Mode broadcasting - Cercles Coop\nEmetre la videoconferència en directe a través de youtube\nYoutube és el servei més extensament utilitzat per emetre vídeo en directe. Alguns dels sistemes de videoconferència ja incorporen opcions per emetre el vídeo de la videoconferència a través d'un vídeo de youtube. Tot i això, cal tenir present que es poden utilitzar altres sistemes, com el Vimeo, però per no complicar aquesta guia ens centrarem només en el sistema de broadcasting via youtube.\nL’objectiu d’aquest sistema de broadcasting és realitzar la videoconferència amb les conductores de la reunió a través d'alguna de les eines esmentades a videoconferència i, en temps real, emetre aquesta videoconferència a través de youtube perquè qualsevol persona que tingui l'enllaç la pugui seguir.\nNo podem esperar realitzar una reunió estrictament privada emetent per youtube. Tot i que youtube permet configurar una emissió en directe com "Privada" això només significa que no apareixerà als resultats de les cerques a youtube, però qualsevol persona amb l'enllaç podrà veure l'emissió, ja que no hi ha un sistema de verificació d’accés d’usuari únic identificable. Si necessitem privadesa necessitarem un sistema de Webinar, en el cas de més de 10 socis, o un sistema simple de videoconferència, en el cas de 10 o menys socis.\n1. Configurar canal de youtube\nCal tenir un compte de Google (com per exemple un compte de gmail) i complir un seguit de requisits per tal de poder emetre vídeos en directe.\n2. Planificar un vídeo en directe\nAccedim a YouTube Studio.\nA la part superior dreta, fem clic a Emet en directe\nper obrir la Sala de control en directe.\nFem clic a la pestanya amb la icona de calendari: Gestiona.\nFem clic a Programa una reproducció en directe.\nOmplim el formulari amb les nostres dades tal com es mostra a les imatges següents:\nEn el moment d'iniciar la reproducció en directe, necessitarem disposar de la clau de reproducció, que podem copiar fen clic al botó tal com es mostra a la imatge anterior.\nOpcions per connectar sistemes de videoconferència a l'emissió en directe de youtube\nA continuació es detallen sistemes de videoconferència amb connector directe a youtube:\nA la següent guia trobareu l'explicació de com fer-ho\nQuan estiguem a la sala de videoconferència, fent clic als tres punts verticals que trobareu a baix a la dreta, seleccionar l'opció start live creen (iniciar la reproducció en directe) i enganxar la clau de reproducció que hem obtingut a youtube tal com hem explicat anteriorment. Aleshores, s'emetrà el vídeo resultant, així qualsevol soci o convidat podrà seguir la reunió. Les emissions en directe de youtube compten amb un sistema de participació via xat que permet moderació.\nQuan l’opció d’emetre vídeo a traves de youtube no estigui disponible al sistema de videoconferència necessitarem emprar algun sistema que ens permeti capturar el vídeo de la videoconferència i enviar la informació a youtube. Per a això, podem utilitzar el programari lliure OBS per capturar qualsevol vídeo de qualsevol sistema de videoconferències i emetre'l a través de youtube. Per exemple aquí teniu una explicació de com fer-ho si fem servir Skype.\nOBS permet, a més, editar vídeo en directe, per exemple: per afegir caràtules que descriguin qui està parlant o introduint diferents fases de la reunió.\nCompartir el vídeo de youtube\nFent clic a dalt a la dreta, podeu compartir l'enllaç de youtube que permetrà als espectadors veure el vídeo i participar en el xat, serà un enllaç del tipus https://youtu.be/32-QIj468_s i aquest enllaç el podrem enviar juntament amb la convocatòria de la reunió.\nMostrar el vídeo de youtube a la Plataforma de votació Cercles.Coop\nPer a més comoditat, podem mostrar el vídeo a la plataforma de votació Cercles.Coop, ja que d’aquesta manera queda tot integrat en un únic espai. Ho podem fer entrant a l’àrea d'administració de la plataforma de votació a Consultes > Consulta en qüestió i editem els següents camps:\nDescripció: En la pròpia descripció podem afegir el link a youtube que hem obtingut abans.\nURL de vídeo introductori: En aquest cas hem de variar la URL, si la URL que vam obtenir era https://youtu.be/32-QIj468_s hem d'introduir https://www.youtube.com/embed/32-QIj468_s. És a dir, cal substituir https://youtu.be/ per https://www.youtube.com/embed/\nEl resultat, a la pàgina, serà similar a:\nNext - Referència codi desenvolupat


Arranquem el curs amb la nova oferta formativa d'Arkhé - Associació Arkhé\nNous cursos de formació i noves càpsules gratuïtes.\nDes d’Arkhé estem contínuament treballant per oferir-vos una oferta formativa amplia, actual i de qualitat, que esperem que us resulti interessant. A continuació trobareu un breu resum dels nous cursos i càpsules que estem preparant de cara a aquests mesos vinents, als quals ja us hi podeu inscriure!\nLa situació dels “MENA” de primera mà\nEns aproparem a la realitat dels infants i adolescents estrangers no acompanyats procedents del Marroc. On es tractaran els diferents aspectes que envolten als infants i adolescents no acompanyats. Entendrem el motiu de la immigració d’aquests joves, la cultura del seu país d’origen, parlarem del llenguatge (tant les paraules clau que utilitzen, com el llenguatge que utilitzem els/les professionals) i s’oferiran diferents eines i recursos per tal de poder crear noves maneres de relacionar-nos, evitant la diferència i la “por” a l’estrany.\nAmb tot això, es pretén poder millorar l’atenció que s’ofereix a aquests adolescents i com a conseqüència si es senten compresos i acompanyats, també millorar la seva resposta i la seva implicació amb la seva situació actual.\nTindrà llocs els dies 10, 17, 24 i 31 d’octubre al CEESC (Barcelona).\nIntervenció psicosocial amb víctimes de tràfic d’éssers humans\nConeixerem els principals conceptes relacionats amb víctimes de tràfic d’éssers humans, la legislació que criminalitza aquest delicte i ofereix suport a les víctimes i la situació actual d’aquest fenomen en territori nacional i català.\nEl curs és online, la seva duració és de 35h repartides en 8 setmanes lectives, començant el 16 d’octubre.\nTindrà llocs els dies 15, 16, 22 i 23 d’octubre al CEESC (Barcelona).\nIntroducció a la comunicació NoViolenta\nAquest curs és una introducció a la Comunicació NoViolenta (CNV), destinat a totes les persones que els desperti interès i que vulguin introduir-se en la seva pràctica, tant per aplicar-la en l’entorn professional com personal. Practicar la CNV és fer un canvi en el llenguatge que utilitzem de forma automàtica que sovint pot ser font de conflictes mal viscuts i violència, per posar la nostra atenció en els sentiments i les necessitats.\nProperes càpsules gratuïtes:\nIntroducció a la intervenció social amb víctimes de tràfic d’éssers humans\nEs celebrarà el dia 20 de setembre al CEESC (Barcelona).\nAspectes clau per millorar la intervenció socioeducativa amb MENA\nEn aquesta Càpsula es plantejaran un seguit d’aspectes a tenir en compte per entendre millor la situació d’infants i adolescents no acompanyats procedents del Marroc.\nEs celebrarà el dia 11 d’octubre al CEESC (Girona).\nAmb aquesta càpsula presentem què és la Comunicació NoViolenta (CNV) a grans trets per tal de poder transmetre de quina manera pot ser d’ajuda tant en el marc laboral dels educadors/es socials, com per millorar les relacions de les persones en qualsevol àmbit de la vida.\nEs celebrarà el dia 25 d’octubre al CEESC (Barcelona).


El factor humà (Marina Garcés)\nLes societats modernes s’han desenvolupat segons una doble lògica: la despersonalització i el personalisme\nMARINA GARCÉS 31/05/2015 00:00\nQUAN ELS DISCURSOS ES BUIDEN I ELS SISTEMES FALLEN, REAPAREIXEN LES PERSONES. Ho veiem en la credibilitat que donem a les xarxes socials, on ens relacionem amb el món a través de les persones que coneixem o que ens interessen, i en les noves presències en el camp de la política. David, Ada, Manuela, Mónica, María José, Pablo i tants d’altres... Noms de pila, gairebé despresos del seu cognom, que encarnen una possibilitat de veracitat enfront d’allò que, impersonalment, anomenem “el sistema”.\nLes societats modernes s’han desenvolupat segons una doble lògica: la despersonalització i el personalisme. Semblen contràries, però en realitat són complementàries i s’han combinat segons les necessitats i els moments històrics. La despersonalització és la lògica que alimenta la burocràcia i els seus funcionaris, la tecnocràcia i els seus experts, les ideologies i els seus predicadors, les grans corporacions i els seus executius, el treball en massa i els seus peons, la societat de consum i les seves modes... El personalisme, per la seva banda, és la lògica que empeny el culte a l’originalitat i al geni en el món de l’art, l’autoria individual en el món del coneixement, el lideratge polític basat en el carisma, la competitivitat de l’emprenedor i la valoració de cada un de nosaltres com un jo-marca.\nTant la despersonalització com el personalisme col·laboren en una mateixa tasca: neutralitzar el factor humà. Despersonalitzant, el redueix a funció d’un sistema que el supera. Personalitzant, el captura en una forma d’existència que privatitza l’acció i els seus resultats. També ho estem veient en l’impàs polític que estem vivint: la manera de neutralitzar la irrupció dels noms de pila és mostrar-los com a titelles d’unes organitzacions i interessos que estiren els seus fils, o arrossegar-los cap al culte a la personalitat, que els deixa sols i caricaturitzats enfront d’un poble de votants que avui els aclama i demà els sacrificarà.\nPerò el factor humà no és ni impersonal ni personalista. És singular i plural alhora. Està fet de decisió individual i d’aprenentatge col·lectiu. És la irreductibilitat del cadascú i la continuïtat d’un nosaltres que s’inventa i es transforma. És un anonimat que no esborra els noms propis sinó que els enllaça en aliances no previstes. Per això, també, el factor humà és fort i vulnerable alhora. En llenguatge tècnic, el factor humà és l’indici de l’error que provoca accidents o salts lògics i solucions inesperades. Factor humà: error de sistema.\nEl raval de la rumba


Metro L9/L10. Aeroport/Zona Franca – Zona Universitària - Àrea metropolitana de Barcelona\nMetro L9/L10. Aeroport/Zona Franca – Zona Università...\nMetro L9/L10. Aeroport/Zona Franca – Zona Universitària\nAquest tram de la nova Línia L9/L10 està constituït per un tram comú, entre la Zona Universitària i Gornal, i dos ramals que connecten amb l'aeroport i la Zona Franca respectivament.\nAquest tram està format per dos ramals: el ramal Collblanc – Aeroport (L9) amb intercanvis amb les línies L1, L2 i L5 de metro, FGC i Rodalies i el ramal fins a la Zona Franca (L10), parcialment en viaducte, amb intercanvis amb la línia 2 de metro i els FGC. Globalment, els dos trams tenen una longitud de 27,6 km i 25 estacions.\nLes obres d'aquest tram es troben en un estat molt avançat, tant pel què fa al túnel com a les estacions. Només manca construir un petit tram de túnel de L10 entre la Gran Via i la bifurcació amb la línia L9.\nÉs previst que el ramal Collblanc – Aeroport entri en servei el 2016 i en aquell moment, el ramal cap a la Zona Franca en principi estarà operatiu només per a circulacions de servei (vehicles que vagin cap a les cotxeres i tallers ubicats al final del carrer A de la Zona Franca).\nLa línia 9/10 té un gran nombre d'intercanviadors que contribueixen a l'efecte malla de la xarxa de transport públic i cobrirà una amplia zona amb demanda que ara no es pot atendre. El PDI planteja també el perllongament de la línia L2 des de Sant Antoni fins a Parc Logístic, on enllaça amb la línia L9 i així creua els punts de més densitat de la ciutat de Barcelona.


