Aquests punys, per la seva senzillesa, reviuen la noblesa dels temps antics, però són moderns. També es poden portar amb les mans nues amb una brusa de seda o un jersei negre, i sempre aportaran un toc de classe a la persona que el porta. Aquestes polseres són úniques perquè venen en parella. Són molt lleugers, cosa que fa que els vagi sentin dolents. Al vestir-los, es notarà de forma òptima!\nRadiador La inspiració d’aquest disseny va venir de Love for Music. Tres elements de calefacció diferents combinats, que s’assemblen a una tecla de piano, creen una composició que sembla un teclat de piano. La longitud del radiador pot variar, segons les característiques i les proposicions de l’espai. La idea conceptual no s'ha desenvolupat en producció.\nPorta-Espelmes Hermanas és una família de canelobres de fusta. Són com cinc germanes (hermanes) preparades per ajudar-vos a crear un ambient acollidor. Cada porta-espelmes té una alçada única, de manera que combinant-los podreu simular l'efecte d'il·luminació de les espelmes de diferents mides simplement utilitzant les paletes estàndard. Aquests canelobres són de faig tornejat. Estan pintats de diferents colors permetent crear una combinació pròpia per adaptar-se al vostre lloc favorit.\nÀrea Comercial I Sala D'espera Vip\nÀrea Comercial I Sala D'espera Vip Aquest projecte s’uneix a la nova tendència del disseny verd aeroports al món, incorpora botigues i serveis dins del terminal i fa que el passatger visqui una experiència durant la seva instància. GREEN Airport Design Trend incorpora espais d’un disseny aeroportuari més ecològic i sostenible, la totalitat de l’espai comercial està il·luminada per la llum natural gràcies a una façana de vidre monumental que dóna a la pista. El VIP Lounge es va dissenyar tenint en compte un concepte de cel·lular orgànic i avantguardista. La façana permet la privadesa a l’habitació sense bloquejar la vista a l’exterior.\nBistrot La Làmpada La Polsera Radiador Porta-Espelmes Àrea Comercial I Sala D'espera Vip


JS JULIO ESTEVE - Informació sobre la marca\nMarca JS JULIO ESTEVE a Espanya\nInformació sobre la marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232\nLa marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232 va ser sol·licitada el 08/04/1996. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232 va ser sol·licitada per JULIO ESTEVE ALBADALEJO mitjançant els serveis de Javier Ungría López.\nRenovació de la marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232\nAltres marques sol·licitades per JULIO ESTEVE ALBADALEJO\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per JULIO ESTEVE ALBADALEJO, entre les quals es troba la marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per JULIO ESTEVE ALBADALEJO clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de JAVIER UNGRÍA LÓPEZ entre les quals es troba la marca JS JULIO ESTEVE amb el nombre M2022232. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de JAVIER UNGRÍA LÓPEZ clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca JS JULIO ESTEVE. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Notícia: Els germans Blanca i Curro Manchon lideren el Campionat d’Espanya de Windsurf 2019 a Blanes\nEls germans Blanca i Curro Manchon lideren el Campionat d’Espanya de Windsurf 2019 a Blanes\nNoticia publicada a la web el 05/02/2019 10:23:27 AM\nLa competició acollida al CV Blanes, amb 160 regatistes es va tancar ahir amb l’entrega de premis encapçalada pel president de la Federació Catalana de Vela, Xavier Torras\nL’acte de lliurament de premis del Campionat d’Espanya de Windsurf 2019 va posar ahir dimecres punt i final a la competició, que s’ha estat acollint en aigües de Blanes des del diumenge, organitzada pel Club de Vela Blanes per delegació de la federació. Els germans Blanca i Curro Manchon han liderat la classificació: Blanca ho ha fet des del principi en RS:X Femení, i Curro s’ha proclamat Campió d’Espanya absolut en Raceboard.\nEntrega de Premis del Campionat d'Espanya de Windsurfing al CV Blanes\nS’han tancat així cinc intenses jornades –quatre d’elles amb les proves- amb més de 160 regatistes de 8 equips federatius d’arreu de l’estat espanyol: Catalunya, Andalusia, Illes Balears, Canàries, Euskadi, Galícia, Melilla i València. També han participat regatistes internacionals de Finlàndia, Estats Units, França i Austràlia.\nUna vegada més, el Club de Vela Blanes ha revalidat la seva vàlua organitzativa amb esdeveniments de primer ordre. Així ho va ratificar ahir dimecres el president de la Federació Catalana de Vela, Xavier Torres, qui va presidir l’acte de lliurament de premis, acompanyat del vicepresident del vicepresident de la Federació Espanyola de Vela i comodor del Club de Vela Blanes, Xavi Manresa, i del tinent d’alcalde de Promoció de la Ciutat i Turisme, Blai Vinaixa. També els van acompanyar Joel Comas i Salvador Gutiérrez, regidors de l’Ajuntament de Blanes.