Programa polític 7/8 by CUP Vilanova i la Geltrú - issuu\nd’Unitat PopularCandidatura d’Unitat PopularEleccions municipals 2011\nVilanova i la GeltrúPer una Vilanovade joves i de\nJOVENTUTPrograma polític eleccions municipals 2011Candidatura d’Unitat PopularJoventutEl jovent és un dels sectors que més pateix la imposició del model socioeconòmic vigent en la nostra societat, un model que realça valors\ncompetitius, consumistes, individualistes, repressius, etc., i que condemna a unes dures condicions de precarietat el jovent en molts aspectes de la vida quotidiana. Drets essencials, com són l’habitatge,\nels estudis o el treball, es troben en l’actualitat en un procés de precarietat que fa que gran part del jovent vilanoví (així com de la resta\ndels Països Catalans) tingui grans dificultats per poder accedir-hi en\nunes condicions dignes.\nLa precarietat laboral, la inestabilitat en contractes de poca duració, el fet que cada cop s’exigeixi més\nexperiència i una gran formació fan que els joves siguin un dels col·lectius més desafavorits al mercat\nlaboral, la qual cosa comporta que siguin una font de mà d’obra barata. A més, el fet de no poder adquirir una base consolidada econòmicament fa que els joves es vegin privats de poder accedir a drets essencials, com pot ser l’habitatge. És important que el jovent agafi consciència d’aquestes situacions de\nmancança i intenti posar-hi remei d’una forma directa i clara.\nPer això, la CUP col·laborarà amb les organitzacions, sindicats i entitats juvenils que proposin alternatives\nal model social i econòmic actualment existent amb l'objectiu que esdevinguin realitats en un futur al\nmés proper possible.2Programa polític eleccions municipals 2011Candidatura d’Unitat PopularPer tant, creiem que des de l’Ajuntament s’haurien de facilitar totes les eines possibles perquè tot el jovent vilanoví interessat pogués accedir a totes aquestes necessitats bàsiques d’una forma digna\n(habitatge, feina, formació i transport).\nL’ensenyament i la formació són eines imprescindibles perquè els joves creixin com persones crítiques i\ncompromeses en la societat del futur. Per contra, trobem que actualment el nostre sistema educatiu sorgeix de les necessitats de les empreses i el mercat laboral. Això pot comportar que s’ignorin altres necessitats socials i el pas dels estudiants cap a posicions submises, sense cap mena de criteri, que el dia\nde demà no tinguin cap mena d’esperit crític ni d’afany per millorar.\nA més, la capacitat econòmica de l’estudiant limita clarament les seves possibilitats de formació i no permet la seva especialització per desenvolupar les seves habilitats. Un altre element que restringeix les\npossibilitats a l’estudiant és la mobilitat, ja que per accedir a una educació superior majoritàriament és\nnecessari desplaçar-se fora de la ciutat, i per fer-ho es requereixen cada cop més recursos a causa de\nl’augment constant dels preus dels transports, siguin metropolitans, regionals, etc.Un altre eix on es visualitza la precarietat dels joves és en l’ocupació.\nActualment, l’atur juvenil a l’Estat espanyol és del 42% en els menors\nde 25 anys, el doble que la mitjana de la UE-27. A Catalunya, al voltant del 23% dels joves de 15 i 16 anys no estudien ni treballen i conformen l’anomenada Generació Ni-Ni o Generació perduda.\nLluny de ser una crisi passatgera, la crisi del jovent català és permanent, fruit del sistema de relacions\nproductives capitalista, i només es flexibilitza en períodes com el de la construcció (1995-2008), on el\njovent és usat de mà d’obra barata i exposat a riscos laborals superiors als de la resta de la població treballadora. El boom immobiliari i de la construcció, més enllà de suposar la destrucció del territori, especulació, corrupció i encariment del preu de l’habitatge, també ha provocat desastres en l’estructura juvenil d’una generació que ha crescut convençuda que sense estudis es podia guanyar millor la vida que\namb una bona formació.LES POLÍTIQUES DE JOVENTUT A VILANOVA I LA GELTRÚ\nLa regidoria de Joventut a Vilanova i la Geltrú és una regidoria quasi inactiva. En general, respon a les\nlínies marcades per la Direcció General de Joventut de la Generalitat de Catalunya, recentment en mans\nde Convergència i Unió. Fins fa poc, aquestes línies venien marcades per la filosofia d’ERC de la tutel·la\n(no validar espais autònoms, validar únicament espais subvencionats i lligats a convenis) i l’acció pedagògica - preventiva (no feu soroll, no consumiu drogues, estudieu, veniu al taller de prevenció de riscos laborals, etc.). Amb el canvi de govern de la Generalitat, podríem dir que el rumb de les polítiques de\njoventut es radicalitzarà cap a l’”assistencialisme adult” (això està bé i això està malament; joves, feu el\nque jo us dic com a adult).3Programa polític eleccions municipals 2011Candidatura d’Unitat PopularA la pràctica, l’Oficina Jove i el SIAJ són les úniques iniciatives institucionals en marxa, que actuen com\na oficina d’informació descentralitzada per al jove. L’Oficina Jove és d’àmbit comarcal, i el SIAJ està\nmancomunat amb l’Alt Penedès, tot i que el servei que ofereix és mínim.\nAltres accions dutes a terme pel govern han estat:\n* Envelat actual: fruit de les reivindicacions constants i històriques del jovent de la ciutat de tenir espais polivalents propis, el govern trampeja la manca d’aquests amb la instal·lació els mesos de tardor i\nhivern d’un envelat que cedeix a les entitats que el sol·liciten, joves o no. Enguany (2010-2011), la novetat rau en una reducció dels cànons a pagar per a la seva utilització, fruit segurament de la baixada de\nrendiment d’un model (festa a l’envelat) que s’esgota per abús en ser l’única oferta municipal per a les\nactivitats del jovent.\n* Pla de Joventut: l’Ajuntament va encarregar la redacció d’un pla de joventut que va ser aprovat, amb\nel vot també afirmatiu de la CUP, el mes de maig de 2009. La CUP va donar-hi suport ja que considerava\nque les conclusions principals del pla corresponien a les reivindicacions principals i històriques del jovent\nvilanoví i a més coincidien en gran part amb el programa de la CUP i es considerava que l’adopció del Pla\nper part de l’Ajuntament era un pas endavant. Ara bé, del Pla Local de Joventut no se n’ha executat res\nsignificatiu. La principal demanda, com des de fa anys, és la d’un Casal de Joves Autogestionat, projecte\nque d’entrada no es vol assumir des del Govern.\n* Futur Equipament Juvenil: projecte de la Regidoria de Joventut que no va tenir finançament des\ndel principi, ni probablement el tindrà, ja que no serà assumit pels pressupostos municipals de 2011.\nConsisteix en un pavelló per a concerts i activitats diverses que substituirà l’actual envelat, un espai per a\nl’Oficina Jove, sales de tallers, exposició i reunió, bucs d’assaig, etc. La data prevista d’inici d’obres s’ha\nendarrerit diverses vegades i la darrera data donada és el setembre de 2010.\n* IMET: L’Ajuntament va augmentar per a 2010 en 1,4 milions la dotació pressupostària al nou Institut\nMunicipal d’Educació i Treball que substitueix l’antic CFO La Paperera per ampliar-ne competències.\nFruit d’aquest augment s’ha pogut donar resposta a l’augment de demanda formativa, que no és exclusivament jove però on els joves hi són en percentatges més elevats. No obstant això, en general l’oferta\nformativa ocupacional a la ciutat està encara molt per sota dels nivells ideals per a cobrir les necessitats\nformatives del jovent de la ciutat. Una altra vegada i com sempre, el ritme de creixement de la població ha anat molt per sobre del ritme de creixement dels serveis, i arribada la crisi, i per\ntant la necessitat de formació, les deficiències són evidents.\nEn general podem afirmar que la iniciativa específica en joventut ha estat nul·la i que la genèrica on\ns’inclou significativament el jovent, com la formació, el treball o l’habitatge, és encara deficient\ni insuficient per a uns criteris mínims de justícia social. Proposem:\n429) Espai per a joves autogestionat: un casal per als joves on siguin ells mateixos\nels encarregats d’organitzar l’espai i coordinar les activitats que hi vulguin dur a terme, per tal d’oferir un oci alternatiu i crític al jovent de Vilanova i la Geltrú.4Programa polític eleccions municipals 2011Candidatura d’Unitat Popular430) Donar suport a les iniciatives d’oci alternatiu juvenil: és a dir, totes aquelles activitats que no vagin dirigides a un oci consumista i capitalista.