Es produeix un incendi en un habitatge d'un immoble del passeig la Salle - Revista Cambrils\nEls veïns de l'immoble 27 del passeig la Salle, prop de la rotonda de davant del parc del Pescador, han patit un ensurt aquesta tarda, per l'incendi que s'ha produït en un dels pisos de l'edifici i que ha obligat a evacuar els veïns\nPublicat el Dijous, 5 de setembre de 2019 18:05h\nBombers i Mossos davant la porta de l'immoble que ha patit l'incendi | Lluís Rovira i Barenys\nEls veïns de l'immoble 27 del passeig la Salle, prop de la rotonda de davant del parc del Pescador, han patit un ensurt aquesta tarda, per l'incendi que s'ha produït en un dels pisos de l'edifici i que ha obligat a evacuar els veïns. L'incendi s'hauria produït poc després de les 4 de la tarda, per un curtcircuit originat a la rentadora d'un pati exterior d'un dels habitatges del primer pis i el foc hauria cremat part dels objectes que hi havia en aquesta terrassa, així com el tendal. El foc ha originat una columna de fum que sortia per damunt de l'edifici i aquesta circumstància ha estat observada per unes persones que passaven pel carrer que han avisat, a través del porter automàtic, als veïns de l'immoble que ràpidament han sortit al carrer.\nAl lloc dels fets hi han acudit diverses dotacions de bombers, serveis sanitaris, policia local i Mossos, que han acordonat la zona. Els bombers han accedit a l'edifici per un magatzem contigu ja que al pis sinistrat no hi havia ningú en aquests moments. Els bombers han apagat el foc i no s'han hagut de lamentar danys personals. Finalment, tot ha quedat en un ensurt.\nVehicles de bombers davant l'immoble sinistrat / foto: Lluís Rovira i Barenys


Enoturisme i Oci > Nadal Gastronòmic > Taller de paelles\nLA VISITA A NADALIniciarem la visita amb un recorregut per les vinyes, visitarem el celler, coneixerem el procés d’elaboració dels nostres productes, i baixarem a la cava situada a 20 metres sota terra per veure com reposen les ampolles. Enmig del silenci serem testimonis de la segona fermentació i el naixement de les bombolles, i finalitzarem l’activitat amb un tast comentat dels nostres caves i vincs blancs nobles.TALLER D'ELABORACIÓ DE PAELLESUna activitat pensada especialment per familias, amics i grups. El Cuiner ens ensenyarà els secrets per elaborar una bona paella tot fent-nos una demostració i un taller de cuina on participaran tots els integrants del grup. Posteriorment podreu compartir un dinar al bell mig de les nostres vinyes que consisteix en aperitiu, La Paella i els posrtes, maridat amb els millors productes Nadal. GAUDEIX D'AQUESTA VISITADurada de la visita 4hINCLOUVisita al celler, tast comentat, taller de paelles i dinar: Aperitiupaellapostrescaves i vins de Nadal\nTot l'any de dilluns a diumenges.Obert els festius: 12 d’octubre, 6 i 8 de desembreTancat:Del 1 al 6 de gener de 201724 de juny de 201725 i 26 de desembre de 2017Les visites i activitats sempre s'han de concertar prèviament visita@nadal.com o mòbil: 607463052.


Casademont Saragossa-Barça: S’imposen amb un gran tercer quart (85-97)\nEls de Jasikevicius sumen un nou triomf a la competició domèstica en un partit en què el 10-29 del tercer període ha resultat decisiu\nNovè triomf en onze partits a la competició domèstica. El Barça s’ha imposat en la seva visita al Casademont Saragossa (85-97). El duel s’ha mantingut igualat en el marcador fins al descans (42-41). A la segona meitat el 10-29 del tercer període ha acabat essent decisiu pel desenllaç del matx. Higgins, amb 17 punts, ha estat el màxim anotador blaugrana.\nEl partit ha començat amb un intercanvi de cistelles constant. I aquesta ha estat la tònica d’aquests primers 10 minuts de joc, sense grans diferències en el marcador (24-22). El segon període ha mantingut la igualtat en el marcador, en un duel bastant ofensiu i en el qual els blaugranes els ha costat la seva tradicional defensa intensa (42-41).\nEl tercer quart blaugrana ha estat excel·lent. I prova d’això ha estat el parcial de 10-29 que han firmat els de Jasikevicius. Un parcial que ha permès als culers marxar al darrer període 18 punts per sobre en el marcador (52-70). Higgins ha estat el líder ofensiu dels culers, que han trobat la inspiració ofensiva i han endurit la defensa.\nEn els darrers minuts de joc el Barça ha vist com Casademont Saragossa se situava a tan sols 10 punts (64-74), però els blaugranes han sabut reaccionar i tancar el matx. D’aquesta manera, el Barça suma el novè triomf en 11 partits a la competició domèstica.\nCasademont Saragossa, 85\nCasademont Saragossa: Brussino (2), Benzing (20), San Miguel (-), Ennis (26) i Thompson (7) –cinc inicial-, Barreiro (7), Seeley (5), Fernández (1), Konate (3), Hlinason (6), García (5) i Rupnik (3).\nBarça: Calathes (11), Higgins (17), Abrines (2), Oriola (14) i Mirotic (8) –cinc inicial-, Davies (12), Hanga (5), Bolmaro (2), Smits (8), Heurtel (8), Martínez (-) i Kuric (10).\nParcials: 24-22 / 42-41 / 52-70 / 85-97\nÀrbitres: Emilio Pérez, Francisco Araña i Fabio Fernández.


En el seu moment també es planteja recuperar l’edifici històric de l’antiga ermita de Sant Miquel, que va ser Fort a la guerra d’Independència. S’anava a tombar amb el consentiment de la Comissió Provincial de Patrimoni, que només demanava que es conservaren les teules. Es tracta d’un edifici d’Antoni Gilabert [1716-1792], un dels millors arquitectes del neoclàssic valencià. Vicent va parlar amb Arturo Zaragozá i, emparant-se en la Llei de Fortificacions i Castells, van canviar d’opinió. [25 min.] Ens conta l’anècdota que la Comissió va dir a l’ajuntament que l’Ermita de Sant Miquel havia sigut una de les “torres ochavadas” de les muralles de Nules, que en realitat estaven a tres o quatre-cents metres. Del Fort se sap que va ser fortificat pel general Suchet i que Fra Asensi Nebot, “el Fraile”, l’havia assaltat.


Eleccions europees: la participació al vot - Reporter de la UE\nEls partits euroescèptics i d’extrema dreta s’han apoderat de les eleccions al parlament europeu. El Front Nacional Francès i el Partit per la Independència del Regne Unit van tenir un fort rendiment, mentre que els tres grans blocs centristes del parlament van perdre escons. El resultat significa una paraula més important per a aquells que vulguin reduir les competències de la UE o abolir-la completament. Però els partidaris de la UE estaran contents que la participació a les eleccions sigui lleugerament superior.\nVa ser del 43.1%, segons dades provisionals del Parlament Europeu. Aquesta seria la primera vegada que la participació no cauria des de les eleccions anteriors, però només suposaria una millora del 0.1%.\nEn general, el Partit Popular Europeu de centre-dreta havia de guanyar 212 dels 751 escons, amb un 28.23% a tot el bloc, segons els resultats estimats del Parlament Europeu. Això el convertiria en el grup més nombrós, però amb més de 60 escons menys que abans.\nAixò ho va posar al capdavant del grup socialista amb seients 186 (24.77%), liberals amb 70 (9.32%) i Verds 55 (7.32%).\nEl líder del PPE, Jean-Claude Juncker, va insistir que la majoria de la gent havia votat per formar part d'Europa.\n"L'extrema dreta, al contrari del que han dit alguns mitjans, no va guanyar aquestes eleccions", va dir.\n"Tindrem una clara majoria proeuropea en aquesta casa", va afegir l'home que és el líder en ser el proper president de la Comissió Europea.\nEl grup euroescèptic d'Europa Llibertat i Democràcia, que va incorporar el Partit Independent del Regne Unit (UKIP), semblava tenir el mateix nombre d'escons com l'última vegada.\nPerò el nombre de diputats europeus de dretes no vinculats està creixent, augmentant el campament euroescèptic.\nEl líder de l'UKIP, Nigel Farage, comentant l'èxit del seu partit a Gran Bretanya, va dir: "La inevitabilitat de la integració europea acaba aquesta nit".\nEl grup d'extrema esquerra anti-rescat al parlament estava preparat per fer grans guanys, en gran part gràcies a Syriza a Grècia i Esquerra Unida a Espanya, guanyant sobre els seients 12.\nMartin Schulz, l'expresident socialista del Parlament Europeu, va dir sobre la victòria de FN: "És un mal dia per a la Unió Europea, quan un partit amb un programa racista, xenòfob i antisemita obté el 25% dels vots".\nLes eleccions són l’exercici més gran de democràcia multinacional del món. La votació afectarà la vida dels 500 milions de ciutadans de la UE.\nEls poders del Parlament s'han ampliat des de les darreres eleccions del 2009 i espera tenir una decisió decisiva sobre qui aconsegueix el primer lloc de treball de la UE, president de la Comissió Europea.\nTemes relacionats:Partidaris de la UEresultats de les eleccions europeesla integració europeaCampament euroescèpticdestacat-Imatge completa


Què fer durant l'estada a Masia Olivera al Penedès\nFes activitats al cor del Penedès\nMasia Olivera està situat en un entorn privilegiat, al cor del Penedès. Des de casa nostra podràs iniciar diverses activitats relacionades amb el món de l’enoturisme i de l’esport a l’aire lliure.\nPodràs experimentar aquesta terra amb el paladar i amb la resta de sentits. El Penedès té molt per oferir-te. Una àmplia oferta cultural i paisatgística, així com arquitectònica, festes, folklore, castells, senders… que podràs descobrir visitant el Penedès des de la teva estada a Masia Olivera.\nEn els següents enllaços hi trobaràs l’accés a tot tipus d’activitats de diferents àmbits relacionats amb el senderisme, rutes en bicicleta, cavall o fins i tot segway, passant pels museus i el patrimoni de la nostra terra. Et convidem completar l’estada a Masia Olivera amb les activitats del Penedès recollides a Enoturisme Penedès.\nPots aprofundir en el territori del Penedès deixant-te guiar en els diferents conjunts arquitectònics o museístics que conformen el nostre caràcter. S’organitzen visites guiades a l’aire lliure que et sorprendran si ens visites a diferents èpoques de l’any. Descobreix les visites guiades en aquest enllaç\nDes de Masia Olivera podràs gaudir del senderisme al Penedès. Si ho prefereixes, et podem organitzar rutes amb bicicleta, cavall o segway entre vinyes. Pot veure un conjunt de tots els recursos que uneixen esport amb enoturisme en aquest enllaç\nEl patrimoni monumental del Penedès compta amb emplaçaments que et sorprendran, perquè no tot gira al voltant de l’enoturisme. Et sorprendran les restes arqueològiques de civilitzacions passades. Descobreix el patrimoni del Penedès en aquest enllaç\nEls museus que pots visitar al Penedès compten amb una llarga tradició lligada a la cultura i tradicions de la nostra terra. Et recomanem especialment que visitis el Vinseum, el museu de les cultures del via a Catalunya situat a Vilafranca del Penedès. Però no et perdis la riquesa museística del territori. Descobreix tots els museus en aquest enllaç\nImatges gentilesa d’Enoturisme Penedès amb l’autoria de Blai Carda.