\nPalmarès esportiu del Campionat de Windsurfing 2019 a Blanes\nA banda del lideratge dels germans Manchón, en Raceboard s’ha proclamat sots-campió sènior Borja Carrecedo (CN Sevilla), mentre que Jorge Maciel (CV Playa de Oza) és Campió Màster d’Espanya. En RS:X masculí Àngel Granda (RCN Gran Canària), es va imposar finalment al regatista balear Sergi Escandell (CN s’Arenal) i a Juan Manuel Moreno (sots-campió estatal 2018).\nEl tinent d'alcalde de Promoció de la Ciutat i Turisme, Blai Vinaixa,\nen l'acte de lliurament de premis\nEn RS:X 8.5 el català Guillem Segu s’ha proclamat campió juvenil, i en la categoria Sub-17 el podi complet l’han acaparat regatistes balears de Techno: Josep Estrany, Xicu Ferrer i Nacho Baltasar. En Sub-15 el també balear Billy Coll s’ha proclamat Campió d’Espanya masculí, i Azul Sánchez (RCN Melilla) en la categoria femenina.\nEl regidor de l'Ajuntament de Blanes, Joel Comas, durant\nl'acte de lliurament de premis\nVal a dir que durant l’acte de lliurament de trofeus també es va aprofitar per agrair la tasca dels membres dels Comitès de Regata, Oficial principal, President i Comitè de Protestes, a qui es va regalar una reproducció del cartell del campionat, obra de Pilar Prieto. Finalment, l’acte –que va transcórrer en un ambient eminentment festiu- es va tancar amb un més que distès sorteig de pernils entre els participants. Tanmateix, es va fer un reconeixement en especial a tot l’staff tècnic del Club de Vela Blanes, encapçalat pel seu director esportiu, Juan Miguel Aguirre, el gerent de l’entitat, Héctor Espadas, i el secretari esportiu i responsable d el’Àrea Social i de Comunicació, José Luis Yubero. També es va agrair la impagable tasca del fotògraf internacional Alfred Farré, autor de les instantànies de la competició.\nData de realització: 05/02/2019 | Data de la darrera actualització: 05/02/2019


CineBaix - LA BOMBA DEL LICEU\nDirecció i guió_Carles Balagué País_Espanya Any_2009 Durada_84 min. Gènere_Documental Intervencions_Roger Alier, Josep Camprubí, Antoni Dalmau, Joan de Déu Domènech, Quim Iborra Producció executiva_Marta Rañé i Carles Balagué Fotografia_Carles Gusi Muntatge_Xavier Carrasco Estrena a Espanya: 12 de març de 2010\nA finals del segle XIX, l’anarquista Santiago Salvador va estremir bona part de l’opinió pública catalana de l’època amb el llançament d’una bomba al bell mig de l’elitista i selecta platea del Liceu, un acte terrorista que va provocar vint morts. El prestigiós documentalista Carles Balagué torna sobre aquells fets amb la col·laboració de testimonis tan valuosos com el del novel·lista Eduardo Mendoza o l’historiador Lluís Permanyer.\n[…] un documental de 84 minuts dirigit pel productor, guionista i director de cinema Carles Balagué, l'home que molts espectadors recordaran, almenys, per La Casita Blanca, La ciudad oculta (2002) o, més darrerament, per Arropiero, el vagabundo de la muerte (2008), entre d'altres. El fet d'haver col·laborat en la realització d'aquest documental m'inhabilita en certa forma per cantar-ne les lloances més del compte, però no pas per recomanar-la i, sobretot, per referir-me a l'oportunitat de revisar uns fets històrics que, d'una manera o d'una altra, són prou vius en l'imaginari col·lectiu de molts barcelonins i catalans.\nEN EFECTE: NO CREC QUE HI HAGI gaires esdeveniments en la història dels últims 125 anys en la nostra peripècia col·lectiva -i al marge, esclar, de la República i la Guerra Civil- que hagin deixat una petja tan profunda, o que si més no despertin una evocació tan vívida, com el fet sagnant que va produir-se al Gran Teatre de la Rambla el dia 7 de novembre de 1893, al voltant de les onze de la nit, i que va provocar la mort de vint persones. La brutalitat de l'acció, els destinataris, les conseqüències, el lloc i la data escollida -en la gala de l'inici de la temporada-, la tipologia de l'autor, tot plegat ha contribuït sens dubte a produir aquest efecte perdurable. I, per si fos poc, la literatura d'Ignasi Agustí (Mariona Rebull, 1944), una pel·lícula de Sáenz de Heredia (títol idèntic, 1947) i una sèrie televisiva de TVE (La saga de los Rius, 1976) van encarregar-se en el seu moment d'anar reviscolant les impressions que molta gent ja alimentava per tradició familiar. Que, a més a més, entre les víctimes figuressin en una sola família cinc morts i dos ferits o que un poeta com Joan Maragall dediqués a l'atemptat un poema que mostra el millor vitalisme de la seva època nietzscheana són elements que acoloreixen més encara el dramatisme dels fets. I, com en tots els esdeveniments singulars, les confusions i els errors de la memòria i dels estudiosos també abunden en aquesta història terrible, al voltant del nombre de les víctimes, del lloc exacte de l'explosió, del segon artefacte que no va arribar a esclatar, de la personalitat confusa de Santiago Salvador. Tot, tot contribueix a mantenir encesos l'interès i la fascinació de la gent.