\n431) Creació d’un Consell de la Joventut: espai de debat i participació juvenil on els\njoves puguin interactuar i proposar mesures adequades a les seves necessitats que\npuguin influenciar el Ple i, per tant, les polítiques de joventut. Des de la CUP creiem\nque és un espai necessari, ja que no tots els joves són majors d’edat i poden votar i,\nper tant, no poden expressar les seves opinions en la política local. A més, seria una\nbona manera d’iniciar-se i involucrar-se en la vida política de la ciutat.\n432) Potenciar els espais d'autogestió i autoorganització del jovent vilanoví com a\ninstruments democràtics i assemblearis de participació política i social.\n433) Creació d’una Coordinadora d’Entitats, amb seu pròpia: donar suport a la creació\nd’una coordinadora d’entitats encarregada de defensar els interessos comuns de les\ndiverses entitats de Vilanova i la Geltrú. És una tasca difícil, ja que cada entitat té els\nseus propis interessos, però la coordinadora també serviria com a eix de cohesió entre les entitats i la suma d’esforços aportaria elements positius per al teixit associatiu de la vila.\n434) Donar difusió i suport tècnic i material als sindicats d’estudiants per tal de fomentar l’organització estudiantil i, per tant, la participació activa dels joves en la\npolítica de la ciutat. Es tracta de donar suport a aquestes iniciatives, ja sigui cedint\nespais o donant assessorament a aquells joves que així ho requereixin.\n435) Contractació de joves per part de l’administració: l’administració ha de jugar un\npaper clau permetent al jovent de la ciutat adquirir experiència laboral, principal dificultat curricular a l’hora de trobar feina. Per tant, es proposa tenir present aquest\nfactor per elaborar una política de contractació de joves per temporades que tingui\ncom a objectiu dotar d’experiència laboral els seus currículums.\n436) Transparència en les col·laboracions remunerades amb l’Ajuntament.\nL’Ajuntament requereix al llarg de l’any de voluntaris remunerats que desenvolupin\npetites tasques de molt curta durada: des de la Cavalcada de Reis fins a embolicar\nregals per Reis. Cal que aquestes feines es donin amb criteris transparents i no a dit.\n437) Creació d’una borsa municipal juvenil: elaborar una llista de feines concretes\nque dugui a terme l’Ajuntament per tal que siguin persones joves les contractades.\nUn exemple seria, si es duguessin a terme les Aules d’Estudi, contractar els mateixos\njoves per tal que facin de conserges i cuidin les instal·lacions durant el període\nd’exàmens.5Programa polític eleccions municipals 2011Candidatura d’Unitat Popular438) Viver d’empreses: Donar suport a la creació d’empreses joves que fomentin el\ntreball en equip dotant d’espais comuns de treball diferents treballadors autònoms.\nAquesta nova iniciativa d’empresa vol abolir l’aïllament del treballador independent\ndonant més importància a la cooperació entre individus.\n439) Construcció d’una residència per a joves. El concepte no seria tant una residència d’estudiants sinó per a joves. La idea d’aquesta residència rauria en el fet de disminuir el cost del lloguer d’un pis, a través de compartir els espais comuns, com seria la cuina i els lavabos, i habitacions pròpies o compartides.\n440) Aules d'estudi: Aquesta idea va més enllà de la proposta d’ampliar l’horari de la\nbiblioteca, es basa en la creació d’aules d’estudi, un espai destinat exclusivament a\nestudiar, per tal que no se solapin les diferents maneres d’estar en una biblioteca:\ntreballs en grup, estudi col·lectiu... i que poden molestar la gent que va a concentrarse i a estudiar en silenci. Es poden aprofitar els centres cívics o les biblioteques escolars o dels instituts com a instal·lacions on dur a terme aquests espais ja que\ncompten amb l’estructura adequada i tenen Wi-fi.\n441) Aglutinar la informació del SIAJ: la web d’aquest organisme no és gens clarificadora i és difícil trobar-hi els serveis que ofereix. S’hauria d’anunciar les activitats\nd’aquest organisme d’una manera més comunicadora per facilitar-ne l’ús. Caldria,\ntambé, transmetre la informació d’interès juvenil com seria el cas de la salut\n(drogues, sexualitat, alimentació, etc.), la mobilitat comarcal i per als estudiants universitaris, en l’àmbit de la cultura i les festes populars, etc.\n442) Assignar educadors socials per evitar casos de fracàs i marginació: sobretot en\nl’àmbit de carrer, treballar amb els joves per habilitar espais i construir projectes\ncom a alternativa al fet d’estar al carrer.\n443) “Beques” al transport: els estudiants que es desplacen diàriament per anar a la\nUniversitat han de tenir unes ajudes per cobrir aquestes despeses indirectes per adquirir una formació especialitzada. Vilanova i la Geltrú és zona 4 de Rodalies Barcelona i el cost és excessiu per a un estudiant.\n444) Impulsar un autobús de Vilanova i la Geltrú a la UAB: molts estudiants de Vilanova i la Geltrú estudien a la Universitat Autònoma de Barcelona, que no és de fàcil\naccés utilitzant el servei de RENFE. Per això i per abaratir el cost del transport proposem la creació d’aquest autobús que acosti els joves vilanovins a la Universitat sense\nhaver d’utilitzar el transport privat.\n445) Iniciar un projecte d’Alberg Juvenil per tal d’incentivar el turisme juvenil a la\nnostra ciutat.6Programa polĂtic eleccions municipals 2011Candidatura dâ€™Unitat Popular7Programa polĂtic eleccions municipals 2011Candidatura dâ€™Unitat Popular!\nM ou fi txa8All pages:23456InfoSaveLikeShareDownloadMorePrograma polític 7/8 Published on Apr 25, 2011 Per una Vilanova de joves i de futur MOVEM FITXA\nJoventutcupdevilanovaFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Tapes i cervesa per 2,50 euros en els barris de València\nPer tercer any consecutiu, arriba la Ruta del Tardeo a València. Fins al pròxim 18 de juny, al voltant de 35 locals s’han unit a aquesta iniciativa per a oferir als valencians la millor gastronomia. D’aquesta manera, per tan sols 2,50 euros, tindràs l’oportunitat de degustar delicioses tapes, acompanyades amb una cervesa Mahou, San Miguel o Alhambra. Però si eres més de copes o còctels, per només 5 euros, provaràs les millors combinacions.\nDurant tres setmanes, concretament des de la vesprada del dijous fins al diumenge, en un horari comprés entre les 12.00 i les 21.00 hores, depenent de cada establiment, els barris més populars de València t’esperen per a gaudir de la Ruta del Tardeo, una nova moda que, cada vegada, s’aferma més en la nostra ciutat.\nI és que aquesta iniciativa, impulsada per la Confederació d’Hostaleria i Turisme de la Comunitat Valenciana, a través de la Federació Empresarial d’Hostaleria de València en col·laboració amb l’Agència Valenciana de Turisme i MAHOU SAN MIGUEL, té com a objectiu potencia l’oci de la nostra ciutat durant el dia.\nPerò a més, en aquesta nova edició, i com a novetat, aquesta ruta comptarà amb un jurat professional, que triarà a la millor tapa que represente la dieta mediterrània. Així, l’establiment vencedor rebrà un reconeixement especial durant la celebració del Dia Mundial de la Tapa, que tindrà lloc el pròxim 13 de juny.\nPer això, els locals participants han preparat tapes exquisides, que deixaran bocabadats als assistents. L’oferta gastronòmica anirà des de la tradicional ensalada russa, fins a un xopet de salpicó de marisc, tàrtar de tonyina roja sobre coca de cervesa o montadito de botifarra amb ceba caramel·litzada, entre moltes altres propostes.\nNo t’ho penses més, i gaudeix de les vesprades a València. Tapes de primera qualitat i cervesa fresqueta és el que trobaràs en els locals participants, que es reparteixen entre les zones del Centre, Cànoves, Russafa, Aragó, Blasco Ibáñez, el Passeig Marítim o la zona de la Ciutat de les Arts i les Ciències de València.