Des de la seva fundació, l’any 1861, del Massachusets Institute of Technology n’han sortit incomptables invents, des del fax fins al GPS, passant per la pantalla tàctil i el reconeixement de veu. Totes aquestes innovacions, que avui en dia estan plenament incorporades a la nostra quotidianitat, han estat possibles perquè el MIT compta amb estudiants procedents d’arreu del món que són considerats els millors en les disciplines en què es formen. Tots ells estan disposats a dedicar molt de temps i esforç a la seva pròpia formació i a la investigació. Ho demostra el fet que vuitanta-cinc Premis Nobel s’han format en aquest Institut. Però, què el fa tan especial? Gideon Lichfield, editor en cap de la MIT Technology Review, considera que l’èxit del MIT rau en la important investigació científica que s’hi realitza, que combinada amb la vessant més educativa i comercial que ofereix, el converteixen en un dels centres de coneixement més importants del món. Així doncs, el MIT uneix investigació, educació i comercialització en un únic espai.\nEn el seu recorregut pels passadissos i laboratoris del MIT, Jordi Basté descobreix alguns dels invents més destacats en els que estan treballant tant alumnes com professors. Un d’aquests és el primer robot acròbata, conegut com el Mini Cheetah, que ha estat ideat per utilitzar-lo en tasques de salvament, com incendis o terratrèmols. Veient la creixent evolució d’aquests robots, que aviat podran dur a terme tasques que fins ara eren essencialment humanes, ens podem fer una lleugera idea de com serà el mercat laboral del futur. És indubtable que els robots hi tindran una gran presència, però això no vol dir que compleixin els requisits necessaris per substituir-nos. Així ho explica Sangbae Kim, director del Biomimetic Robotics Lab, que puntualitza que els robots no tenen capacitat per prendre decisions sinó que són els humans que hi ha al darrere els que han d’assumir el comandament.\nTot i que la tecnologia juga un paper clau en aquest Institut, tenen clar que el centre són les persones que hi treballen i hi estudien. Darrere de les múltiples innovacions que s’hi estan duent a terme actualment, hi ha més d’11.000 alumnes i 900 professors. Com afirma el seu vicepresident executiu i tresorer, Israel Ruiz, al MIT només hi entren “els millors dels millors”. Encara que en aquesta institució l’exigència és un requisit indispensable, hi ha també un tracte humà, proper i generós. Ruiz ho exemplifica a través de la seva pròpia experiència. En el seu primer dia com a estudiant del MIT va veure escrit en una porta el nom de Paul Samuelson, reconegut professor i Premi Nobel d’Economia. Va decidir trucar a la porta i Samuelson el va convidar a passar i el va animar a explicar-li els seus plans per poder-lo orientar. Així doncs, el tracte personal i proper és també un tret característic del Massachusets Institute of Technology.\nA més, al MIT entenen que l’educació no només es pot basar en la ciència i en la tecnologia, sinó que també hi ha d’haver una vessant ètica, d’arts i de literatura. És així com preparen els seus alumnes i com han aconseguit teixir una xarxa de talent. També en relació amb la construcció d’aquesta xarxa de talent, consideren que el cost dels estudis no ha de ser un impediment perquè aquells que tinguin meritòriament la capacitat d’estudiar al MIT puguin fer-ho. “La formació té un preu, però mai ha de ser una barrera per les ments més brillants”, explica Israel Ruiz.\nEn definitiva, el Massachusets Institute of Technology ofereix una formació integral als seus alumnes, fomentant la col·laboració i possibilitant la investigació més avançada. És un espai que ens permet intuir com serà el futur a nivell tecnològic i científic, però que ens recorda que no hem d’oblidar que darrere de les màquines hi ha la ment humana que les idea i que les fa funcionar. És també gràcies a aquesta mirada humana que el MIT s’ha posicionat al capdavant de les millors universitats del món.\nAccés al reportatge “MIT: fabricant el futur” del programa No pot ser! de TV3: https://www.ccma.cat/tv3/alacarta/no-pot-ser/mit-fabricant-el-futur/video/6042714/\nTags: FormacióGestió del ConeixementTecnologia i sistemescreativitatEstats Units (EUA)formació universitàriafuturinnovaciónoves tecnologiestelevisiótransformació


Bétera, en alerta sanitària de nivell alt per l’onada de calor – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nBétera, en alerta sanitària de…\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha ampliat l’alerta sanitària de nivell alt a 10 zones termoclimàtiques de la Comunitat Valenciana i ha activat la vigilància màxima en altres 3 a causa de l’onada de calor que assola la Comunitat Valenciana. En total, aquest dijous hi ha sobre avís 178 municipis dels 542 que té la Comunitat Valenciana.\nLes zones termoclimàtiques en risc alt són la 7,8, 11, 12, 16, 17, 22, 23, 24 i 26 (140 localitats).\nZona 12 (20 municipis): Benaguasil, Benissanó, Bétera, Casinos, Chulilla, Domeño, l’Eliana, Llíria, Losa del Obispo, Marines, Nàquera/Nàquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, Segart, Serra, Sot de Chera, Vilamarxant, Villar del Arzobispo, Sant Antoni de Benaixeve.\nZona 24 (16 municipis): Benissa, Murla, l’Alfàs del Pi, Altea, Alcalalí, Benigembla, el Poble Nou de Benitatxell/el Poble Nou de Benitatxell, Calp, Callosa d’en Sarrià, Xaló, Llíber, la Nucia, Parcent, Polop, Senija, Teulada.\nA més, hui estan en alerta màxima per calor extrema les zones *termoclimáticas 1, 10 i 15 (38 localitats).\nLes indicacions davant l’onada de calor estan dirigides especialment als col·lectius més vulnerables a la calor: persones majors, amb malalties cròniques, els qui treballen exposats a altes temperatures, dones embarassades i menors d’edat, així com col·lectius fràgils des del punt de vista socioeconòmic.\nEspecialment per a aquests grups de població, però també per a la ciutadania en general, Sanitat recorda el decàleg per a previndre i suportar les altes temperatures:\n1. Beure aigua amb freqüència, encara que no es tinga set i amb independència de l’activitat física que es realitze.\n2. Evitar el consum d’alcohol i les begudes amb molta cafeïna o molt ensucrades, ja que poden afavorir la deshidratació.\n3. Substituir els menjars copiosos i calents per plats freds, fruites i verdures fresques que ajuden a reposar les sals perdudes per la suor (ensalades, fruites, verdures, sucs, etc.).\n4. En la llar, s’aconsella tancar les persianes i baixar els tendals en les façanes exposades al sol, a més de situar-se en les zones més fresques de la casa.\n5. Romandre el major temps possible en llocs frescos, a l’ombra o climatitzats, i refrescar-se cada vegada que es necessite. Si cal eixir, usar crema solar.\n6. Evitar eixir al carrer o fer exercici físic intens en les hores més caloroses del dia (entre les 12 i les 16 hores).\n7. Usar roba folgada, lleugera i de colors clars i protegir-se el cap amb una gorra o barret.\n8. Quan es per a o estaciona el cotxe en la via pública, mai cal deixar ni a persones ni mascotes perquè en el seu interior es podrien aconseguir temperatures molt elevades.\n9. Mantindre les medicines en un lloc fresc; la calor pot alterar la seua composició i els seus efectes.\n10. Consultar a un professional sanitari davant símptomes que es prolonguen més d’una hora i que puguen estar relacionats amb les altes temperatures.\nEls símptomes més habituals són l’esgotament i la insolació o colp de calor. El primer es caracteritza per mal de cap, nàusees, marejos, vòmits, cansament, sudoració, pell freda, pàl·lida o humida, pols ràpid i feble, i febre menor de 40 °C.\nDavant aquests símptomes, s’ha de beure aigua en xicotetes quantitats, romandre en un lloc fresc i aplicar draps humits o dutxes/banys d’aigua freda. Així mateix, s’ha de buscar atenció sanitària immediata si es pateixen malalties cròniques, si es tenen vòmits o si els símptomes empitjoren o duren més d’una hora.\nD’altra banda, davant una insolació o colp de calor (temperatura corporal per damunt de 40 °C i alteracions del sistema nerviós central), el recomanable és posar-se en contacte amb el 112 i, mentre arriba l’ajuda, mantindre a la persona en un lloc fresc i ajudar-lo a baixar la temperatura amb draps freds o un bany/dutxa d’aigua freda, sense donar-li beure.\nLa ciutadania pot consultar més informació i recomanacions per a protegir la salut en cas de temperatures extremes en la pàgina web de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública: consultar aquí


Holiday home Nørre Nebel 32 Norre Nebel Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Nørre Nebel 32\nConvenientment situat a Nr. Nebel, Holiday home Nørre Nebel 32 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Nørre Nebel 32 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Bany, sauna de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Holiday home Nørre Nebel 32 és una elecció inteligents per a viatgers a Nr. Nebel, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Holiday home Järvstigen Ydre III Torpa Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Järvstigen Ydre III\nAl visitar Torpa, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Järvstigen Ydre III, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Järvstigen Ydre III ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, sauna, piscina exterior, pesca, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Holiday home Järvstigen Ydre III és una elecció inteligents per a viatgers a Torpa, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Joan Carles I busca feina per Urdangarin a l'estranger: "El volen lluny" Joan Carles I busca feina per Urdangarin a l’estranger: “El volen lluny” – El Món\nJoan Carles I busca feina per Urdangarin a l’estranger: “El volen lluny”\nJennifer Navarro 26/02/2020 10:09 am\nIñaki Urdangarin segueix empresonat en la seva cel·la de Brieva, després de sis dies de permís que ha gaudit al costat de la seva família a Vitòria. Una psicòloga de presons ha explicat a Pilar Eyre quins són els estadis psicològics que travessa Iñaki -i qualsevol altre pres en aquestes característiques- després de cada permís: “Ansietat, impaciència, eufòria, tristesa i depressió. Aquestes són les cinc fases per les quals passa cada vegada que surt de permís. És un patró de comportament que es repeteix en cada intern. Estan nerviosos, dormen malament, al carrer es bloquegen i quan tornen al centre necessiten ajuda terapèutica perquè cauen en un abatiment profund i creuen que no han aprofitat prou els moments que han passat amb la família, mentre que l’aïllament els resulta insuportable”.\nL’exduc de Palma s’ha deixat veure pels carrers de Vitòria, però s’ha amagat més que en l’anterior. També ha canviat la seva seguretat, ja que ha passat de tenir onze guardaespatlles a només sis. Per què? Segons explica Eyre a la seva columna de ‘Lecturas‘, per les crítiques que van rebre pel dispendi públic que representava.\nTreu a la llum, a més a més, que des de La Zarzuela ja estan començant a moure fils per quan Iñaki surti de presó. El rei Joan Carles, de fet, estaria intentant trobar-li feina a l’estranger: “Els reis no el volen tenir a prop. Potser podrien parlar amb Corinna, que tenia una relació tan estreta amb Iñaki que li deia ‘el meu noi d’or’. Per què no? Ja li va proposar fa uns anys un càrrec a la fundació Laureus, amb un sou anual de 200.000 € que Iñaki va rebutjar”.\nUn gest que calmaria la ràbia de la família Urdangarin, que estaria indignada amb el tracte que els Borbons estan donant a Iñaki i la infanta Cristina: “Tenen les portes de La Zarzuela tancades. Creuen que s’ha comès una gran injustícia amb ell i Cristina. Estan indignats pel tracte que va rebre durant el funeral de la infanta Pilar. La germana d’Iñaki em va dir que si el seu pare veiés el que estan fent amb Iñaki, ja hauria calat foc a La Zarzuela”.