\nI VET AQUÍ QUE CARLES BALAGUÉ HI TORNA ara amb una mirada i un enfocament diferent. D'una banda, perquè situa en el seu lloc exacte allò que pertany només a l'àmbit de la imaginació i retorna a la realitat històrica el paper que, al costat de la literatura i el cinema de ficció, no hauria d'haver perdut. De l'altra, perquè, resseguint els llocs i els espais, actualitza el drama de la bomba i la sotmet a la mirada de les noves generacions, aquelles que avui reben classes en un institut que ocupa l'indret on, antany, se situaven la presó del carrer d'Amàlia i el seu pati dels Corders, el lloc concret on Salvador va ser ajusticiat al garrot vil. Enmig de poderosíssimes imatges que restitueixen tota la bellesa del teatre feliçment reconstruït, el documental contempla els fets des de tots els punts de vista i intenta comprendre el perquè de les actituds i les respostes que van envoltar aquell fet dramàtic. Des del meu punt de vista, el documental supera amb habilitat la limitació objectiva que suposa no poder disposar d'imatges fílmiques de l'època, i la varietat dels punts de vista de les persones que van sent entrevistades de manera successiva va confegint el mosaic amb un bon encaix entre les peces.\nD'ALTRA BANDA, I COM NO PODIA SER d'altra manera, sempre plana damunt el documental la pregunta més important de totes, és a dir, com va ser possible un succés com ara aquell. Les respostes que s'hi van obtenint també es complementen les unes amb les altres. Aquell era un altre món, certament, una altra Barcelona i una altra època. Un temps, per cert, de profundes desigualtats socials, de manca d'horitzons per a amplis sectors populars, de crisi i de desorientació en el món llibertari -que era el que hegemonitzava aleshores el moviment obrer-, de radicalització creixent. A l'altre costat, la gravetat objectiva de la situació no estalviava, tanmateix, l'exhibició impúdica dels fastos d'una burgesia inconscient, que no semblava adonar-se del que estava passant sota els seus ulls, a desgrat dels lúcids avisos del mateix Maragall. Per si fos poc, havien transcorregut molt poques setmanes d'ençà de l'execució de Paulí Pallàs, l'home que havia atemptat inútilment contra el capità general Martínez Campos i que havia aventurat que la venjança que vindria després d'ell seria, literalment, "terrible", com així va ser. I el cicle infernal encara no s'havia completat: havien de venir encara, tres anys després, el misteriós atemptat del carrer dels Canvis Nous durant la processó de Corpus -l'autoria del qual mai no s'ha arribat a aclarir- i la duríssima repressió que va recaure sobre el moviment anarquista fins a deixar-lo completament atuït per molt de temps.\nUN COP REVISADA per mitjà d'aquest documental, tothom surt força malparat, o així m'ho sembla, d'una història tan poc exemplar. Al costat dels anarquistes i els burgesos, enfrontats en un combat sense treva, hi hauríem d'afegir encara el paper galdós de les autoritats de l'època, de la policia, de l'exèrcit i de la justícia, amb pàgines tan tenebroses com la pràctica de la tortura, la nul·la existència de les mínimes garanties processals, els empresonaments sense causa, les execucions de persones innocents, i tantes i tantes circumstàncies ignominioses com envolten els actes de terrorisme d'aquells anys. Però la vergonya de constatar el que passava i el neguit davant de tanta falta d'escrúpols no resten gens ni mica de fascinació, voluntat d'interpretació, curiositat. Per això tenia tant d'interès que Carles Balagué abordés aquest episodi, perquè la tasca renovada de conèixer i de comprendre no s'acaba mai.


Qui és qui en el judici, des dels magistrats fins als testimonis\nRedacció 19/01/2020 - 20.09 Actualitzat 08/09/2020 - 09.23\nQui els jutja?\nA la cúpula del cos dels Mossos d'Esquadra se'ls jutja a la secció primera de la Sala Penal de l'Audiència Nacional. El tribunal del judici està presidit per 3 magistrats: Concepción Espejel Jorquera, Francisco Javier Vieira Morante i Ramón Sáez Valcárcel.\nConcepción Espejel Jorquera ingressa a la carrera judicial l'any 1983. Bona part de la seva carrera la passa a Catalunya, a diferents jutjats de terres tarragonines. L'any 1987 és magistrada de l'Audiència Provincial de Tarragona i l'any 1990 ocupa el càrrec de presidenta de la secció segona de l'Audiència Provincial també de Tarragona.\nEspejel arriba a la presidència de la sala Penal de l'Audiència Nacional l'any 2017 per substituir Fernando Grande Marlaska quan aquest acaba el seu mandat. L'any 2015 va ser recusada per la Sala Penal de l'Audiència Nacional per jutjar el cas Gürtel per la seva possible afinitat ideològica amb el PP. Entre els seus casos més mediàtics hi ha el dels joves d'Altsasu. La defensa dels acusats, imputats per participar en l'agressió a dos guàrdies civils i a les seves parelles, també van demanar la seva recusació pel fet d'estar casada amb un coronel de la Guàrdia Civil.