El director general de Cooperació al Desenvolupament visita el Senegal en el context d'elaboració de l'Estratègia País Prioritari - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nEl director general de Cooperació al Desenvolupament visita el Senegal en el context d'elaboració de l'Estratègia País Prioritari\nEl director general de Cooperació al Desenvolupament, Carles Llorens, es va desplaçar al país per conèixer els projectes en curs i participar en l’elaboració de l’Estratègia País Prioritari de Senegal, un document estratègic que marca les principals línies d’actuació en els països considerats prioritaris pel Govern.\nEl director general rebent les explicacions dels representants de les contraparts senegaleses.\nCarles Llorens es va reunir amb diferents actors implicats en el desenvolupament del país, com organitzacions catalanes i senegaleses, que van aportar el seu punt de vista sobre quines han de ser les prioritats de la cooperació catalana al Senegal. Aquesta visió sobre terreny es complementa amb una sessió de treball que es farà a Catalunya amb ONG catalanes el 18 de novembre per acabar de tenir una visió àmplia de quina ha de ser l’orientació definitiva de l’estratègia.\nDurant la seva estada es va reunir amb el director general de la Cooperació Descentralitzada del Ministeri de la Descentralització, Mamadou Dior Diaw, així com amb el secretari executiu del Programa Nacional de Desenvolupament Local, Samba Gueye. Aquest programa dóna suport directe a les agències de desenvolupament dels Consells Regionals, organismes administratius descentralitzats del país.\nPrecisament, l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament ha estat treballant conjuntament amb la regió administrativa de Kolda (Casamance) i per aquest motiu també es va trobar amb Alassane Saidou Sow, director de l’Agència Regional de Desenvolupament de Kolda (ARD-K) i Fabouly Gaye, president del Consell Regional de Kolda.\nEl director va comprovar l’execució de diferents projectes finançats per l’Agència els darrers anys.\nAl municipi de Pata, el projecte amb l’ARD-K i la Federació de Productors Hortícoles de Sofinama/Jamara. En aquesta actuació es promou el cultiu de plàtan com a principal producció, però també s’afavoreix la diversificació a través d’altres fruites i hortalisses com el pebrot picant, l’albergínia africana, les síndries o el gombo. Al mateix municipi va conèixer de primera mà un projecte de ràdio comunitària, que ha estat equipada i el seu personal format gràcies a un acord marc signat amb l’Institut PANOS Afrique de l’Ouest.\nA la mateixa regió de Kolda, un projecte de l’entitat catalana Fundació Guné, que ha donat suport a 10 grups de dones els darrers tres anys per accedir a crèdits bancaris i engegar activitats productives. Les dones han estat formades en diferents capacitats de salut pública i educatives, inclosa una alfabetització funcional, a través dels Centres d’Alfabetització Local, que s’han creat en més de 30 pobles de la regió de Kolda. L’objectiu final és que les dones s’organitzin en col·lectivitats i que sàpiguin gestionar els seus propis recursos, en puguin generar de propis i aconseguir finançament extern a través de crèdits assequibles.\nVisita a Gàmbia\nEl director va viatjar també a Gàmbia, on hi ha diferents projectes desenvolupats des de la cooperació municipal catalana a través del Fons Català de Cooperació al Desenvolupament. A Catalunya hi ha grans comunitats de nouvinguts, tant de senegalesos com de gambians.\nMés informació sobre les actuacions de l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament al Senegal en aquest enllaç:


beneficis per a la salut entre vegetarians i vegetarians | fariborzbaghai.org\nbeneficis per a la salut entre vegetarians i vegetarians\nEm sembla que hi ha dues respostes aquí. Respondré amb el mínim biaix possible.\nDes del punt de vista moral i ambiental, sento que el veganisme és la millor opció. El veganisme mai no ha estat tan fàcil i saborós del que és ara. Hi ha un munt d’eleccions amb cada vegada més cadenes importants que intenten aconseguir un tros del pastís vegà. Vegeu cadenes com A&W Canada. Van començar a vendre més enllà de les hamburgueses i es van esgotar ràpidament. És cert que no es tracta d’un producte vegà, ja que per defecte ve amb el mayo, però es pot sol·licitar sense ell. Aquesta empresa va tenir tant èxit que va portar al govern a invertir 150 milions de dòlars en les indústries que produeixen el producte per fabricar aquests aliments. Sobretot les mongetes! La vostra salut i el planeta apreciaran aquesta dieta.\nDit tot això, el veganisme és un canvi d’estil de vida i, si vius a Amèrica del Nord, és dràstic. Vol dir mirar de què està feta la vostra roba, sabates, revisar les etiquetes i limitar on podeu menjar o fins i tot comprar. És tan dolent un cop feu aquest canvi? No realment. No obstant això, pot resultar una mica descoratjador per al consumidor mitjà. Per no parlar de la part de la comunitat vegana que menysprea el vegetarianisme. És així com hem de tractar els que intenten fer el canvi? La societat en general no és amigable amb els vegans i ho haureu d’entendre quan us allotgeu (espero que també ho facin els vostres amics). És bastant boig el nombre de coses que contenen productes lactis o animals, realment no se n’adona fins que no comenceu a revisar les etiquetes. Començareu a preguntar-vos per què aquesta lactis hi és fins i tot quan el producte seria igual de bo sense ella.\nAfortunadament ara hi ha un substitut de gairebé tot, i si vius en un barri que compleix la dieta, hi ha molt poca excusa per no practicar el veganisme.\nPer tant, suposo que per resumir les coses, depèn molt d’on es trobi a la vida, tant geogràficament com espiritualment. Una persona decidida hauria de ser capaç de fer treballar qualsevol cosa independentment d’aquestes coses, però hi ha molt a tenir en compte, inclosa la moralitat de la situació.\nEl que més us convingui en aquest moment de la vida, gràcies per fer la tria, és important. Esteu prenent una decisió impressionant i afecteu positivament les vides i el nostre entorn. Feu passos per a nadons i no us perdeu res, hi ha molts recursos i receptes fantàstics per al xef aventurer.\nSé que aquest és un tema controvertit i molts no estaran d'acord amb la meva opinió. Estic obert a un debat i m'encantaria la conversa. Mantinguem-ho amb classe, per favor.\nDepèn completament de des de quin angle el vegeu.\nAmbientalment, és molt probable que vegi (a menys que obtingueu tot el vostre menjar de cultius molt llunyans o amb un consum elevat d’aigua, cosa que és molt improbable), treballem en el supòsit que tant per a vegetarians com per a vegans en aquest debat no ho fan, sí ?)