Buch 9788415896609 Anyó Marco, Enric\nAnyó Marco, Enric, (aut.)\nISBN: 8415896603 ISBN-13: 9788415896609\nLlorenç, el fill menut de la poderosa família canetana dels Monserrat, torna a casa després de lluitar durant quatre anys amb els terços reials. El seu retorn trastoca el destí de Lluïsa, la seua antiga promesa, així com els plans de don Tomàs, el seu pare, noble i prohom de l’orde de Montesa.\nAmb tot i això, l’alegria familiar de tenir de nou el fill a casa sa i estalvi aviat quedarà estroncada per l’esquerpa i obsessiva actitud del noi, pertorbat per la seua traumàtica experiència en la batalla.\nAcompanyant el progressiu empitjorament de Llorenç, unes morts misterioses posaran en perill l’hegemonia social i el bon nom dels Monserrat, destorbant la calma de tot el poble. Les respostes, en forma d’espectres obscurs de bandolers ajusticiats a la forca, semblen amagar-se a l’interior d’una estranya caixa de plata que Llorenç ha portat dels seus


Jordi Sevilla: Sense brúixola, però amb mapa\nNingú té la brúixola que indica el camí de tornada als nivells de renda i ocupació previs a la pandèmia\n13 de de desembre del 2020. 12:04\nNingú té la brúixola que indica el camí de tornada als nivells de renda i ocupació previs a la pandèmia. Ningú. I desconfiï de qui digui tenir-la. Segons l’OCDE, Espanya haurà d’esperar al 2023 perquè això passi, suposant que no hi hagi ensopegades, ni imprevistos. Però, no se sap amb certesa. El que ens està passant se situa tan lluny del saber econòmic convencional que les receptes precuinades no serveixen, la majoria dels manuals poden llençar-se a les escombraries i tots els països i organismes multilaterals del món estan fent camí al caminar. I em refereixo a una pandèmia disruptiva que limita, per raons sanitàries, la mobilitat i el consum de les persones, però també a l’acceleració associada de la digitalització de l’economia i de les relacions socials que ens ha fet recórrer en cinc mesos el camí de cinc anys.\nDesprés de la pandèmia, esperem que ja el 2021, sortirem a un territori nou, en gran part inexplorat, per al qual ja podem dibuixar alguns trets que s’assemblen a un esbós de mapa amb una fisonomia que dependrà molt de les decisions que adoptem ara i, en especial, de quina sigui la resposta a les preguntes següents. ¿En el primer trimestre de l’any que ve hi haurà una tercera onada de la pandèmia, tan virulenta com la segona, que ja causa a Europa més morts que la primera? Dependrà del que passi amb l’aplicació de les mesures sanitàries compatibles amb el «salvar el Nadal» que s’ha convertit en mantra repetit des de tots els espectres polítics.\nÉs bastant evident que la intensitat de la segona onada ha estat molt relacionada amb una desescalada prematura i massa ràpida després del confinament a què ens va portar la primera onada. ¿Passarà el mateix ara? ¿Per «salvar el Nadal» posarem en risc la recuperació o, com a mínim, la retardarem uns mesos, incrementant, a més, el saldo de morts? ¿Quant trigarà a acabar amb la pandèmia la vacuna?\nSuposant que qualsevol de les vacunes existents sigui plenament efectiva i les campanyes de vacunació massiva es compleixin sense problemes, és difícil que abans de l’estiu hàgim arribat a una situació tal d’immunitat que permeti declarar a Espanya com a territori lliure de la pandèmia. Això planteja un dubte fonamental: ¿Quants dels 60 milions de turistes que han deixat de visitar-nos durant el 2020 s’animaran a venir al llarg del 2021? Fins i tot si compartim les crítiques respecte a l’excessiva dependència que té la nostra economia del turisme i de les activitats connexes (hostaleria, oci, transport), que no és el meu cas, haurem de reconèixer que qualsevol alternativa a aquest model se n’anirà bastant més enllà de l’any que ve quan, encara, el nombre de turistes que ens visitin serà una variable clau per al nostre acompliment econòmic.\n¿Quantes empreses hauran aguantat la pandèmia? En aquests moments, més enllà dels que ja han tancat de manera definitiva, tenim 350.000 autònoms que sobreviuen gràcies als ajuts extraordinaris i més d’un milió de treballadors en ertos o cessament d’activitat. El Banc d’Espanya calcula que fins un 20% de les empreses cauran en insolvència el 2021, i la meitat acabaran tancant si no hi ha canvis. Tothom, inclòs l’FMI, insisteix en la necessitat d’anar més enllà de les ajudes d’urgència posades en marxa en el principi de la pandèmia si volem evitar un fort increment de fallides i acomiadaments de cara a la llarga durada d’aquesta situació excepcional. Tothom, menys el Govern, de moment. En concret, se sol·licita arbitrar noves ajudes directes a empreses dels sectors més afectats per la limitació de mobilitat, com han fet altres països europeus com Alemanya. Si es posen en marxa aquestes noves ajudes, salvarem una part gran del nostre teixit productiu, però, a canvi, tindrem un dèficit públic més gran del ja elevat 8% del PIB previst en els Pressupostos.\n¿Amb quina rapidesa tornarem els ciutadans a impulsar el creixement econòmic amb la nostra despesa? El consum de les famílies espanyoles representa entorn del 60% del PIB, raó per la qual que l’estalvi hagi assolit unes taxes històriques superiors al 22% de la seva renda disponible només s’entén per la pandèmia i això, al seu torn, explica una caiguda del PIB, no menys històrica, de l’11,8%. Sense greus alteracions previstes en els ingressos, els ciutadans aniran traslladant estalvi a consum a mesura que les restriccions sanitàries es vagin suavitzant en paral·lel amb l’avenç de la vacuna, segons quins siguin els seus temors sobre la superació definitiva de la pandèmia i en funció del nombre d’empreses que hagin fet fallida i d’ertos que acabin en eros.\n¿Què passarà amb els Fons Europeus de Recuperació? És gairebé impossible que el 2021 aconseguim executar els 27.000 milions d’euros previstos pel Govern en els Pressupostos, provinents dels Fons Europeus per a la Recuperació. Per molt que el nou Decret Llei pròxim a aprovar-se, acceleri els tràmits burocràtics i la tramitació dels projectes, entre unes coses i d’altres podem aspirar a comprometre aquesta quantitat, però difícilment és esperable que se’n puguin gastar ni la meitat al llarg de l’any que ve. I això, ja seria un èxit.\nEspanya ha sigut el país de l’OCDE on la pandèmia més ha colpejat l’economia, per ser un país molt dependent de sectors que viuen de la mobilitat personal (serveis) i un dels països on les mesures públiques de recolzament han sigut menors en relació amb el PIB, com a conseqüència d’un Estat debilitat per les polítiques d’austeritat i per polítiques fiscals insuficients. Si, a més, tot apunta que serà un dels països que més temps trigui a recuperar-se, no és aventurat concloure que les desigualtats socials, encara sense tancar les bretxes obertes per les anteriors crisis del 2008 (financera) i 2010/11 (de l’euro), es tornaran a eixamplar, malgrat el bonic eslògan governamental de no deixar ningú enrere.\nLA PITJOR RECESSIÓ D'EUROPA\nEl PIB espanyol tindrà el 2020 la caiguda més gran de l'OCDE, un 11,6%\nEs comença a encunyar l’expressió dels «sense feina» per a aquests joves que han enganxat les dues crisis i encara no coneixen l’experiència laboral, ni com a precaris. En paral·lel, apareix el temor cap a una automatització digital accelerada que deixi a la cuneta molts treballadors adults sense la preparació adequada. Els «escuts socials» (paraula que remet a un marc mental molt allunyat de la socialdemocràcia) del Govern estan plens d’esquerdes o tan carregats de requisits burocràtics que molt pocs poden aixecar-los per protegir-se.\nDavant tantes preguntes sense resposta, l’aprovació dels Pressupostos té més valor polític que econòmic: augura una legislatura llarga que posarà fi al període d’inestabilitat parlamentària que va arrencar el 2014. El que no posarà fi és a la política frontista que tant accentua la polarització del país en moments en què la unitat transversal hauria de ser molt més que un significant buit. Al final, els que més han interioritzat el final del bipartidisme han sigut els dos partits majoritaris de l’hemicicle, que estan atrapats en el famós quadro de Goya ‘Duelo a garrotazos’ per no perdre vots a la seva dreta o a la seva esquerra, respectivament. La política, doncs, la marquen avui els extrems de l’arc parlamentari i això, també afecta a l’acompliment econòmic en forma d’incertesa afegida.


Exèrcits humanitaris? | Gloria Condal\nEls exèrcits, poden ser humanitaris? Com afecta la seva presència al treball de les ONG?\nEl llibre Humanitarisme militar, militarisme humanitari, del Centre d’Estudis per a la pau J.M. Delàs, de Justícia i Pau, recull les ponències de les jornades que sobre aquest tema es van fer l’any 2006.\nHi podem trobar preguntes i reflexions com aquestes: Els exèrcits són instruments de la política exterior dels estats. L’humanitarisme s’està utilitzat per millorar la seva imatge; així passen a ser una mena de diplomàcia substitutòria del què no s’ha fet en l’àmbit polític i militar. Segons un estudi fet per Alejandro Pozo, del pressupost militar del 2004, l’Exèrcit espanyol, només va destinar un 0,006% a accions humanitàries. Quin sentit té, per exemple, que el rei o el president del govern visitin els soldats espanyols a l’estranger i lloien la seva “tasca humanitària”?\nUn estudi de les Nacions Unides arriba a la conclusió que perquè els exèrcits poguessin dur a terme totes les accions de pau al món, caldrien entre 400.000 i 500.000 soldats. Actualment, els soldats de tots els exèrcits sumen uns 26 milions. En sobren uns quants, doncs.\nLes grans potències només intervenen on hi ha interessos en joc. No ho fan en països poderosos sinó en llocs que no són aliats seus. Xabier Agirre cita Bertolt Brecht quan diu: “Hi ha moltes maneres de matar algú, però només algunes són il·legals”. José Luis Gordillo recorda que la majoria d’accions humanitàries són necessàries com a conseqüència d’accions bèl·liques que els exèrcits han protagonitzat.\nEs dóna una imatge de la realitat de la guerra que la infantilitza (l’anomenat efecte Walt Disney): dels morts civils ara en diuen danys col·laterals; del camp de batalla, zona d’acció; de l’assalt, intervenció especial; del tiroteig, contacte; dels morts pel propi exèrcit, baixa per foc amic; d’una situació caòtica, situació fluïda, d’assassinar, neutralitzar. Pel que fa a aquest tema, vegeu http://www.jordi-raich.com\nLa majoria dels experts estan d’acord que cal una força per actuar en casos de crisis humanitàries, però no caldria que fos una força militar, sinó civil, el més independent possible i sotmesa al secretari de les Nacions Unides.\nAquesta entrada s'ha publicat en Llibres, Solidaritat i etiquetada amb cooperació, exèrcit, guerra, humanitarisme militar, justicia i pau, llibre, ONG, pau, solidaritat. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 respostes a Exèrcits humanitaris?\nla capsa màgica ha dit:\n8 gener 2008 a les 11:57\nEstic d’acord que la força hauria d’estar a les ordres de les Nacions Unides, però no que fos estrictament civil. Hi ha conflictes en els quals l’exèrcit és necessari.\n10 gener 2008 a les 10:22\nA mi els exèrcits em semblen força inútil, i amb el que ens costa mantenir-los… podríem solucionar molts problemes de sanitat i d’ensenyament i de serveis socials….