\nConcepción Espejel també formava part del tribunal que va condemnar Valtònic a 3 anys i mig de presó per delictes d'enaltiment del terrorisme, calúmnies i injúries greus a la corona per les lletres d'unes cançons que el raper va escriure.\nLa magistrada Espejel forma part de l'Associació Professional de la Magistratura, considerada del sector conservador, i aspira a una de les tres places vacants a la Sala Segona del Tribunal Suprem, l'òrgan que va jutjar els responsables polítics del procés.\nPel que fa al magistrat Francisco Javier Vieira Morante ingressa a la carrera judicial l'any 1980. Del 2003 fins el 2009 va presidir l'Audiència Provincial de Madrid. Després va passar a ser president del Tribunal Superior de Justícia de Madrid fins l'any 2018 quan va cessar en el càrrec per ocupar la plaça a la Sala Penal de l'Audiència Nacional. Serà el seu primer gran judici des que va arribar fa pocs mesos a l'Audiència Nacional. Francisco Javier Vieira és membre de l'Associació Professional de la Magistratura.\nEl tercer magistrat i ponent del tribunal és Ramón Sáez Valcárcel. Està a la sala penal de l'Audiència Nacional des del 2007. Va ser vocal general del Poder Judicial a proposta d'IU entre 1996 i 2001. Forma part de l'Associació de Jutges per la Democràcia i se'l considera un dels seus membres més progressistes. Entre les seves sentències més destacades hi ha l'absolució dels acusats per l'anomenat "assalt del parlament" de Catalunya.\nRamón Sáez va defensar la competència de Baltasar Garzón quan aquest va decidir investigar els crims del franquisme i va votar a favor de l'excarceració d'etarres arran de la doctrina Parot. També ha presentat la seva candidatura per una de les tres places vacants a la Sala Segona del Suprem.\nCom a acusació del cas, s'hi presenta la Fiscalia, que demana 11 anys de presó per a Trapero, Soler i Puig, acusats de rebel·lió, i quatre per a Laplana, acusada de sedició. Els fiscals del judici a la cúpula dels mossos són dos, Miguel Ángel Carballo CuervoiPedro Rubira. En aquesta causa no s'hi persona ni l'Advocacia de l'Estat ni l'acusació popular.\nMiquel Ángel Carballo\nMiguel Ángel Carballo va entrar de fiscal a l'Audiència Nacional l'any 2005.\nÉs tinent fiscal i portaveu de la Fiscalia de l'Audiència Nacional des de l'any 2017. Va ser nomenat per José Manuel Maza. També és Fiscal Coordinador de Terrorisme, càrrec que havia ostentat Dolores Delgado abans de ser nomenada ministra de justícia l'any 2018.\nSe'l considera de l'òrbita conservadora i pertany a l'Associació de Fiscals. Cal destacar que va ser fiscal tant en el cas dels joves d'Altsasu com en el de Tamara Carrasco. Miguel Ángel Carballo també fou qui va demanar la imputació dels "Jordis" per sedició just dos dies després dels fets de la Conselleria d'Economia.\nDarrerament ha actuat com a fiscal en el cas dels CDR detinguts per terrorisme el passat 23 de setembre i posats tots recentment en llibertat. Justament per l'escrit que van emetre des de la Fiscalia per aquest cas va ser qüestionat per l'associació de Jutges per la Democràcia. També porta la causa oberta a la plataforma Tsunami Democràtic.\nEl mes de setembre del 2019 la Policia Nacional li va donar la medalla al mèrit policial amb la distinció roja, la màxima condecoració.\nPel que fa al segon fiscal encarregat del judici a la cúpula dels Mossos, Pedro Rubira, és el més veterà de la plantilla de fiscals de l'Audiència Nacional. Forma part del grup conegut com els "fiscals rebels i indomables" que els anys noranta van rebel·lar-se contra el fiscal en cap de l'Audiència Nacional, José Aranda.\nRubira també va ser expedientat per insubordinació per haver desobeït l'ordre de demanar la llibertat pel general de la Guàrdia Civil Galindo, i sancionat per una falta de consideració greu amb els seus escortes.\nEntre els seus casos més mediàtics cal destacar que Pedro Rubira va ser el fiscal que va demanar presó pels dos titellaires contractats per l'Ajuntament de Madrid per fer un espectacle infantil. Dos dies després en va demanar la posada en llibertat.\nEn la fase d'instrucció del cas Trapero el fiscal Rubira va posar en dubte la imparcialitat dels jutges que exerceixen a Catalunya per quedar-se aquesta causa. El ple del TSJC es va reunir per emetre un comunicat de queixa al respecte en una sessió on justament no va assistir el president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, Jesús María Barrientos, que es presenta per ser magistrat al Tribunal Suprem.\nOlga Tubau amb Josep Lluís Trapero (ACN)\nPel que fa a les defenses del cas, Olga Tubau s'ocuparà de la defensa de Josep Lluís Trapero, així com la de la intendenta Teresa Laplana. Tubau, del bufet Tubau&Lajara&Echavarri, es va llicenciar a la Universitat de Barcelona l'any 1985 i va iniciar la seva carrera al despatx Jufresa, bressol de prestigiosos advocats catalans.\nLa lletrada Olga Tubau va ser recomanada a Trapero pels serveis jurídics del Departament d'Interior. L'advocada va arribar a aquest cas avalada per haver aconseguit l'absolució dels antidisturbis acusats de buidar un ull a Ester Quintana amb una pilota de goma.