\nMoralment: les vaques lleteres acaben sacrificades als 4-6 anys, la seva esperança de vida és de més de 20. Els vedells lactis masculins es maten immediatament (al Regne Unit no hi ha un mercat de vedella realment tan financer, millor disparar-los quan són primers) o enviar-los a la vedella als pocs mesos. Els pollets mascles estan aixafats vius o ofegats en una bossa. Les gallines ponedores s’envien a la matança d’uns 18 mesos. Hi ha una clara hipocresia en aquells que no volen menjar carn a causa de la mort d’animals, però mengen ous i lactis. Per tant, el veganisme moralment guanya.\nSocialment: és més fàcil, a la majoria de països ser vegetarià que vegà, hi ha més opcions vegetarianes a la majoria de restaurants, podeu entrar a qualsevol cafeteria i saber que podeu prendre un cafè amb llet, fins i tot els que poden menjar carn un producte vegetarià per cuinar si us hi passeu, no cal pensar en la roba, de manera que, tot i que és més fàcil que mai ser vegà, encara és socialment més acceptable i és més fàcil ser vegetarià.\nSalut: els productes lactis s’han relacionat amb diversos càncers, inclosos els de mama, ovari, fetge, pròstata i intestí. Els ous són increïblement rics en colesterol, cosa que el cos humà no necessita, ja que produïm el nostre propi colesterol. El colesterol, òbviament, és el principal motor de les malalties del cor, el principal assassí del món occidental. Però, al contrari, una dieta vegetariana mal planificada pot tenir efectes adversos per a la salut (també ho pot fer una dieta vegetariana mal planificada). Suposant que planifiqueu bé la vostra dieta i que la completeu amb B12 (i depenent del lloc on visqueu vitamina D, però els consumidors de carn també haurien de fer-ho si viuen en països amb pocs nivells de sol), una dieta vegana basada en plantes alimentàries sencera seria més sana que una menjar sencer dieta vegetariana.\nProbablement estic esbiaixat com a vegà, però vaig ser vegetarià durant molts i molts anys i l’únic punt que el vegetarianisme em guanya és socialment, va ser molt més fàcil en esdeveniments laborals i coses com ser vegetarià, perquè sempre hi ha entrepans de formatge . Però, just en el temps que he estat vegà, les coses han millorat molt. Veig molts més “menjars univerals” que són menjars vegans sense gluten que s’adapten a la majoria d’estils de vida, necessitats religioses i al·lèrgies que són súper inclusives i espero que siguin recollides per totes les indústries.\nCal que proporcioneu context sobre el que esteu demanant. Comprendre que el veganisme és una branca del vegetarianisme.\nEl veganisme és una croada moral que té implicacions per a la vida quotidiana. El veganisme és la creença moral que és immoral utilitzar animals de qualsevol manera (menjar, roba, etc.) basant-se en un supòsit metafísic que els animals (tots els animals, des de la vaca a l’aranya) són moralment equivalents als humans.\nEl veganisme és la forma més extrema de vegetarianisme. El vegetarianisme és més fluid en la seva ideologia i justificacions. A més, a falta d’una millor descripció, el vegetarianisme té més capes. Molts vegetarians solen estar bé amb productes lactis, ous i alguns amb peixos i insectes. Per als vegetarians, el tema no és tan absolutament moral com els vegans.\nSi ho hagués de comparar amb el món de l’exercici, els vegetarians són corredors, els vegans són els encreuadors cultes. Si ho hagués de comparar amb la religió, els vegetarians són com el cristianisme anglicà, els vegans són els vostres científics.\nTanmateix, tornant a la vostra pregunta, heu d’especificar com voleu que avaluem com un és millor o no.\nCal anar amb compte amb les dietes d’etiquetes. Tenen un propòsit i, per tant, qualsevol anomenada investigació es basa en la defensa, no en l'objectiu. Els vegans són els pitjors en aquest sentit. Atès que el nucli del moviment és una croada moral, l’objectivitat i la veritat ocupen un segon pla a la causa. Si ja creieu que l'ús d'animals és incorrecte, només confieu en les afirmacions que donen suport i desconfieu de les que afirmen el contrari.\nEn poques paraules, no som vaques. Els nostres cossos i sistemes digestius no estan adaptats a una dieta exclusiva de plantes. Per descomptat, podem "sostenir-ho" fins a cert punt, però no hi ha proves en la nostra biologia evolutiva que indiquin que una dieta vegetal és ideal. Som un depredador àpex.\nMés enllà d’això, no importa que el veganisme sembla implicar que hauríem d’esborrar els animals depredadors. Si és cert que els animals pateixen en el mateix grau que els humans, això implica que hem d’evitar que el lleó mengi la gasela. El veganisme és, bàsicament, un luxe ximple de societats pròsperes i abundants.\nPer a la salut: sembla que la dieta vegana és millor. Fins i tot la nova guia canadenca d’aliments no té productes lactis (i per bones raons). Els ous són una font de colesterol dolent, de manera que si ometeu la dieta baixareu els nivells de colesterol.\nPer al planeta: sembla que la dieta vegana és millor. Cada cop hi ha més investigacions que suggereixen que hauríem de passar a la dieta vegetal per reduir el nostre impacte ambiental negatiu. La producció de productes lactis contribueix a l’emissió de metà que és un gas d’efecte hivernacle. Els residus de qualsevol explotació ramadera contaminen l'aigua i el sòl. Només cal buscar-lo a Google.\nPer a la vostra consciència: sembla que la dieta vegana és millor. No crec que sigui necessari explicar per què.\nPer mantenir feliços els vostres amics i familiars i, en general, tenir un millor estat social: la dieta vegetariana és millor. És més acceptable ser vegetarià que vegà. La gent pensarà que tens dolor al cul i la teva única presència els farà incòmodes i possiblement agressius.\nPer gaudir menys de la vida: la dieta vegetariana és millor. Hi ha moltes més opcions de menjar vegetarià que de menjar vegà. Tanmateix, no és una lluita per a mi gaudir del menjar, però és possiblement perquè visc en un lloc i un moment on el veganisme és popular. També es necessita una mica més de temps per comprar productes nous quan es vegà, ja que cal comprovar els ingredients. Amb el temps, esdevé una segona naturalesa, però, encara em sento decebut cada vegada que trobo que els productes aparentment vegans no són vegans. Per exemple, per què han de posar llet en una mica de xocolata FOSCA? No té sentit.\nAquesta és la meva comparació de dietes veganes i vegetarianes basada en els meus coneixements i experiències personals.\nDepèn. Millor és una paraula subjectiva, de manera que, com a vegà, diria personalment que és millor que ser vegetarià que no pas ser vegetarià.