Lo Càntich -Revista de Literatura, Art i Cultura-: «Sentir-se engruna de cristall blau...» - Poemes per a la Marató 2011 - Montse Assens Il·lustracions: Anna Rispau i Falgàs - Montserrat Lloret - Paulí Josa\n«Sentir-se engruna de cristall blau...»\nAnna Rispau i Falgàs - Montserrat Lloret - Paulí Josa\nIl·lustració: Anna Rispau\nSentir-se engruna de cristall blau...\nSentir-se engruna de cristall blau,\nversemblança sorgida per la incertesa i el desig.\nOmbra d'un paisatge de pedres que entrebanquen el camí,\ni d'un nou fat que es pronuncia a les celles de l'esperança.\nCaptiva de la mirada, deixes els records guardats entre aquests fulls\ni t'arrauleixes a prop dels blaus, a dins dels blaus d'un nou viatge.\nDunes blanques, rinxols de coure i cristalls blaus, en un mateix batec,\navui arrangen un concert entre tu i jo.\nIl·lustració: Paulí Josa\nIl·lustració: Montserrat Lloret\n«Sentir-se engruna de cristall blau...».\nEtiquetas: Anna Rispau i Falgàs, Creació, Montse Assens, Montserrat Lloret, Número 11, Paulí Josa, Poemes per a la Marató 2011, Poesia


El Ple de l’Ajuntament de la Ràpita reclama l’amnistia per als represaliats catalans ~ EbreDigital.cat\nRedacció Ebredigital.cat2021-02-26T18:46:06+01:0027 de febrer de 2021|Política| Sant Carles de la Ràpita|Ajuntament de la Ràpita|\nL’Ajuntament de la Ràpita ha aprovat, en el plenari ordinari del mes de febrer, reclamar l’amnistia per als represaliats catalans. La moció conjunta d’ERC i JxCAT demana la immediata posada en llibertat de les preses i presos polítics, així com que es reparin els danys causats a les persones represaliades, a les seves famílies i als col·lectius dels quals formen part. A més, declara que el lliure exercici dels drets polítics no pot tenir com a resposta la via de la justícia penal.\nLa proposta, que ha estat aprovada pels vots a favor d’ERC, JxCAT i mR i els vots en contra del PSC, reclama l’aprovació per part de les Corts espanyoles d’una Llei d’Amnistia que comporti l’extinció de qualsevol tipus de responsabilitat penal i administrativa pels actes i l’expressió d’idees, sentiments o símbols amb intencionalitat política vinculats a la lluita democràtica per l’autodeterminació de Catalunya. De la mateixa manera que fa una crida a la societat catalana i al teixit associatiu municipal a mobilitzar-se i donar suport a una amnistia que permeti l’alliberament de les preses i presos polítics, el retorn dels exiliats i la fi de totes les causes obertes per aquests motius.\nD’altra banda, el ple d’avui també ha aprovat la moció conjunta d’ERC i JxCAT en suport al cantant i poeta Pablo Hasél, acusat per fer apologia del terrorisme i de calúmnies i injúries a la Corona i a les institucions de l’Estat arran de la lletra d’una cançó i de missatges a Twitter. Amb la moció, aprovada pels vots a favor d’ERC, JxCAT i mR, i els vots en contra del PSC, l’Ajuntament de la Ràpita condemna la pena imposada a Hasél per expressar el seu pensament a través de les cançons i reitera el seu compromís amb la llibertat d’opinió i d’expressió, en defensa dels drets fonamentals de tota la ciutadania. A més, denuncia les sentències polítiques dels tribunals espanyols que posen en entredit les garanties de tot el sistema judicial i la separació de poders, i promou una modificació del Codi Penal on es despenalitzin aquest tipus de delictes i es protegeixi la llibertat d’expressió.\nEl portaveu d’ERC, Albert Salvadó, ha expressat que “volem mostrar el nostre desacord en què una persona pugui ser condemnada per manifestacions artístiques com cantar en ple segle XXI, dinamitant un principi bàsic com és la llibertat d’expressió”. La portaveu de JxCAT, Helena Queralt, ha afegit que “lamentem i condemnem tots els episodis violents que han esdevingut arran de l’empresonament de Pablo Hasél”. Per la seva banda, el portaveu de mR, Pedro Hernández, ha mostrat el seu suport amb la moció. Per concloure, el grup PSC ha votat en contra la moció i la seva portaveu, Rosa Anglès, ha exposat que “sempre estarem a favor de recolzar les iniciatives que promoguin el respecte i la defensa de la llibertat d’expressió”.\nAltrament, el plenari ha aprovat la moció conjunta de tots els grups municipals amb motiu del dia 8 de març, Dia Internacional dels Drets de les Dones. La moció estableix, entre altres acords, el compromís de treballar cap a la igualtat garantint la coeducació, la igualtat laboral, la conciliació i la corresponsabilitat, davant les discriminacions estructurals que pateixen les dones pel fet de ser dones.


Cineclub: Sospitosos habituals | L'Atlàntida\nCineclub: Sospitosos habituals\nBryan Singer, EUA, 1995\nL´agent especial Dave Kujan (Chazz Palminteri) investiga un sospitós incendi que s´ha produït en un vaixell al port de San Pedro, i que ha provocat una gran quantitat de morts. Les úniques pistes que té les proporciona un estafador que ha sobreviscut a la catàstrofe (Kevin Spacey). Per la seva declaració, sabrà que ha estat provocat pel misteriós i terrorífic Kaiser Soze.\nEs compleixen 25 anys de l´estrena d´un dels millors thrillers dels últims anys, guanyador de dos Oscar i considerat avui en dia com una pel·lícula de culte. Estem davant de 106 minuts de joc que planteja el director a l’espectador i que despista fins a l´última escena. Vista avui, i un cop passada la sorpresa inicial, la pel·lícula segueix impressionant pel seu excel·lent guió, pel seu ritme trepidant i per un encertat càsting d´actors en estat de gràcia, molts d´ells encara poc coneguts quan es va estrenar la pel·lícula i que esdevindrien estrelles de Hollywood.\nDirector, productor i guionista nascut a Nova York el 1965. Va estudiar al New York´s School of Visual Arts i posteriorment a la USC School of Cinematric Arts a Los Angeles. El seu primer treball va ser Public Acces (1993) i fou amb Sospitosos habituals que es va donar a conèixer a escala mundial. A continuació va dirigir pel·lícules com Verano de corrupción (1998), diversos títols de la saga X-Men, Valkyria (2008) i l´oscaritzada Bohemian Rhapsody (2018).\n19 gener 2021Dt20:00\nProducció: PolyGram Filmed Entertainment\nGuió: Christopher McQuarrie\nMuntatge: John Ottman\nDurada: 1 h 46 min\nIntèrprets: Stephen Baldwin, Gabriel Byrne, Benicio Del Toro, Kevin Pollak, Kevin Spacey


“La ràdio i la família és per on ha pivotat la meva vida” - Diari de Terrassa\n“La ràdio i la família és per on ha pivotat la meva vida”\nQuico Sala, tècnic en radiodifusió\n“A la tardor de 1969, amb 18 anys, vaig entrar a Ràdio Terrassa”, recorda. Estudiava per enginyer electrònic i, un dia, a Matadepera, a la tasca de Cal Quim, “on ens trobàvem el jovent i el que no és el jovent”, el locutor de moda d’aquella època, Fernando Ferreri Felip, “el tres efes”, li va proposar anar a la ràdio a ajudar-lo a un macroprograma dels dissabtes a la tarda, de quatre a nou, que es deia “Nueva Dimensión”.\n“Era un pas important” i va anar-hi i es va engrescar. “Aquell temps, la ràdio, conceptualment, era en blanc-i-negre i tot era molt manual, amb material vell i obsolet”, apunta. Després d’un temps es va integrar dins de la plantilla “quan vaig tornar de la mili”. Diu que el seu mestre va ser el Ramon Lluís, del qual “vaig aprendre molt” en tots els aspectes tècnics.\nAmb els anys, el van nomenar cap de programes i va acabar com a director adjunt a Ràdio Terrassa, on va romandre gairebé quaranta anys. “La ràdio i la família serien on ha pivotat la meva vida”, diu. Admet que li agradava més fer de tècnic que no pas la direcció.\nTambé va ser regidor de l’Ajuntament de Matadepera, com a independent, a les llistes de Convergència. Li va demanar l’alcaldessa de llavors, Mireia Solsona. “A la vida hi ha més coses i volia fer alguna cosa diferent”, assenyala, i d’aquesta etapa diu que “crec que vaig ensortir-me’n”.\nLi agrada sortir a caminar i és molt actiu fent coses que durant la seva etapa professional no va poder fer. També li agrada fer voluntariat i participa en algunes competicions.


Presència de l'IN-RECS a DRAC — Descriptor de la Recerca i l'Activitat Acadèmica de la UPC. DRAC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nPresència de l'IN-RECS a DRAC\nSou a: Inici / L'avaluació del currículum vitae: PAR, PATT RDI, ... / Indicis de qualitat que consten a DRAC: JCR, factor d'impacte, quartil, AVERY, ... / IN-RECS. Índice de impacto de las revistas españolas de ciencias sociales / Presència de l'IN-RECS a DRAC\nS'ha introduït a DRAC la classificació IN-RECS en totes les revistes que consten a la pàgina de IN-RECS en l'àmbit d'ECONOMIA i URBANISME. No s'han carregat a DRAC les revistes on en l'apartat de Indice de impacto apareix: "Sin índice de impacto calculado".\nEn la resta d'àmbits: CIÈNCIA POLÍTICA, EDUCACIÓ, GEOGRAFIA, PSICOLOGIA, SOCIOLOGIA, ANTROPOLOGIA, BIBLIOTECONOMIA I COMUNICACIÓ s'ha introduït les classificacions de les revistes que ja estaven presents a DRAC.\nTots els nous articles que s'introdueixin a DRAC i que s'hagin publicat en alguna de les revistes amb la classificació IN-RECS constaran a DRAC amb aquesta classificació.\nTots els articles històrics que s'hagin publicat en alguna de les revistes amb la classificació IN-RECS constaran a DRAC amb aquesta classificació.\nUna mateixa revista pot tenir diverses classificacions: JCR Social Sciences Edition, IN-RECS, .... Quan s'ha assignat una classificació a un article històric, i tenint en compte que actualment només en pot constar una, ha prevalgut el següent ordre:\nAquesta classificació també apareixerà quan es generi un currículum en format CVDRAC i en format CVN.\nla revista ha tingut períodes en els quals ha estat buidada a IN-RECS i períodes en els quals no ho ha estat. Es recomana comprovar a la base de dades si en aquell període en el que l'article va aparèixer a la revista aquesta era buidada o no per IN-RECS.