\nLa defensa de l'exdirector dels Mossos Pere Soler la portarà un dels despatxos de més renom de Barcelona, Martell Advocats.\nCristóbal Martell també va créixer professionalment com advocat al Bufet Jofresa i ben aviat es va convertir en "toga imprescindible" en tot tipus de causes de corrupció i frau fiscal que van des de la trama Gürtel, el cas Palau, el cas Noos, el 3% o els problemes de Messi amb Hisenda.\nL'economista i exdegà del Col·legi d'Advocats de Barcelona Jaume Alonso Cuevillas va dirigir la defensa de l'acusat Cèsar Puig durant tota la fase d'instrucció, però finalment va donar el relleu al lletrat Fermín Morales, catedràtic de Dret Penal de la UAB. Morales compagina la direcció del bufet de penalistes que porta el seu nom amb una intensa activitat docent i amb la producció de textos jurídics.\nEn la causa contra la cúpula dels Mossos d'Esquadra que es jutja a l'Audiència Nacional de Madrid hi ha quatre acusats: Josep Lluís Trapero, els seus caps polítics Pere Soler i Cèsar Puig i la intendenta del dispositiu a la conselleria d'Economia del 20 de setembre, Teresa Laplana.\nEl major Josep Lluís Trapero (CCMA)\nJosep Lluís Trapero era major dels Mossos d'Esquadra des de l'abril del 2017, i amb l'aplicació del 155 li van treure el càrrec. La major part de la seva carrera policial ha estat en investigació criminal, en casos tan coneguts com el de Remedios Sánchez, la "mata iaies". El punt més àlgid de la seva carrera professional arriba amb la gestió dels atemptats de Barcelona, l'agost del 2017.\nLa Fiscalia l'acusa d'un delicte de rebel·lió i demana 11 anys de presó i la seva inhabilitació absoluta durant 11 anys.\nPel que fa a l'única dona de la cúpula dels Mossos jutjada en aquesta causa, la intendenta Teresa Laplana va entrar als Mossos a mitjans dels anys 80, a la primera promoció que va permetre l'accés a les dones. Estava com a responsable de l'operatiu policial a la seu d'Economia el 20 de setembre de 2017.\nLa Fiscalia l'acusa d'un delicte de sedició i demana 4 anys de presó amb la inhabilitació especial pel dret de sufragi passiu durant el mateix temps de condemna i 5 anys d'inhabilitació com a mossa d'esquadra.\nEl tercer acusat en la causa és Pere Soler Campins. Va ser nomenat per Joaquim Forn director general de la Policia de Catalunya el de juliol de 2017 i va ser destituït amb l'aplicació de l'article 155. Soler va rellevar en el càrrec Albert Batlle, que va dimitir arran de les decisions del Govern per l'1 d'octubre.\nLa Fiscalia l'acusa d'un delicte de rebel·lió i demana 11 anys de presó i 11 anys d'inhabilitació absoluta.\nPel que fa al quart acusat, Cèsar Puig va ser secretari general d'Interior des del 2015 fins al 2017. Des del desembre del 2018 és director general de Serveis Consultius i Coordinador del Gabinet Jurídic de la Generalitat. La Fiscalia l'acusa d'un delicte de rebel·lió i demana per a ell 11 anys de presó i la inhabilitació absoluta per 11 anys.\nTot i que el judici contra la cúpula dels Mossos comença el 20 de gener, la fase de testimonis no està previst que arrenqui fins al 3 de febrer i s'allargarà fins al 16 de març. Per l'Audiència Nacional hi desfilaran un total de 104 testimonis. Entre els més rellevants i esperats hi ha l'exvicepresident de la Generalitat Oriol Junqueras, l'exconseller d'Interior Joaquim Forn, l'expresident de l'ANC Jordi Sànchez o l'expresident de la Generalitat Artur Mas, la compareixença dels quals ha estat demanada per les defenses.\nTambé passaran per l'Audiència Nacional comandaments o agents dels Mossos d'Esquadra com Ferran López, el successor de Trapero quan es va aplicar l'article 155 a Catalunya, així com membres de la Guàrdia Civil, com el coronel Diego Pérez de los Cobos, que va ser coordinador de l'actuació policial per impedir l'1 d'octubre.\nJudici TraperoJudici procésJosep Lluís Trapero Mossos d'EsquadraFiscalia General de l'EstatAudiència Nacional\nQui és qui al judici a Trapero: el tribunal i l'acusació


La Magic Line destina finançament extraordinari per als afectats de la crisi social | Catalunya Religió\nLa Magic Line destina finançament extraordinari per als afectats de la crisi social\nPer Catalunya Religió. Dij, 25/06/2020\n- Projectes finançats Magic Line Barcelona 2020\n(Solidaritat Sant Joan de Déu) Aquest any, amb realitats com les que han sorgit de la COVID-19, la Magic Line té més sentit que mai. Per això, part dels projectes finançats són mesures extraordinàries per pal·liar les cares de la vulnerabilitat d'aquesta crisi.