\nVaig començar com a vegetarià molt breument perquè ja he vist un vídeo sobre els horrors de la indústria làctia. Vaig deixar de menjar carn i tot el que s’acompanya durant la nit, així que no estava preparat per convertir-me en un vegà complet, tot i que em perseguia cada dia.\nEn una de les meves protestes d'animals, vaig dir a un company de medicina que era vegetarià (un gran canvi d'estil de vida per a mi) i semblava molt decebuda i em va dir: "vegana". Vaig pensar que era una mica brusca, però llavors em vaig adonar que la indústria làctia és tan cruel i horrible com la indústria càrnia / les fàbriques. Tenia raó.\nCom a vegetarià, em vaig recolzar en els productes lactis per aconseguir-ho i vaig sentir-me tan culpable.\nSi tothom veiés només els fragments del que realment passa a les granges de fàbrica o les explotacions làctiques o veiés un dels molts documentals impressionants que hi ha, la majoria deixaria de menjar carn i productes lactis i es convertiria en vegans en aquell moment perquè no voldrien cap part d’això. Ens desvinculem per poder menjar allò que ens agrada. Ho vaig fer.\nUn cop veieu el que veieu i sabeu el que sabeu, no hi ha marxa enrere. És per això que és b ******* quan la gent diu que "va renunciar" a ser vegana perquè (qualsevol excusa aquí ho farà) la resposta real és QUE MAI VAN SER VEGANS! Els vegans no tornen enrere! les persones a dieta tornen enrere, cosa que té sentit.\nTot el que ha de fer la gent és veure un clip de qualsevol dels molts documentals que hi ha a la indústria agrícola de fàbrica i a la indústria làctia per saber per què la gent es fa vegana. Són vegans pels animals. Bona salut. la pèrdua de pes, el medi ambient, tots els extres, però el motor dels vegans.\nTinc una resposta molt senzilla per a vosaltres. De fet, podeu respondre fàcilment a aquesta pregunta vosaltres mateixos.\nSi la dieta vegana fos una de les que havíem adaptat a menjar a mesura que evolucionava la nostra espècie, esperareu trobar cultures veganes a tot el món. No ho fas. No hi ha una sola cultura vegana arreu del món, i mai no ha estat a la nostra història.\nCombina això amb dos fets. Per tal de mantenir fàcilment l’alimentació de molts dels microelements essencials que necessitem en la nostra dieta per tenir una bona salut, cal alimentar i / o complementar molts aliments vegans.\nEl segon fet és que la majoria dels éssers humans del planeta no tenen accés als aliments fora de temporada, no locals que la majoria dels vegans necessiten per mantenir una dieta adequada. Només els privilegiats (majoritàriament d’ingressos mitjans, persones occidentals de menys de 30 anys amb formació universitària) tenen accés a una àmplia gamma de productes importats de vegades de l’altra banda del món.\nPoseu tot això en comú i us hauria de dir alguna cosa. És completament evident que una dieta vegana no és una dieta natural per als humans.\nEl fet que hagueu separat els vegans dels vegetarians significa que reconeixeu que els vegetarians mengen alguns productes animals a la dieta per mantenir la salut. La majoria dels nutrients que necessitem es poden obtenir a partir de diversos productes animals, com ara peixos, closques, llet, ous, sang, etc. No sempre ha de ser exclusivament carn.\nPer tant, si alguns d’ells s’inclouen en una dieta vegetariana suficient per proporcionar-nos la nutrició necessària, sí, podem ser vegetarians i hi ha moltes cultures. Es fa difícil ser vegetarià quan més al nord o al sud es dirigeix, on les condicions ambientals i d’hàbitat ens fan necessitar una nutrició sostenible.\nQue “haguem” de ser vegetarians és purament una qüestió d’elecció personal. Però la nostra bioquímica i morfologia no ha evolucionat mai per ser vegana.\nVell però ho respondré. La majoria d’aquestes respostes són respostes d’unilateral (veganes) i he d’explicar de manera rectificada aquests defectes.\nEl vegetarià és la resposta.\nEls nutricionistes consideren que els vegans no són sans. Perquè la manca d'aliments amb vitamines i proteïnes fortificades específiques al cos és un gran problema.\nEls metges no recomanen als vegans fer exercici tant com un consumidor normal de carn a causa de la recuperació de la fatiga, la probabilitat de mal funcionament dels nervis i (si es tracta d’una activitat frenètica com ara bàsquet o córrer) una recuperació muscular deficient.\nEls vegans utilitzen suplements i suposadament aliments fortificats per "substituir" les proteïnes de la carn i els ous. Que en realitat no és saludable ... cap suplement és saludable si es consumeix excessivament (cosa que fa un vegà responsable)\nLa manca de B12 i greix corporal pot tenir greus efectes negatius en una situació de mort o mort.\nTambé és la raó per la qual podeu definir més massa muscular mentre que vegana és degut a la manca de greix entre la pell i els músculs. Això NO vol dir que tingueu més massa muscular que un consumidor de carn que tingui els músculs definits. Per què? Com que els músculs es defineixen a sobre d’aquest poc greix que crema per definir-los. Per això, algunes persones grans tenen músculs "definits", però no són tan forts com una persona normal.\nPer descomptat, cada cos és diferent, de manera que depèn del que el vostre cos consumeixi per ser eficient, és fresc. Però segons els nutricionistes: una dieta basada en plantes amb diversos tipus de carn, carbohidrats, lactis baixos, calci i ous és la dieta més sana i equilibrada.\nCom han dit altres respostes; depèn de com es defineixi millor. Tot i això, és per això que el vegà és millor que el vegetarià, segons el que he après.\nEls vegetarians encara consumeixen productes d’origen animal. Alguns consumeixen ous, lactis i fins i tot peixos. Vaig fer-ho quan era vegetarià durant un any. Les línies són borroses i s’hi ha relacionat el càncer\nconsum de productes animals\n. Quan sou vegà, tots els productes animals s’eliminen de la dieta, de manera que és més probable que el cos estigui en una dieta\n, i els nivells de colesterol disminueixen: dos factors clau que redueixen significativament el risc de patir malalties cròniques, com ara les malalties del cor i la diabetis.\nAtès que les línies omnívores es difuminen més amb els vegetarians que els vegans, és més probable que els vegetarians tornin a la seva manera omnívora.\n. Vaig fracassar quan era vegetarià durant un any i vaig tornar a ser omnívor. Després no em va agradar com em sentia i vaig anar a buscar Vegan. La millor opció que he fet. És menys probable que els vegans es llisquin, ja que es submergeixen completament en la dieta i es converteixen en un estil de vida, i tot el que inclou una dieta basada en plantes d'aliments integrals i opcions de vida saludables.