Young talent Catwalk: IED Barcelona Escola Superior de Disseny | 080 Barcelona Fashion\ndijous, 22 juny, 2017 - 21:00\nIED Barcelona Fashion Show 2017 - Fashioners of the World\nL’IED Barcelona celebra el talent jove amb un premi en honor a Franca Sozzani, Directora de Vogue Italia i Directora Científica de l’IED durant molts anys\nLa col·lecció “Devil’s Dance” de Loreto Martí guanya el Premi Franca Sozzani a la Millor Col·lecció atorgat per Sara Maino, Robert Cavell-Clarke i Philippe Pourhashemi\nIsabel Coixet entrega el premi al Millor Fashion Film a “Psycho Nhomad” de Denise Graus\nUn total de vint-i-tres alumnes del Títol Superior en Disseny de Moda i del BA (Hons) in Fashion Design han presentat les seves col·lecciones de final de carrera a la desfilada organitzada per l’IED Barcelona Escola Superior de Disseny a l’Auditori de Barcelona. Per primera vegada, s’ha atorgat un premi especial a la Millor Col·lecció en honor a la figura de Franca Sozzani (1950-2016), editora de Vogue Itàlia durant 28 anys i amiga de l’IED Barcelona; i un premi al Millor Fashion Film entregat per la directora de cine Isabel Coixet.\nLa col·lecció “Devil’s Dance” de Loreto Martí ha sigut la guanyadora del Premi Franca Sozzani a la Millor Col·lecció. La proposta de l’alumna del Títol Superior en Disseny de Moda aprofundeix en l’univers Amish, concretament en el concepte del Rumspringa, moment en què els joves Amish entren en contacte per primera vegada amb les grans ciutats per a decidir si volen seguir formant part, o no, de la comunitat. La col·lecció femenina “Devil’s Dance” juga amb el contrast dels convencionalismes de la vestimenta Amish amb la modernitat actual, incorporant expressions provocatives amb colors cridaners i tot allò que les dones no poden vestir com els botons, els barrets masculins o els pantalons.\nEl jurat estava format per Sara Maino, directora de Vogue Talents i neboda de Sozzani, Robert Cavell-Clarke, de la plataforma Not Just a Label i Philippe Pourhashemi, consultor de moda internacional. “L’IED ha volgut commemorar la figura de l’editora italiana, líder indiscutible de la cultura de la moda mundial, per la seva implicació amb el sector i pel seu suport a la promoció dels joves talents de l’IED Barcelona a través del concurs My Own Show” explica Alessandro Manetti, director de l’IED Barcelona.\nEn aquesta edició, a més, s’ha destacat el paper fonamental que juguen les noves tecnologies a la comunicació de la moda amb un premi especial al Millor Fashion Film atorgat per la reconeguda directora de cine Isabel Coixet. El curt “Psycho Nhomad” de la col·lecció de l’alumna Denise Graus ha sigut el guanyador del premi entregat per la directora catalana.\n“Fashioners of the World representa el procés creatiu del recorregut dels estudis de cada un dels alumnes: des del desenvolupament del concepte a través de la investigació en imatges, sketches, colors i estils, fins a la seva aplicació en teixits, materials, patrons, volums i complements. Amb les seves col·leccions, els alumnes reflecteixen la complexitat del teixit social i relacional contemporani i la consagració del disseny com intèrpret universal de les múltiples identitats globals del segle XXI”, explica Manetti sobre les 23 propostes que s’han presentat a l’Auditori de Barcelona.\nEl resultat final es fruit d’un gran esforç per part dels estudiants que mostra l’exigència i la qualitat de tot l’equip docent de l’IED Barcelona que els van guiar durant tot el procés. Els estudiants han comptat amb l’assessorament de professionals com Pilar Pasamontes, Directora Científica de Moda i Julia Weems, Directora de Moda de l’escola; i la direcció dels dissenyadors Juan Salvadó, José Castro, Txell Miras, René Zamudio, Sebastián Pons i l’estilista Jaume Vidiella, que els han transmès els seus coneixements durant el desenvolupament del projecte final.\nL’IED Barcelona Escola Superior de Disseny\nDes de 1966 l’Istituto Europeo di Design opera en la formació de les disciplines del Disseny, la Moda, les Arts Visuals i el Management a les seves 11 seus de Milà, Roma, Florència, Torí, Venècia, Cagliari, Como, Madrid, Barcelona, São Paulo i Rio de Janeiro. Més de 130.000 alumnes s'han diplomat des dels seus inicis i cada any compta amb 10.000 estudiants de tot el món. L’IED aposta per iniciatives didàctiques i pràctiques relacionades amb la realitat corporativa i suma més de 1.000 acords empresarials durant els 50 anys d'experiència.\nLa seu de l’IED Barcelona, situada al barri de Gràcia, s'ha consolidat des de 2002 com un dels centres de formació de referència en disseny i compta amb el reconeixement de la Generalitat de Catalunya com a Escola Superior de Disseny. La seva oferta formativa està composta pels Títols Superiors en Disseny de Producte, Interiors, Moda i Gràfic, a més dels Bachelors of Arts (Honours) atorgats per la Universitat de Westminster, els Diplomes IED, els màsters, els postgraus i els cursos de formació contínua i d'estiu. L'escola de Barcelona es diferencia pel seu caràcter multicultural i interdisciplinari i atrau cada any 1.000 alumnes de més de 100 nacionalitats diferents.


Vídeo hilarant de Belén Esteban i Corredera, que ballen embogides\nBelén Esteban, de festa Instagram\nper Jennifer Navarro Redactora 20 de gener de 2020 17:14\nEl director de 'Viva la vida', Raúl Prieto, ha reunit alguna de les cares més famoses de Telecinco en una gran festa d'aniversari. Els col·laboradors s'han retrobat amb Terelu Campos, que s'ha apropat a ells després de mesos sense parlar-se.\nLes grans protagonistes de la nit han estat Belén Esteban i Carlota Corredera, que ho han donat tot i així ho han volgut ensenyar als seus seguidors a Instagram. Com? Publicant un parell de vídeos en els quals se les veu ballant sense vergonya.\nNo és el primer cop que Esteban comparteix un vídeo d'aquest tipus. Aquest estiu es van fer viral unes imatges seves que la mostraven ballant en una festa a Eivissa. Movent els malucs sense cap mena de vergonya, també la van enxampar durant un concert de Rosalía.\nDoncs bé, precisament la catalana és l'artista que canta durant el vídeo de l'última festa grossa de Belén Esteban. Acompanyada de la presentadora de 'Sálvame', se les veu donant-ho tot a ritme de Rosalía: unes imatges xocants que s'han fet virals ràpidament.\nEmbogides i sense control, uns balls que han deixat els seus seguidors amb la boca oberta i ganes de més i que han donat ales als seus detractors per criticar-les.\nCarlota Corredera Belén Esteban


Compromís demana dedicar el 3% del PIB a l'R+D+I en els Pressupostos de l'Estat per recuperar la desfeta recent | Valencia Extra\nLa Fundació per a la Innovació situa en un 29,7% la taxa d’inversió del pressupost públic de l’últim any\nEl senador de Compromís, Jordi Navarrete, ha demanat un “esforç inversor real molt més gran” dels pressupostos per a ciència per part de l’Administració General de l’Estat, després de constatar el progressiu descens del percentatge per a ciència fins a arribar, segons la Fundació per a la Innovació (COTEC) al 29,7% del pressupostat l’any passat.\nLa coalició recorda tot el terreny i temps perdut “que Espanya ha de dedicar per apropar-nos al conjunt d’Europa en aquesta matèria” i ha assenyalat que “ens vam comprometre amb la Unió Europea a dedicar el 3% del PIB a R+D en l’horitzó 2020 com a motor del desenvolupament econòmic i social”.\nPer al representant valencianista “urgeix garantir que la quantitat pressupostada en inversió pública en R+D+I en els ministeris competents s’executa en els seus màxims graus de compliment, per reduir la bretxa existent amb Europa i acostar-nos a la mitjana dels països del nostre entorn, que tenen la ferma voluntat de complir amb els objectius marcats per la Unió Europea”. Per Navarrete “aquesta seria la millor marca Espanya possible“, per la qual la coalició insta el Govern a compensar els mínims històrics assolits en els últims anys augmentant la taxa d’execució de polítiques públiques d’R+D+I fins a percentatges que garantisquen arribar al 3% del PIB en R+D en l’horitzó 2020.\nLa coalició reclamarà adoptar quan abans mesures pressupostàries i legislatives per frenar el distanciament amb Europa en aquesta matèria, com ara reforçar l’educació primària, promoure que les universitats siguen innovadores, desenvolupar una economia que valore i finance actius intangibles, a més de reforçar el paper tractor del sector públic i incentivar el talent intraemprenedor, en la línia del manifestat per la COTEC.\nL’Estat espanyol ha vist encadenar descensos en la intensitat inversora en R+D durant anys, fins a situar-se a la cua d’Europa pel que fa a la despesa en relació al PIB. Aquesta despesa ha crescut per sota del que creixia l’economia, perpetuant un model productiu d’elevat risc. En aquest sentit Compromís considera urgent que s’adopten quan abans mesures pressupostàries i legislatives per frenar el distanciament amb Europa.\n“L’evolució de la inversió, allò que ens hauria de fer presumir del nostre país, ens posa vermells quan veiem gràfics com els del pes de l’R + D en l’estructura econòmica del país en un context de suposada recuperació econòmica després de la crisi i amb una evolució per sota del PIB”, ha dit el senador castellonenc.\nEspecialment malament queda en el balanç la inversió en el sector públic, que llasta la inversió en lloc de afavorir-la, el que ens ha deixat a la cua d’Europa. Les xifres són molt preocupants: des de 2009 Espanya ha perdut 13 dels 21 punts de convergència en R+D que havia retallat a Europa entre 2000 i 2008. Ens situem en 2016 al 58,6% d’inversió que realitza la mitjana de països de la Unió Europea, el que ens torna a la situació que Espanya tenia l’any 2003. Espanya segueix sense recuperar nivells d’inversió en R+d previs a la crisi (està un 9,1% per sota). Per contra, la UE els ha superat de forma clara (està un 27% per sobre).\nLa pròpia COTEC responsabilitza d’aquesta dinàmica a la decreixent taxa d’execució del pressupost dedicat a aquesta política. Segons les seues dades “l’Administració central només va invertir l’any passat un de cada tres euros del pressupost per a R+D+I consignat en els ministeris competents”. Dels 4.635.000 d’euros de pressupost públic per a R+D+I disponibles el 2017, finalment es van invertir 1.376, un 29,7%, la taxa d’execució més baixa en R+D+I des que es registra aquesta dada.\nOltra: "Més de 2.000 persones que cuiden als seus familiars dependents s'han inscrit per a rebre un reconeixement professional per aquesta labor"


El Pla d’Urgell homenatja Joan Tomàs\nEl proper dijous 9 de juny tindrà lloc l’acte de cloenda del curs acadèmic de l’Aula d’Extensió Universitària del Palau d’Anglesola (Pla d’Urgell).\nAquest consistirà en un homenatge a la figura del músic i folklorista Joan Tomàs, qui juntament amb Joan Amades va visitar, els anys 1929, 1930 i 1932, el Pla d’Urgell i d’altres comarques veïnes, en diferents missions de recerca de cançons, danses, jocs, tocs, entremesos… per l’Obra del Cançoner Popular de Catalunya.\nJoan Tomàs, darrera a l’esquerra, a la Creu de terme de Santa Maria de Meià. Missió núm. 43 per l’OCPC, 1930.\nHi participarà Liliana Tomàs i Roch, neta del mestre, qui farà la conferència “Joan Tomàs i la cançó popular catalana” on, a més de repassar la biografia i la trajectòria del músic, centrarà l’atenció en la seva visita l’any 1930 als pobles propers de Bellvís, El Poal, Bell-lloc o Mollerussa entre d’altres, per l’OCPC, juntament amb el seu amic i company J. Amades.\nLa xerrada es completarà amb un petit concert a càrrec del grup de cançó de les terres de ponent Krregades de Romanços, que interpretarà repertori extret d’aquelles missions.\nKrregades de romanços: Raquel García, Montserrat Canela i Montse Nicuesa\nTambé hi intervindran Màrius Bernadó, musicòleg i coordinador de les aules d’extensió universitària de la Universitat de Lleida i Maite Teixidó, regidora de cultura de l’ajuntament.\nL’acte es farà a les set del vespre al local sociocultural del Palau d’Anglesola i acabarà amb un petit refrigeri.