\nAmb aquesta edició, a part de finançar projectes urgents per contrarestar els efectes de l'emergència del coronavirus, la Magic Line donarà suport econòmic a projectes de diversos àmbits: acollida i protecció internacional, dependència i tuteles, exclusió social, investigació, salut mental, sense llar, sociosanitari i aquest any, també, sensibilització. Amb el projecte #YoCambioTodo es vol sensibilitzar els joves en qüestions de salut mental i generar actituds positives i empàtiques cap a aquesta realitat. L'empatia és el primer pas per entendre i poder ajudar, i per això, es cobreixen igualment altres àmbits en les diferents etapes de la vida de les persones: infància, joventut i vellesa. No només acompanyant quan més ho necessiten, sinó fent un seguiment posterior, facilitant la inserció laboral i l'accés a productes alimentaris.\nLa solidaritat no té fronteres i per això, mitjançant els projectes de cooperació internacional, l’Orde Hospitalària de Sant Joan de Déu segueix ajudant en la tutorització de les pràctiques assistencials d'infermeria SRN de l'escola a Sierra Leone, i diversos projectes al Senegal i Ghana. També volen que les persones que arriben al nostre país se sentin acollides, i ho fan acompanyant i donant allotjament a joves migrants sense referents familiars.\nAquest any, els projectes d'investigació es centren en les malalties de pediatria i també en els episodis psicòtics. Així mateix han ajudat a finançar l'estudi Kids Corona de l'Hospital Sant Joan de Déu, que ja ha té els primers resultats preliminars.\nDe el total aconseguit, s'invertiran 38.000 € en un paquet de mesures extraordinàries per a finançar projectes de primera necessitat sobrevinguts per la crisi de la COVID-19. De moment, ja s'han invertit 24.000 € per donar resposta a la situació de fragilitat que viuen les persones grans i també per oferir oportunitats laborals en el sector dels serveis de neteja a persones amb diversitat funcional o en situació de vulnerabilitat. La resta, s'invertirà a mesura que avanci la crisi i s'estableixin noves necessitats. Amb la campanya Les Cares de la Vulnerabilitat també col·laboren amb les persones més afectades per la pandèmia.\nBarcelona Magic Line, Acció Social, Sant Joan de Déu


tractaments - la cura del cabell, it&ly - GLOBElife ☎ - Productes per perruquers, Productes per al cabell Beauty Bazar 2018\nPRO COLORISTA és sinèrgica línia formulat per oferir suport ideal al servei tècnic a la perruqueria, garantint la màxima cura i la qualitat del resultat del client en 3 senzil...\nPRO COLORISTA és sinèrgica línia formulat per oferir suport ideal al servei tècnic a la perruqueria, garantint la màxima cura i la qualitat del resultat del client en 3 senzills passos: preparació, protegeix i millora. Abans, durant i després, PrO colorista fa la pell protegida i hidratat, co...\nSYNERGY ATENCIÓ : EXCLUSIU HAIR SPA perfecta harmonia entre la natura i la tecnologia • COLOR XTEND ESPLENDOR D'OLI Oli òptima Tractament especial per a la salut del cab...\nSYNERGY ATENCIÓ : EXCLUSIU HAIR SPA perfecta harmonia entre la natura i la tecnologia • COLOR XTEND ESPLENDOR D'OLI Oli òptima Tractament especial per a la salut del cabell que han estat sovint els serveis tècnics. Ric en olis vegetals d'alta qualitat, en combinació amb la Phytocoll mar...\nSYNERGICARE - INSTANTÃ�NIA LLISA\nLaboratoris de recerca que & ly han desenvolupat tractaments exclusius especialment dedicats a la cura de molt arrissat i rebel. Ja des de la primera aplicació podeu veure els...\nLaboratoris de recerca que & ly han desenvolupat tractaments exclusius especialment dedicats a la cura de molt arrissat i rebel. Ja des de la primera aplicació podeu veure els resultats: cabell és més disciplinat, compacte i fàcil de pentinar. INSTANTÀNIA LLISA és el Spa ritual per suau c...\nUV meteorització disfuncions hormonals , revisa , tècnica, sobre nutrició pobra, , rentats freqüents i l, estrès són les principals causes de la deshidratació del cabell....\nUV meteorització disfuncions hormonals , revisa , tècnica, sobre nutrició pobra, , rentats freqüents i l, estrès són les principals causes de la deshidratació del cabell. Resultat: cabells secs , fràgil, fràgils i propensos a l, esquerdament. Anàlisi de mercat Mostra que més del 50% d...


16 de desembre de 2008 – Simposi d’Innovació Educativa\nEls propers 23 i 24 de gener, tindrà lloc a Barcelona el 1r Simposi d’Innovació Educativa organitzat pel grup EMA (Entorns i Materials per a l’Aprenentatge) de l’Institut de Ciències de l’Educació de la Universitat de Barcelona. + informació\n9 de desembre de 2008 – IV Festa de les Matemàtiques\nL’SBM-XEIX en col·laboració amb la Conselleria d’Educació convoca per quarta vegada la Festa de les Matemàtiques que, la primavera d’aquest curs, tindrà lloc a Alcúdia, per a alumnat de 1r i 2n d’ESO. + informació\n5 de desembre de 2008 – IV Concurs SEIO\nLa Societat d’Estadística i Investigació Operativa convoca el IV concurs de projectes educatius adreçat a professorat de secundària i batxillerat per formentar la investigació didàctica i la divulgació d’aquests temes. +informació\n4 de desembre de 2008 – Fira de la Ciència 2009\nHa sortit la pre-convocatòria per a projectes de la Fira de la Ciència i la Tècnica 2009 que organitza la direcció general d’R+D+I de la Conselleria d’Economia, Hisenda i Innovació. + Informació\n1 de desembre de 2008 – Solstici d’hivern a la Seu\nEl proper dissabte 20 de desembre, la Societat Balear de Matemàtiques ha convocat una trobada al Baluard de Sant Pere per veure la sortida de Sol a través de la Seu de Mallorca. + informació\nMultiplicacions al CEIP Inspector Joan Capó de Felanitx