\n300 kg de sustentació vegetal\nes requereix per produir 1 kg d’un producte animal. Si esteu consumint productes lactis o ous com a vegetarià, contribueu a una major càrrega per al medi ambient, quan podríeu menjar el gra o altres verdures i obtenir tots els nutrients que necessiteu com a vegà.\nSegons el doctor T. Colin Campbell\ni molts estudis que ha fet: un només necessita un 8% de proteïnes a la dieta, que es pot aconseguir fàcilment a partir d’una dieta basada en plantes d’aliments sencers.\nNo sé, ja que no sé moltes estadístiques sobre les coses. Però està prou ben demostrat sabent que els productes lactis en general no són saludables per a nosaltres i sé que els vegans tenen un IMC estadísticament inferior. Són dues coses que donen suport als punts perquè els vegans siguin més sans. Però sospito que els dos grups tindran avantatges i desavantatges quant a la salut.\nSabem que els vegans no obtindran prou B12 basat només en la dieta, però això es complementa fàcilment. A més, les persones de qualsevol grup poden tenir poca quantitat de B12, de manera que també pot ser un problema per als vegetarians i els menjadors de carn. Menys sovint tindran aquest problema, però no en una mesura irrellevant, de manera que pot ser rellevant suplementar B12 fins i tot si mengeu carn. La majoria de B12 a través de la carn també es complementa, perquè els agricultors afegeixen B12 suplementat en els aliments per als animals industrials.\nEl que és més rellevant és que el veganisme funciona i és generalment saludable i que l’heu de triar per als animals i per al planeta en lloc de només per a la salut. Com més vegà millor, per als animals, el planeta i probablement per a la vostra salut (depèn de com ho feu, és clar).\nexpedients mèdics redactatscervesa energètica monstreefectes nocius de la pobresa sobre la salut personalal disgust deLa mantega untable és dolenta per a vosaltrescontenidor de microones amb tapales bombetes halògenes riscos per a la salut\nCom protegir-se d’una llàgrima ACLCom evitar els aliments dolents per al corCom fer front després de la cirurgia bucalCom amenitzar la teva vidaCom prevenir els pèls posteriors després de l’elaboració


Presó provisional sense fiança per al detingut a Blanes acusat de matar la seva dona | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nPresó provisional sense fiança per al detingut a Blanes acusat de matar la seva dona\nLa víctima, de 40 anys, va morir dilluns al carrer Cristòfor Colom d'aquest municipi de Girona\nBlanes 11 ABR 2018 - 19:26\tCEST\nL'alcalde de Blanes llegeix un manifest de condemna a l'assassinat aquest dilluns. TONI FERRAGUT\nEl magistrat que instrueix el cas de l'assassinat d'una dona de 40 anys a Blanes (Girona), presumptament a les mans del seu marit, de 41, ha dictat aquest dimecres per a l'acusat presó provisional comunicada i sense fiança. Segons informa el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, l'acusat ha rebut la visita del jutge a l'Hospital de Calella, on es troba ingressat després d'autolesionar-se després d'(posar fi a) la vida de la seva dona. El crim va passar aquest dilluns al carrer Cristòfor Colom del municipi, segons van informar fonts policials. Els serveis d'emergències van ser alertats al voltant de les 05.45 hores i els Mossos es van desplaçar fins al lloc dels fets.\nLa comissió judicial que va ser a l'hospital estava formada pel lletrat de l'administració i pel fiscal, a més del magistrat. El detingut, que es trobava acompanyat de la seva lletrada, s'ha acollit al seu dret a no declarar en el marc d'una causa que continua oberta per un delicte d'assassinat.\nAquest cas de violència masclista va tenir lloc al domicili familiar del matrimoni a Blanes, en el qual també es trobaven els seus tres fills, dels quals un va resultar ferit. La dona, segons va confirmar l'autòpsia, va morir després de rebre més de vint punyalades, mentre que el marit, Rolando B.A., es va produir ferides que van comportar la seva hospitalització. La parella era d'origen bolivià i feia cinc anys que residia en aquesta localitat gironina. La dona s'estava separant de la seva parella.\nVa ser un dels tres fills del matrimoni qui aquest dilluns va donar avís a la policia catalana que havia trobat al seu pare autolesionant-se a l'abdomen amb una arma blanca. El presumpte autor del crim és a l'Hospital de Calella de Mar sota vigilància dels Mossos d'Esquadra.\nL'alcalde de Blanes i regidor d'Acció Social, Mario Ros, van convocar aquest dilluns un ple extraordinari i urgent que va tenir lloc a les 18.30 de la tarda per condemnar l'acte de violència masclista. El punt únic en l'ordre del dia va ser decretar tres dies de dol oficial i mostrar la solidaritat del plenari municipal cap a la família de la víctima. Posteriorment, a les 19.00, es va convocar un minut de silenci en senyal de dol i en solidaritat amb la família de la víctima, així com per condemnar l'assassinat.


El Centre Delàs i l'Agència Talaia aixequen un mur a Sant Cugat contra la militarització de fronteres i les polítiques migratòries que vulneren DDHH - Delas\nAmb motiu del Dia Internacional dels Drets Humans, el dissabte 12 de desembre el Centre Delàs d’Estudis per la Pau i l’Agència Talaia van aixecar al centre de Sant Cugat del Vallès un mur contra la militarització de fronteres i les polítiques migratòries que vulneren els drets de les persones migrades i refugiades. MURS, una reproducció de la tanca de Melilla, és una acció de carrer que vol sensibilitzar sobre les conseqüències de la militarització de fronteres i la construcció de murs a les fronteres de tot el món i especialment a la construcció de l’Europa Fortalesa.\nL’acció va tenir lloc a la Rambla del Celler a l’alçada de la Plaça de la Vila per on el més d’un miler de santcugatenques que hi pasejaven es van trobar amb una instal·lació de gran format que els bloquejava el pas. Des de les 12h del migdia i fins les 21h la instal·lació va recordar a les persones que es van trobar que els impedia el pas, com impacten les polítiques frontereres en els cossos i vides de les persones migrants i desplaçades per la força arreu.\nL’acció estava emmarcada en la mobilització de la Plataforma 12D que va reunir les veus de desenes d’entitats, col·lectius i organitzacions arreu de l’Estat per fer una crida a sortir al carrer per dir prou murs, prou mort a les fronteres, prou mort al Mediterrani i denunciar el Pacte Europeu de Migracions i Asil.\nL’activitat va ser possible gràcies al suport de l’Ajuntament de Sant Cugat del Vallès i l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i forma part del programa del Dia Internacional dels Drets Humans a Sant Cugat que un any més va organitzar múltiples activitats durant la setmana impulsades des de les entitats santcugatenques.