Un 87% dels estudiants gironins acaben l'ESO, un 6% més que fa tres anys - Diari de Girona\nEl Pla de l'Estany obté els millors resultats amb un 95% d'aprovats i la Garrotxa se situa a la cua, amb el 83%\nUn 87% dels estudiants gironins acaben l'ESO, un 6% més que fa tres anys ACN\nEl nombre d'estudiants gironins que aproven l'ESO s'ha incrementat en sis punts des del curs 2010-2011. Llavors, aconseguien el títol el 81% dels estudiants. Tres cursos més tard, l'aproven el 87%, per sobre de la mitjana catalana (86%). La comarca on els resultats han millorat més és el Pla de l'Estany, on el 95% dels joves aconsegueixen el títol. A la cua s'hi situa la Garrotxa, on aproven només el 83% dels estudiants. La consellera d'Ensenyament, Irene Rigau, assegura que la millora de resultats s'ha produït perquè els estudiants han entès que, en temps de crisi, tenir l'ESO és "el passaport imprescindible" per trobar feina. També reivindica que recuperar els exàmens de setembre hi ha contribuït.\nQuan la consellera Irene Rigau va prendre les regnes del Departament d'Ensenyament, un dels objectius del Govern era reduir el fracàs escolar. L'objectiu era arribar a l'any 2018 amb un 85% de graduats a l'ESO. En aquell moment, el tant per cent d'aprovats a Catalunya se situaven en una mitjana del 76% i, concretament a les comarques de Girona, la dada era del 81%.\nSegons ha fet públic el departament, el curs 2013-2014 (el darrer del que hi ha dades definitives del nombre de titulats) es va tancar amb un 87% d'estudiants gironins que van obtenir el títol d'ESO. Això suposa un 6% més que el curs 2010-2011 i situa Girona per sobre de la mitjana catalana, que és del 86%.\nLa consellera ha destacat l'esforç fet pels equips docents i pels mateixos serveis territorials -que han millorat la coordinació i comunicació amb els centres- per aconseguir fer créixer els resultats. A més, també considera que ha estat clau fer entendre als joves que obtenir l'ESO és el "passaport obligatori" per trobar feina.\nSegons Rigau, només entre un 10-15% dels llos de treball es poden desenvolupar amb una formació mínima. Per tant, tenir l'ESO no només és necessari per continuar formant-se (ja sigui a través de formació professional o batxillerat) sinó que és una porta oberta al mercat laboral.\nA més, també ha destacat que ha jugat un paper important un canvi a l'hora d'avaluar els alumnes que havien suspès. Abans, els exàmens de recuperació es feien al juny, dues setmanes després d'acabar el curs. "Semblava que esperàvem el miracle de Sant Joan perquè els alumnes en dues setmanes milloressin i aprenguessin la matèria que no havien assolit en un curs", ha explicat amb ironia. Per això, van decidir endarrerir aquests exàmens fins al setembre.\nAquestes millores de resultats han tingut especial incidència en algunes comarques. Per exemple, al Pla de l'Estany s'ha passat d'un 81% d'aprovats d'ESO el 2010-2011 al 95% del curs 2013-2014 (un 14% més). També hi ha hagut creixements destacats a l'Alt Empordà (del 78% al 87%), Gironès (del 81,9% al 87,2%) o a la Selva (del 78,46 al 87,79%). En canvi, l'única comarca que ha experimentat una davallada del nombre d'aprovats a l'ESO ha estat la Garrotxa, que ha passat del 84,78% d'aprovats de fa tres anys al 83% del curs passat.\nMillores dels resultats a Batxillerat\nEl nombre d'aprovats no només ha crescut a l'ESO sinó que també a l'etapa del Batxillerat. Concretament, a la demarcació de Girona s'ha passat del 81,56% de titulats el curs 2010-2011 al 85,43% del curs 2013-2014.\nPer comarques, la Garrotxa se situa com el territori on més alumnes obtenen el títol de Batxillerat (92,87%) i, a l'altra cara de la moneda hi ha el Baix Empordà, amb només un 809,71% d'aprovats. La comarca que ha experimentat més millores és la Selva, que passa del 75% d'aprovats al 85% en tres cursos. Hi ha un retrocés en el nombre d'aprovats al Ripollès (passa del 95% al 82%) i també al Pla de l'Estany (del 87,87% al 85,62%).\nUn altre indicador positiu del qual ha volgut fer balanç la conselleria fa referència a les proves de selectivitat. Girona se situa com la demarcació amb les notes més altes de Catalunya. En aquest aspecte també hi ha hagut una millora en els darrers anys: 6,4 de mitjana el 2012, 6,36 el 2013 i 6,5 el 2014.\nLa conselleria avalua a 4rt d'ESO i sisè de primària el nivell dels alumnes en matèries com el castellà, el català, les matemàtiques i l'anglès per tenir informació del nivell dels estudiants. Des del 2013 fins enguany, Girona ha aconseguit millorar resultats en totes elles a primària i, en alguns casos, s'ha situat per sobre de la mitjana catalana.\nPer exemple, aquest 2015, han aprovat a sisè el 75,1% dels alumnes que han fet la prova de llengua catalana. En canvi, la mitjana catalana és del 74,5%. La millora més significativa s'ha registrat a les matemàtiques (la conselleria ha decidit destinar-hi més hores) . Si al 2013 el 75,6% dels alumnes de sisè passaven la prova, el 2014 es va enfilar fins el 81,1% i enguany se situa en el 79,7%.\nPel que fa a la prova de 4rt d'ESO, els resultats són més ajustats. Des del 2013, els aprovats en català han passat del 73,3% fins al 75,2%; en castellà s'ha reduït del 74,7% al 73,5%; en matemàtiques l'augment és lleuger: del 68,6% al 68,8%; i en anglès es passa del 69,8% al 68,8%.


Ets un enoturista curiós?\nINICI > ACTUALITAT > Ets un enoturista curiós?\nA prop de Barcelona és possible trobar grans cellers, però també petits elaboradors de vins i caves que et poden fer descobrir experiències meravelloses. Te'n descobrim uns quants!\nL'enoturisme fa anys que es practica a les comarques de Barcelona. A principis del segle XX, els nostres avis ja visitaven les caves en una tartana que enllaçava l'estació de tren amb el celler. Avui et proposem que facis un recorregut per les principals experiències per endinsar-te en aquest meravellós món de l'enoturisme.\nBodegas Torres a Vilafranca del Penedès\nCaminar entre vinyes\nA les cinc denominacions d'origen del vi i el cava que hi ha a les comarques de Barcelona pots fer-hi un munt de coses. Des d'aprendre a distingir entre un vi jove i un vi de criança fins a participar en les tasques diàries d'un celler, descobrir les diferents varietats de raïm o, fins i tot, dormir en una finca vitivinícola. I, si t'agrada caminar, també pots seguir qualsevol dels itineraris senyalitzats que transcorren entre vinyes. Vols unes quantes idees?\nSi vas a l'Alt Penedès et trobaràs Els camins del vi i el cava, uns recorreguts que et fan conèixer les diferents varietats de vinyes que hi ha a la comarca i t'acompanyen a diversos indrets d'interès de la zona. La proposta inclou onze itineraris a peu. Al cor del Bages s’hi ha creat una ruta per visitar el conjunt de tines de pedra seca que antigament s'utilitzaven per fer vi a les vinyes que quedaven molt lluny dels pobles. El recorregut surt del poble de Pont de Vilomara i és brutal. Si optes pel Maresme, a prop d'Alella i Tiana pots visitar bonics paisatges mediterranis que evoquen el poema Vinyes verdes vora el mar, de Josep Maria de Sagarra. A més, el Parc de la Serralada Litoral et proposa diferents rutes que et permeten apreciar la recuperació agrícola de la zona.\nSí, sí. Com ho llegeixes. El VINSEUM, situat a Vilafranca del Penedès, és el primer museu del vi obert a l'Estat i un dels primers d'Europa: porta 80 anys explicant històries al·lucinants. Relats inoblidables sobre la gent que ha fet i desfet els paisatges de la vinya, les feines que acompanyen els ritmes de la terra, les tradicions que han estat forjades a partir d'aquesta activitat, la ciència i la paciència necessàries perquè puguis gaudir d'un bon vi a taula. A més, et permet descobrir la història mil·lenària del vi a la Denominació d'Origen Penedès.\nHi vas amb la mainada? Hi trobareu tallers de sensibilització a les olors, els colors i les textures, guiats per artistes i educadors especialitzats.\nEls amants del turisme del vi ho tenen clar: les comarques de Barcelona són un autèntic paradís. Cada cop hi ha més activitats que permeten descobrir els paisatges de les diferents denominacions d'origen i, al mateix temps, tastar els vins que s'hi elaboren. Propostes interessants que lliguen el territori amb el món del raïm. Les vols conèixer? Agafa llibreta i boli.\nPrimera parada: la DO Penedès. Ofereix una gran varietat d'activitats turístiques per descobrir els secrets del vi i el cava. A Vilafranca del Penedès, per exemple, et pots prendre una copa a dalt de tot del campanar de la basílica de Santa Maria o creuar les portes d'uns cellers que són autèntiques joies de l'arquitectura modernista. I a Sant Sadurní d'Anoia t'encantarà fer una ruta teatralitzada que et transporta a l'època de la fil·loxera o visitar el Centre d'Interpretació del Cava.\nSegona parada: la DO Alella. A Teià pots visitar el celler romà de Vallmora, un jaciment que demostra que la vinya es conrea en els vessants de la serralada de Marina des de fa més de dos mil anys. I a Alella, a mitjans de setembre, solen organitzar la Festa de la Verema i pots apuntar-te a qualsevol dels magnífics tallers de tast i maridatge que s'hi organitzen.\nSeguim? Les activitats de la DO Pla de Bages faran les delícies de tots aquells que vulguin un contacte més directe amb la terra i passar una estona inoblidable entre vinyes. Grans i petits poden col·laborar en les feines del camp o recórrer a peu la ruta de les barraques i les tines de pedra seca, unes construccions de pedra que van aixecar al segle XIX els pagesos de la zona per facilitar les tasques agrícoles.\nI si visitem la Fassina de Can Guineu?\nVols saber-ho tot sobre el món del cava? A Sant Sadurní d'Anoia hi falta gent! Allà hi trobaràs un centre d'interpretació on podràs ampliar els teus coneixements i assabentar-te d'un munt d'anècdotes. Es tracta de la Fassina de Can Guineu, una destil·leria construïda l'any 1814 que en l'actualitat proposa un viatge fascinant pel reialme de l'elixir bombollejant que ha polvoritzat les fronteres de les comarques de Barcelona.\nPodràs descobrir els orígens, la història, el procés d'elaboració i els controls de qualitat del vi escumós que regula la Denominació d'Origen Cava. A més, veuràs brotar un cep davant dels teus ulls, recordaràs la plaga de fil·loxera que va arrasar les vinyes al final del segle XIX i tindràs l'oportunitat de tocar un exemplar d'aquest insecte. També reviuràs les tradicions, la cultura, l'art de viure i l'esperit de celebració associats al consum responsable de cava, una beguda que és sinònim de festa a tot Catalunya.\nLes festes de la verema més imprescindibles\nLa verema sempre ha estat identificada amb la festa. Des de temps antics, la recol·lecció del raïm ha tingut caràcter de ritual, ja sigui pel seu arrelament a les terres mediterrànies o per la seva ànima popular amb les colles formades per veremadors. Encara ara, són molts els pobles i ciutats de les comarques de Barcelona que organitzen festes de la verema obertes a tothom. Així que agafa l'agenda! Això sí, recorda que caldrà consultar el web de cada municipi per saber com serà la festa, a causa de la covid-19.\nEl primer cap de setmana de setembre, Sant Sadurní d'Anoia celebra la Festa de la Fil·loxera, en què es rememora com la població va superar aquesta terrible plaga que, a finals del segle XIX, va arrasar les vinyes. Sitges també celebra la Festa de la Verema a començament de setembre, amb concursos de trepitjadors de raïm, la famosa font del vi i una mostra de gastronomia i vins al passeig de la Ribera. A Alella, la Festa de la Verema s'organitza a mitjans de setembre i inclou una mostra enogastronòmica en què els cellers presenten novetats i els restaurants, les seves millors creacions culinàries.\nLa Festa de la Verema d'Artés té lloc el primer cap de setmana d'octubre. El municipi s'omple de gent decidida a gaudir dels espectacles al carrer, la degustació de productes artesans i el lliurament de premis a la conservació de les barraques de vinya i les tines de pedra, les extraordinàries construccions que són un dels patrimonis arquitectònics més importants de la comarca. Finalment, a finals d'octubre se celebra la Festa del Most a Font-rubí, unes jornades que són dignes hereves de les antigues tradicions de verema. L'esmorzar de pagès és un dels actes amb més èxit de la celebració, juntament amb la trepitjada popular.