Llibertat, Igualtat, Pluralitat: Ocupació, beques, ajudes i subvencions, i molt més: 1 plaça de Tècnic/a auxiliar de Cultura i Educació. Ajuntament de Berga (Barcelona)\n1 plaça de Tècnic/a auxiliar de Cultura i Educació. Ajuntament de Berga (Barcelona)\nAjuntament de Berga EDICTE pel qual es fan públiques la convocatòria i les bases específiques reguladores del procés selectiu per cobrir interinament una plaça de tècnic/a auxiliar de cultura i educació per a la suplència de la titular.\nEs fa públic que l’Alcaldessa de Berga, en data 2 de novembre de 2015, ha dictat el decret 2015/977 d’aprovació de les bases específiques i de la convocatòria per a cobrir interinament amb màxima urgència una plaça de Tècnic/a auxiliar de Cultura i Educació per suplència de la titular.\nLa convocatòria i les bases específiques que regeixen el procediment s’han publicat íntegrament al taulell d’edictes de l’Ajuntament, al web municipal (http://www.ajberga.cat), i al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona.\nLa resta d’anuncis d’aquesta convocatòria es faran públics únicament en el taulell d’edictes de l’Ajuntament de Berga i en el web municipal.\nEtiquetas: Tècnic/a auxiliar de Cultura i Educació


Senyor Abril, boca closa | Noticias de Mallorca\nA rel de sa concentració promoguda per Mos Movem i Societat Civil Balear contra s'imposició política des català a sa sanitat pública balear, el senyor David Abril, portaveu de Més per Mallorca, no ha tengut cap altra capbuitada que encalentir encara més ses coses atacant es milenars de ciutadans que sortiren pacíficament en es carrer diumenge passat per expressar sa seva disconformitat i es seu rebuig a s'absurda deriva lingüística des Pacte de Progrés.\nAquest bon senyor, si és que mereix anomenar-se així, amb sa seva habitual mala educació i prepotència, no ha dubtat a insultar es ciutadans que amb tot es seu dret no accepten es català com a requisit a sa sanitat pública, sa de tots, sa pagada amb sos nostros imposts. ¿I quin ha estat es darrer desbarat del senyor Abril per criticar ets assistents de sa manifestació de diumenge passat? Idò pregonar que només hi anaren “miserables” i “gent intoxicada” ja que, an es seu parer, sa manifestació s’havia convocada contra es català i contra es govern d'esquerres.\nConvendria recordar-li an el senyor Abril que es mallorquins no som gent “intoxicada” ni manipulada. Es mallorquins som gent pacífica, educada i oberta que estam fins an es nassos de ses polítiques lingüístiques des seu partit, per no dir res de ses altres, que bona falta fa xerrar-ne una mica però que deixarem per més envant. Sa qüestió no és si són d'esquerres, de dretes o de centre, aquí sa qüestió és que es partit d’Abril mos imposa per llei –no saben fer altra cosa, els pobres– es parlar de Catalunya a tots es balears. Els importa un rave violar es drets lingüístics reconeguts per sa Constitució Espanyola i reflexats a s'Estatut d'Autonomia. Aquí es tema és que ell, erròniament, se pensa tenir autoritat moral damunt es mallorquins de rel per dir-mos qui som, com xerram, d'on venim i lo que volem, quan justament tocaria esser es darrer en opinar en un tema tan sensible i delicat com aquest. N’Abril ve de pares peninsulars nats a Vilches (Jaén), o sigui, és de descendència peninsular. Lo que vull dir amb això és que n’Abril és es darrer mot des credo per dir-mos que estam “intoxicats”. Millor li aniria que respectàs s’idioma des seus progenitors, per això vivim a una societat bilingüe que no entén ses discriminacions lingüístiques. Aquí ets únics que estan intoxicats amb sa gramàtica fabriana són ets anomenats catalans de Mallorca com ell.\nSa realitat és que li ha caigut molt tort que es poble balear, es mateix que li paga religiosament es jornal, hagi sortit en es carrer per sumar-se a una concentració contra s'imposició des català a sa sanitat pública, reclamant an es polítics d'esquerra que ja basta de crear crispació, crits i renou allà on no n'hi havia hagut mai. Senyor Abril, sa concentració de diumenge passat no va esser contra es govern d'esquerres, sinó contra ses polítiques lingüístiques sortides des pacte d'esquerres. ¿Entén sa diferència?\nSenyor David Abril, hi pensi abans d’obrir sa boca. Deixi que es balears reclamin amb dignitat lo que creuen més oportú per sa seva terra. Es balears estimam sa convivència, sa pau i sa concòrdia. Estimam sa llibertat i no mos agraden ses imposicions, sobretot ses que vénen des nacionalcatalanisme que vostè representa.\nI recordi que l'any qui ve hi ha eleccions.