Explicacions bàsiques i orientacions per poder tramitar el «xec familiar» – Coordinadora Obrera Sindical\nComunicats Formació Materials Notícies Països Catalans\nTal com us vam anunciar recentment, des de la sectorial de pensionistes i jubilades de la COS us anirem informant dels diferents ajuts, prestacions i pensions tant dels estats espanyol, francès i andorrà, com dels diferents territoris dels Països Catalans al sud de l’Albera.\nEn aquest cas, us informem d’una prestació de l’estat espanyol i que, per tant, podreu demanar aquelles persones treballadores que residiu a les comarques de la Franja, a Mallorca, a Menorca, a Eivissa, a Formentera, al País Valencià i a la Catalunya al sud de l’Albera. L’anomenat «Xec familiar».\nQuè és el «xec familiar»?\nSeria el que tècnicament s’anomena fiscalitat negativa, ja que és una desgravació fiscal que permet sol·licitar-se en forma de pagament avançat de 100 euros mensuals (1.200 anuals), mitjançant una transferència al compte i 200 euros mensuals en el cas de les famílies nombroses de categoria especial. Per tant no cal que la persona sol·licitant haja fet ni haja de fer la Declaració de Renda.\nQui té dret a demanar-lo?\n• Famílies nombroses, és a dir, aquelles que tenen un mínim de 3 fills/es, o bé 2 si un dels dos progenitors és mort o un dels dos fills/es té alguna discapacitat.\n• Famílies nombroses de categoria especial, és a dir, aquelles que tenen un mínim de 5 fills/es o bé 4 fills/es si un té discapacitat o bé 4 i 3 d’ells han nascut en un part múltiple. També ho serien aquelles famílies amb 4 fills/es amb uns ingressos no superiors al 75% de l’IPREM, és a dir, 4.792,59 euros anuals en 12 pagues o 5.591,35 euros en 14 pagues.\n• Mares treballadores amb fills/es menors de 3 anys.\n• Famílies monoparentals amb un mínim de 2 fills/es de fins a 25 anys.\n• Famílies amb fills/es amb discapacitat igual o superior al 33% i que convisquen al mateix habitatge.\n• Famílies amb ascendents/es amb discapacitat igual o superior al 33% i que convisquen al mateix habitatge.\n• Famílies on un dels progenitors que hi conviuen al mateix habitatge tenen una discapacitat igual o superior al 33%.\nSí, ho són, per a cadascuna de les situacions.\nEn qualsevol moment, si es demana abans del 31 de marc de cada any, podran cobrar-se a partir de l’1 de gener si se’n té dret. Ara bé si hom demana un ajut al qual es té dret a partir de gener, però es demana per exemple al novembre, només es cobrarà a partir del moment que es demana. Aleshores la solució és fer la Declaració de Renda encara que no s’hi estiga obligat i es fa des de l’1 de gener fins al moment de la sol·licitud d’abonament mitjançant transferència. Per tant continuant aquest exemple caldria esperar a maig de l’any següent per poder demanar cita prèvia i fer a l’Agència Tributària la Declaració de Renda. Abans de final d’any es rebria l’abonament dels mesos pendents de l’any anterior.\n• Tant el sol·licitant de l’ajut, com les persones per les quals es demana, han de tenir NIF, incloses les persones menors d’edat.\n• Les persones sol·licitants han de ser persones treballadores per compte propi o alié, aturades o que cobren una pensió pública contributiva o no contributiva.\n• Cal facilitar un IBAN bancari per tal de poder rebre la transferència cada mes.\n• Per rebre les ajudes per família nombrosa, o nombrosa de categoria especial, caldrà el títol que faciliten les comunitats autònomes.\n• Per rebre l’ajut per ascendents, descendents, o parella amb discapacitat, caldrà el document acreditatiu del grau de discapacitat que faciliten les comunitats autònomes. A més la persona amb discapacitat o bé ha de tenir ingressos inferiors a 8000 euros o pot tenir ingressos exempts d’IRPF com els derivats d’una pensió d’invalidesa encara que fossin superiors als 8000 euros esmentats. No caldrà acreditar-ho perquè és informació que té hisenda.\nOn es demana el «xec familiar» i com?\nHi ha tres maneres de fer-ho:\n• A través d’internet sempre que es tinga DNI electrònic o clau permanent.\n• Trucant al 901200345, però en aquest cas caldria haver fet la declaració de renda del darrer exercici i indicar l’import de la casella 450.\n• Presencial. Per a això, caldrà omplir el Mod.143 que és a la pàgina de l’Agència Tributària i lliurar-la a una de les seues oficines (on caldrà demanar cita prèvia a través de la mateixa web de l’Agència Tributària?).\nDes de la Coordinadora Obrera Sindical – COS, sindicat de classe i feminista dels Països Catalans, no creiem en el model econòmic capitalista, ni en els ajuts en forma d’engrunes. Creiem a treballar menys per treballar totes i creiem en què els mitjans de producció han de ser nostres, perquè el fruit i la riquesa que genera el nostre treball es distribuïsca acabant amb les classes socials i tota forma d’opressió.\nEl “xec familiar” és una almoina perquè és clarament insuficient. No arriba ni per a pagar els subministraments bàsics d’una llar. Per tant, exigim que, de manera immediata, es doble de 100 a 200 euros i, alhora, que tinga una revalorització anual. Des de la seua creació està congelat.\n• Anant en concret a cada situació, ens sembla insòlit el criteri de què una família monoparental (on la majoria d’adults són dones que guanyen menys que els homes), rebi els 100 euros si són 2 fills/es i no pas un. Exigim per tant en cas de família monoparental 200 euros per fill/a a partir del primer/a.\n• Pel que fa a l’ajut a famílies nombroses el criteri hauria de ser 200 euros per fill/a siga quin siga el nombre de fills/es.\n• Pel que fa a l’ajut a persones amb ascendent/a, descendent/a, o parella amb almenys un 33% mínim de discapacitat ens sembla vergonyós fixar un límit de 8000 euros anuals d’ingressos per a la persona amb discapacitat. Això exclou a persones amb discapacitat que treballen a jornada completa, perquè és una quantitat inferior al Salari Mínim Interprofessional, així com a homes i dones que cobren la pensió mínima de viudetat o jubilació majors de 65 anys, que supera també els 8000 euros. El normal seria que es donés l’ajut sempre que la persona amb discapacitat no supere els 22.000 euros/any ,que és la quantitat mínima per sota de la qual no s’està obligat/ada a fer la Declaració de la Renda.\n• Per tant, exigim que l’ajut siga de 200 euros/mes de manera immediata.\n• Finalment hem d’exigir que aquests ajuts es publiciten de manera clara per l’Agència Tributària. Ara com ara, moltes persones que hi tenen dret ho ignoren.\n• Queda clara la desídia i el col·laboracionisme de CCOO i UGT, que ni lluiten per uns criteris més escaients per a aquests ajuts, ni es preocupen per publicitar-los, ni informar-ne.\nDes de la Sectorial de Pensionistes i Jubilades de la COS i com a sindicat, ho anirem fent i tal com anem guanyant forca, seguirem lluitant-ho! En tot cas, afiliades o no, des de la COS seguirem informant el conjunt de la classe treballadora, tant aquelles treballadores i treballadors en actiu, com pensionistes. Perquè som una sola classe treballadora i hem d’avançar juntes i junts fins al nostre alliberament complet.\nSectorial de Pensionistes i Jubilades de la COS\nPrevious post Salutacions fraternals i solidàries en el 20é aniversari del SOA – STA\nNext post Empadronar-se: Una carrera d’obstacles a la ciutat de València


MAPES El Vallès Occidental té el 8,4% de la població vacunada | La torre del Palau\nMAPES El Vallès Occidental té el 8,4% de la població vacunada\nper Roger Tugas Vilardell, 26 de març de 2021 a les 11:00 |\nEn el cas del Vallès Occidental, el 8,4% de la població (78.515 habitants) ja ha rebut la primera dosi de la vacuna i el 4,4% (41.595 hab.) també la segona. Pel que fa als usuaris de les residències de la comarca, el 100% han rebut la primera dosi i fins a un 97,2% la segona. No obstant això, la xifra de persones de més de 65 anys totalment immunitzades només arriba al 6.2%.\nNota sobre el mapa: Clicant al requadre inferior dret, s'amaga la llegenda. Picant sobre cada comarca, es desplega el seu nom i el nombre de vacunats, el de persones que han desestimat la vacuna i el percentatge que representen sobre aquells a qui se'ls ha ofert, amb dades del 4 d'agost. Alerta: la desestimació és sobretot per rebuig voluntari, però també pot ser deguda a que s'ha superat la malaltia els darrers tres mesos (en col·lectius essencials) o a contraindicacions (embaràs, lactància o reaccions adverses). També es pot desplaçar o fer més o menys gran el zoom de la imatge.\nNota sobre el mapa: Clicant al requadre inferior dret, s'amaga la llegenda. Picant sobre cada municipi, es desplega el seu nom i tota la informació sobre la vacunació, amb la població vacunada en primera i segona dosi i la que ha rebutjat la vacuna, en termes absoluts i relatius, així com les vacunes rebutjades sobre el total d'ofertes, amb dades del 4 d'agost i per a municipis de més de 200 habitants. També es pot desplaçar o fer més o menys gran el zoom de la imatge per seleccionar millor els municipis.