Virgínia Marí encapçalarà la llista del PP a Vila per mantenir "la normalitat"\nVicent Serra reconeix en la presentació de la llista que ha estat una legislatura complicada al municipi arran de les dimissions de Sánchez-Jáuregui i Pilar Marí\nVirgínia Marí apuntava com a batlessa de Vila, però després de la falta d’acord amb la regidora del PREF, Myriam Valladolid, es descarta que aquest partit li doni suport. SERGIO G. CAÑIZARES\nEivissaEl Partit Popular va presentar aquest dilluns horabaixa els noms dels 24 candidats i quatre suplents que formen la llista electoral dels populars per intentar, en una mica més d'un mes, repetir triomf a l'Ajuntament de Vila.\nNo hi havia gaire sorpreses i, des dels darrers dies, ja se sabia que no repetirien Lina Sansano i Mar Sánchez, entre d'altres, com també les novetats del president de la Pimeef, Juan Tur Ripoll, en el número dos de la llista, i d'Alejandro Minchiotti, en el número 7.\nVicent Serra i Carmen Domínguez, presidents del PP d'Eivissa i de Vila, respectivament, van acompanyar Virgínia Marí en la presentació i es van mostrar convençuts de l'èxit en les properes eleccions del 24 de maig. "La llista té tres qualitats importants: il·lusió, honestedat i sentit del treball. Amb aquestes premisses es pot arribar lluny", va assegurar Domínguez.\nSerra, per part seva, es va referir a la "normalitat" en el municipi de Vila una vegada superada una complicada legislatura que va suposar les dimissions de Marienna Sánchez-Jáuregui i Pilar Marí. "Virgínia ha demostrat el que és, una gran persona i amb una gran capacitat de gestió", va afirmar.\nL'actual alcaldessa, pel seu costat, va assegurar que "m'han donat absoluta llibertat per fer la llista que jo volia". "No he rebut pressió de ningú i de cap tipus a l'hora de triar el meu equip, que són persones amb experiència, professionalitat i molta il·lusió. Aquesta era una de les meves condicions i s'ha complit”, va asseverar. Després d'agrair la tasca de Lina Sansano i Mar Sánchez, que no continuen "per voluntat pròpia i tenint en compte que jo no puc obligar a ningú", Marí va assenyalar que el seu objectiu en el cas de guanyar les eleccions serà doble: "Aconseguir que el municipi d'Eivissa no només sigui el millor de l'illa, sinó de tot Balears, i que la gent estigui feliç i orgullosa de pertànyer a Vila".\nCalvo avisa que els canvis per "moderanitzar" la Corona hauran d'esperar encara "unes setmanes o uns mesos"\nLes perversions d'un director i una actriu, al Teatre Akadèmia


Quan l'economia genera incertesa, la política no ho pot fer\nDeterminades mesures dels governs s'anuncien com a globus sonda per explorar la reacció social que provocaran més que no pas com a aportacions de millora, prèviament valorades, que ofereixin alternatives plausibles i sòlides. L'experiència ens diu que de vegades es llança la proposta per comprovar la capacitat política i social d'assumir-la i amb quin grau de conflicte. Aquest cop, però, el joc de la margarida -sí, no, sí, no....- amb el subsidi de 400 euros per a les persones sense cap xarxa ha anat massa lluny.\nUn dia s'anuncia que potser no es prorrogaran els 400 euros i es desencadena la previsible reacció: els sindicats i l'oposició comencen a plantejar accions per evitar-ho. El rellotge corre i els mitjans reprodueixen el debat polític, mentre milers de famílies veuen caure els fulls del calendari que els apropen al dia en què cobraran o deixaran de cobrar allò que els permet malviure.\nFinalment, al cap d'unes setmanes de fer política de declaracions amb una qüestió tan delicada, Rajoy aprofita una visita al rei Joan Carles a Mallorca per desfer la incògnita en la subsegüent roda de premsa: es cobraran els ajuts. Cas tancat a l'espera del proper consell de ministres, on s'afegirà la lletra menuda a aquesta pròrroga anunciada gairebé en temps de descompte.\nAixò no és seriós. D'un govern se n'espera consistència i coherència. L'episodi que acabem de viure retrata molt bé un executiu que es limita a improvisar amb una certa dosi de crueltat i frivolitat. Una mesura així no es planteja únicament per quadrar els números que ens han de fer complir els compromisos amb Brussel·les.\nÉs inadmissible que s'especuli amb la supervivència de milers de famílies en risc d'exclusió social, en un moment tan difícil per trobar feina. Rajoy no escoltava quan el Nobel d'economia Finn Kydland va advertir que quan l'economia és volàtil, la política no ho ha de ser. Ben lluny d'això, la percepció és que governa la improvisació i la incertesa que genera.


Aquest estiu Ràdio Estel dedicarà un programa a la figura de Lluís Maria Xirinacs\nDe dilluns a divendres a les 23 hores\nAquest estiu recuperem el programa premiat pels Premis Ràdio Associació "Xirinacs avui". Cada dia, de dilluns a divendres a les 23h. Un recull de programes dedicats no només a la figura de Lluís Maria Xirinacs, sinó a tot el seu llegat i, encara, a la posada en pràctica dels seus ideals religiosos, democràtics, cívics i pacífics. Cada dia durant mitja hora explorarem el món Xirinacs de la mà de Lluís Planas, amic i deixeble de Lluís Maria Xirinacs i director del programa conduit per Joan Trias.\nValors i estudis com la filosofia, la política, la economia, la comunitat o la espiritualitat formaran part també d'aquest ventall per tornar a conèixer la figura de qui va ser nominat fins a tres vegades per a Nobel de la Pau.\nEls Premis Ràdio Associació reconeix entre d'altres la qualitat, innovació i presència de la llengua catalana o la inclusió dels programes radiofònics i els professionals de la ràdio arreu del territori català. Xirinacs Avui de Ràdio Estel és un espai basat en el sacerdot, filòsof, polític i activista Lluís Maria Xirinacs, en el seu llegat amb una mirada de futur. Dirigit, produït i realitzat per Lluís Planas, expert en la figura de Xirinacs i amic personal del sacerdot i Joan Trias, periodista i locutor d’aquesta casa.\nRecordem que aquesta 19a edició ha estat marcada per un rècord de 111 candidatures a un Premis Radio Associació que han guardonat, a més, professionals com Jordi Basté, Albert Om, Pepe Nieves, Lidia Heredia o Jaume Serra i programes com Catalunya Migdia de Catalunya Ràdio, M.A.S. enllà de Ràdio Banyoles o el programa especial Nadal a la presó.\n"Xirinacs avui" en definitiva, pretén anar més enllà del simple homenatge per tal de donar resposta a preguntes actuals a través de la figura i el llegat del doctor, sacerdot i escriptor català.