viurealspirineus 17:56 10/07/18\nEl meteoròleg augura que el canvi climàtic comportarà dificultats per a les estacions d’esquí a curt termini, però que pot facilitar un turisme més estable al llarg de l’any a la Cerdanya. Un pronòstic que Tomàs Molina ha fet extensiu a la resta de l’Alt Pirineu\nTomàs Molina ha inaugurat la Universitat Ramon Llull de Puigcerdà\nTomàs Molina augura que els canvis en el clima, tant al Pirineu com a Catalunya, s’acceleraran en pocs anys, d’aquí al 2025, i que això afectarà determinades activitats de la Cerdanya, però també pot obrir la porta a noves possibilitats “que cal aprofitar”. El cap de meteorologia de TV3 ha impartit la conferència inaugural de la 20a Universitat d’Estiu Ramon Llull Puigcerdà, que ha omplert aquest dilluns la sala de convencions del Museu Cerdà.\nTomàs Molina apunta que “tothom que tingui una mica de memòria pot veure que avui fa més calor i que recorda haver viscut un temps més fresc en la seva infància, tots els mesos de l’any”. D’acord amb les dades de què disposen els experts, des de l’any 2000, cada any, tots els mesos són més càlids que la mitjana. I de cara al futur, Molina creu que hi haurà “una consolidació d’aquesta tendència: no seguiran pujant sense parar, però seguirà aquest ambient càlid i una mica més sec, i per a això no cal esperar al 2100”.\nPel que fa a la Cerdanya, Tomàs Molina creu que hi ha una “probabilitat alta” que a partir del 2025, en els mesos més càlids, tinguin presència a la comarca insectes fins fa poc impensables en aquestes latitud, com ara el mosquit tigre, o bé aus i plantes pròpies d’àrees més baixes.\nI pel que fa a la neu, el també professor de la UB assegura que la “línia d’innivació” pujarà en general, fins als 1.900 metres. Això passarà especialment a les estacions del Pirineu oriental o bé que estan en direcció sud. En canvi, la situació actual podria mantenir-se millor en aquelles estacions que estan a cara nord i, especialment, a l’extrem nord del Pirineu català. Tomàs Molina conclou que això obligarà a replantejar el funcionament d’alguns complexos d’esquí, que tindran “dificultats serioses”, si bé matisa que “això no vol dir que no hi pugui seguir havent pistes amb neu”.\nEn tot cas, Molina ha fet una crida a afrontar aquest canvi amb mentalitat oberta per aprofitar les possibilitats que pot obrir. La principal, “que la Cerdanya passi a ser coneguda per tenir un clima agradable quasi tot l’any amb un paisatge de muntanya i amb un ambient semblant a Anglaterra: sense fred ni calor excessius; i això pot afavorir l’arribada de gent, perquè serà un lloc on a la primavera i a la tardor també s’hi està bé”. Això, apunta, pot generar una “desestacionalització de la residència i ingressos tot l’any” i que habitants de països del nord d’Europa prefereixin tenir una segona residència a Catalunya que “en zones com Alacant, on la calor s’accentuarà tant que ja no serà agradable”.\nPel que fa a les reserves d’aigua de boca, Molina preveu que Catalunya notarà la pèrdua de recursos hídrics, però de manera molt més moderada que el centre i el sud de la península ibèrica, on es poden produir situacions i conflictes greus per aquest motiu. En tots els casos, caldrà fer-ne un ús més eficient.\nEl 16 de juliol sinicia la campanya del jaciment Castellot de Bolvir, amb la intervenció del Campus dArqueologia de la UAB\nLa Molina preveu atreure més visitants destiu, un cop el telecabina arribi al cim de la Tosa dAlp


Vergés: 'Farem un flac favor a la ciutadania si fem servir la Salut com a eina política i electoralista' - Esquerra\nLa diputada d'ERC Alba Vergés ha lamentat aquest dijous el tractament que reben les polítiques de Salut tant per part del Govern com de la resta de grups polítics, després que PSC, PP, ICV-EUiA, C's i CUP hagin sortit de la comissió de Salut del Parlament on el conseller de Salut, Boi Ruiz, compareixia per explicar els resultats sanitaris de l'últim semestre.\n'Farem un flac favor a la ciutadania si fem servir la Salut com a eina política i electoralista. El conseller que no acata les resolucions del Parlament i l'oposició que abandona la feina a la comissió fan exactament el mateix: menystenir el Parlament', ha declarat Vergés, que forma part de la comissió de Salut i no ha abandonat la sessió.\n'El grup d'ERC s'ha quedat a la comissió de Salut per compromís i responsabilitat amb els ciutadans, a qui ens devem. El conseller ens ha de respondre', ha reclamat Vergés, que ha aprofitat la sessió de la comissió per demanar-li explicacions al conseller sobre els tres projectes polèmics que han estat publicats al Diari Oficial de la Generalitat coincidint amb la Setmana Santa.\nConcretament, Vergés ha reiterat la necessitat d'aturar la creació del Consorci Sanitari de Lleida, perquè el Govern l'ha planificat sense buscar el necessari consens amb el sector i la participació de tots els agents implicats a què s'havia compromès.\nLa diputada també ha interrogat el conseller sobre el projecte Visc+, que pretén aglutinar les dades sanitàries de tots els pacients a Catalunya. 'El projecte Visc+ no es pot tirar endavant sense una jornada al Parlament on es donin explicacions sobre un tema tan important i que afecta directament la ciutadania com són les dades sanitàries dels malalts', ha dit Vergés.\nEl tercer anunci polèmic publicat al DOGC és una instrucció sobre l'activitat privada en centres del sistema de sanitat pública. 'En cal un debat al Parlament: és la gent qui ho ha de decidir, no el Govern', ha conclòs la diputada.\nLa diputada Alba Vergés durant la sessió de la comissió de Salut