.: Escola Valenciana :. Notícies - María José Català s'aferra a la consulta a famílies per pressions internes i electoralistes\nData: 13/11/2014 16:06\nRepresentants d'Escola Valenciana han intervingut hui convidats pels sindicats STEPV, FECCOOPV i FETE-UGT PV en la Mesa Sectorial d'Educació per a tractar, entre d'altres temes, la polèmica consulta no vinculant per la qual la consellera Català pretén fer un fitxer de dades personals de les famílies que tenen matriculats els seus fills i filles a les escoles segons l'opció lingüística en què estudien. "Aquesta paradoxa és més incongruent encara quan s'exclou de la consulta les famílies que van a matricular per primera vegada en Infantil de 3 anys, que és justament el moment en què trien l'opció lingüística en què volen que estudien els seus fills i filles, si és que poden triar, és clar, perquè triar valencià és molt complicat en molts llocs, ja que no hi ha suficient oferta per part de l'Administració", ha explicat vicent Moreno. Els sindicats coincideixen amb Escola Valenciana en considerar que la consulta és i ha sigut sempre la sol•licitud d'admissió d'alumnat.\n"Aleshores, a què juguem?", es pregunta el president d'Escola Valenciana, "Què pretén Maria José Català amb aquesta suposada consulta quan els sindicats de l'educació i, sobretot, les associacions de pares i mares d'alumnes no la perceben com a una mesura de participació democràtica, sinó com una mesura electoralista, de campanya política sense argumentacions i sense ni tan sols haver dialogat sobre el tema amb la comunitat educativa valenciana? Ho tornem a dir i ho repetirem fins a la sacietat: les famílies han de tindre tot el dret a triar el programa lingüístic en què volen que estudien els seus fills i filles i això s'ha d'aconseguir durant el període de matriculació, no amb una pseudoconsulta dubtosa i gens transparent que s'han tret de la màniga per a intentar desviar l'atenció del que de veritat importa: la garantia per a tots els valencians i valencianes de poder triar ensenyament plurilingüe en valencià i de qualitat", ha valorat Vicent Moreno.\nL'entitat cívica qualifica aquesta consulta de Català com una estafa perquè no està consensuada amb la comunitat educativa, perquè no és vinculant, perquè es pregunta només a famílies que ja tenen matriculats els fills als centres, perquè no és té en compte la sol•licitud d'admissió de l'alumnat de 3 anys, ni les avaluacions diagnòstiques, ni el Projecte Lingüístic del Centre. "Maria José Català és sinònim de fracàs escolar. L'ensenyament plurilingüe en valencià és igual a èxit escolar", ha dit Vicent Moreno.\nAixí mateix des d'Escola Valenciana es considera que l'aplicació d'aquesta consulta només en l'escola pública i no en la concertada, que també se sosté amb fons públics, és una prova objectiva de què la consellera vol implantar la crispació respecte a l'ensenyament en valencià i que no tenen el mateix tracte els dos programes educatius existents. Des d'Escola Valenciana es recorda que l'ensenyament en valencià se situa en l'escola pública, a l'escola concertada la presència és circumstancial. Per tant, "Està clar que amb la màscara de la suposada participació María José Català està fomentant un nou atac a l'ensenyament en valencià i de qualitat, posant-lo en tela de judici i fent votar a famílies que tenen clara la seua opció lingüística", ha argumentat Vicent Moreno.\nEscola Valenciana i 34 entitats i institucions més sempre van mostrar el seu desacord amb 6 punts del Decret de plurilingüisme aprovat, un d'ells el de la consulta\nAbans de l'aprovació del Decret de plurilingüisme l'any 2012, trenta-cinc entitats, institucions, sindicats i partits polítics varen signar un document on mostraven el seu desacord en el punt de la consulta i la necessitat de negociar-la amb la comunitat educativa en bloc. Maria José Català no va atendre aquesta petició. Com tampoc va atendre la petició d'una reunió que el passat 26 de febrer Escola Valenciana i tots els sindicats de l'ensenyament van demanar per a dialogar sobre aquest tema.\nImpugnació del projecte d'ordre de la consulta en la Mesa Sectorial d'Educació\nEscola Valenciana dóna suport a la sol•licitud d'impugnació que va a realitzar els sindicats del projecte d'ordre de la consulta a famílies pel fet que el títol i el contingut de l'esborrany que es va tractar a la Mesa Tècnica d'Educació no es correspon al que s'ha presentat en la Mesa Tècnica de hui. D'aquesta manera, si el Tribunal Superior de Justícia valencià sentencia a favor de la impugnació, el procés hauria de començar de nou i possiblement per a aquest curs no es podria fer la suposada "consulta telemàtica".


Registrar dominis .fly - Entorno Digital\nRegistre de dominis .fly\nDominis | Dominis | Extensions de dominis | .fly\nRequeriments de dominis .fly\n- Amb la compra del teu domini .fly pots seleccionar els nostres serveis de DNS per l'activació del teu domini ".fly".\n- Entorno posa a la teva disposició amb el registre del domini .fly una àmplia gamma de serveis de hosting, servidors virtuals i certificats SSL.\n- Si estàs interessat en la recuperació o vigilància d'un domini .fly pots veure la nostra secció de serveis corporatius.\n- Al comprar el domini web amb l'extensió .fly podem ajudar-te en el teu projecte de presència a internet amb aplicacions opensource tipus Wordpress, Drupal, etc. o projectes a mida allotjats en el teu domini web .fly\nPer registrar dominis genèrics .fly has de completar el formulari de registre on-line.\nEls dominis .fly es poden contractat entre 1 i 10 anys.\nPer renovar dominis .fly aquests han d’estar en període de renovació i es poden renovar entre 1 i 9 anys.\nEls dominis .fly també admeten renovació anticipada.\nPer a transferir dominis .fly és necessari:\nAl transferir dominis .fly aquests es renoven per un any més a partir de la data d'expiració. El procés té una durada máxima de 5 dies.\nNomés podem fer un canvi de titular d'un domini .fly si Entorno Digital és el Registrador acreditat. Si no és així, el primer que hem de fer és transferir-lo a Entorno Digital.\nEl canvi de titular de .fly té un cost de 50 euros (preus sense IVA) .\nPots modificar els contactes i servidors de DNS dels teus dominis .fly a través del teu panell de control, al que pots accedir des de l‘apartat “USUARI REGISTRAT” del nostre web.\nTarifa de dominis .fly\nSi gestiones varis dominis .fly o altres dominis territorials posa't en contacte amb nosaltres per conèixer els nostres descomptes per volum.\nSi necessites qualsevol aclariment per registrar dominis .fly o contractar un servei de hosting posa't en contacte amb nosaltres.


Un «hola» normal - Diari de Girona\nUn «hola» normal\njuan josé millás 22.02.2020 | 23:28\nA la nit, en treure les escombraries, vaig coincidir al carrer amb un veí que sortia a passejar. Li vaig dir que no anés pel camí de la dreta, ja que estava molt fosc a causa d'una avaria dels fanals. Però no em va fer cas i el vaig veure perdre's en la negror urbana. A l'endemà, vaig saber que havia mort. Vaig deduir dels meus càlculs que quan vaig parlar amb ell ja era un difunt que es dirigia sens dubte al més enllà. No crec en aquestes coses, però quan passen, passen, te les creguis o no, què hi farem. En fi, que vaig anar al tanatori per donar el condol a la família i vaig seguir fent esbrinaments sobre l'hora de la seva mort en un intent de tirar a terra la situació paranormal en la qual em trobava embolicat. Però no hi va haver manera: havia exhalat el seu últim sospir minuts abans que coincidíssim a les portes de les nostres cases.\nAixò va succeir fa una setmana i des de llavors he procurat, en els meus passejos, evitar el camí que va agafar el difunt. Però ahir a la nit, empès per una temptació morbosa, vaig sortir a fer un volt a l'illa internant-m'hi. L'avaria dels fanals ja estava reparada, però feia una boira londinenca que difuminava els contorns. Al cap de poc, em vaig ensopegar amb una morta que havia tret a passejar el seu gosset, també mort: un caniche negre de la mida d'un puny. Sé que estaven morts tots dos perquè aquestes coses es noten quan un ja està advertit. La vaig saludar amb un «bona nit» al qual no va respondre, doncs semblava no haver-me percebut. En això, el gosset difunt va fer a la vorera unes caques fúnebres que la dona morta va recollir amb una bossa de plàstic transparent i atrotinada.\nEm va estranyar, és clar, fins que vaig recordar haver llegit en algun lloc que alguns acabats de morir, ignorants del que els acaba de passar, segueixen fent les mateixes coses que les que duien a terme en vida per pura inèrcia. Vaig pensar en acostar-me a la senyora per dir-li que deixés de recollir les caques, ja que tant la seva mascota com ella pertanyien ja a una altra realitat. Però no em vaig atrevir. Em va fer una mica de vergonya, no sé. Després em vaig preguntar si jo mateix no estaria mort també, pel que vaig tornar precipitadament a casa, on la meva dona, afortunadament, em va saludar amb un «hola» completament normal. I així fins avui.


Anais fairweather valor net, actius, casa, cotxes, fonts d’ingressos, sou, aval, beneficència, estil de vida, despeses, edat, parella, família, marit, relació. - biografia | Desembre 2021\nJosh Saviano Networth\nLil Xan Networth\nTed Demme Networth\nJWoww Valor net.\nAnais Fairweather Networth - Desembre 2021\nFets d’Anais Fairweather\nNom complet Anais Aimee Fairweather\nSegon nom Aimee\nCognom Bon temps\nNom del naixement Anais Aimee Fairweather\nProfessió Actriu, actor de veu i escriptora\nCiutat de naixement Los Angeles, Califòrnia\nData de naixement 12, 1984 de juny\nEdat 35 anys\nQuant val la pena neta d'Anais Fairweather?\nAnais Fairweather, actriu i escriptora nord-americana és famosa pel seu treball a les animacions del DC com DC Super Hero Girls: Hero of the Year (2016), DC Super Hero Girls: Super Hero High (2016) i moltes altres. Professional des de fa molts anys, les obres de Fairweather mostren l’empoderament de les dones.\nAl costat de la fama, la personalitat d'animació nascuda a Estats Units també va guanyar una forta quantitat de la seva exitosa carrera. A partir del 2019, té un valor net estimat d’1, 2 milions de dòlars .\nA més de la seva carrera com a escriptora i actriu, la competència d'Anais com a còmica també va ajudar al seu creixement de la fortuna. Mentrestant, viu un estil de vida a Los Angeles amb el seu marit. Obteniu els detalls a continuació.\nDetalls del valor net: fonts d’ingressos, carrera i resultats\nAnais, de Los Angeles, ha estat una de les figures més destacades de la carrera d’escriptura i escriptura de l’Univers DC. Començant la seva carrera el 2008 a través del curtmetratge Fidelity, l’actriu nord-americana ha treballat en nombroses sèries i animacions de TV fabuloses, amb un total de 42 crèdits fins a la data.\nAmb el seu recorregut professional durant una dècada, Anais es va dedicar a una enorme economia i fama. Segons diverses fonts en línia, Anais Fairweather és propietària del valor net d’uns 1, 2 milions de dòlars a juny de 2019.\nLa principal font dels seus ingressos és la destacada carrera d’actuació i escriptura per l’Univers DC.\nAnais Fairweather, actriu, actor de veu i escriptora nord-americana té un valor net d’1, 2 milions de dòlars\nMolt sovint, el valor net d'Anais es compara amb els actors / actrius de DC com Nicholle Tom (400.000 dòlars), David Gyasi (1- $ 7 milions) i Gal Gadot (10 milions de dòlars).\nEls seus treballs més destacats són la contribució de la redacció i la veu per a la DC, inclosos:\nDC Super Hero Girls (2015-2018) - Supergirl aka Kara Zor-El (veu)\nA part d’això, Anais Fairweather també va aparèixer a sèries de televisió com Cooking for Singles, CollegeHumor Originals, The Powerpuff Girls, Adam Ruins Everything i Drunk History .\nAnais Fairweather veu la Supergirl Kara a la sèrie animada DC\nDe fet, fins ara, Anais no ha obtingut el salari ni els guanys de la seva carrera professional, però probablement els centenars de milers de dòlars.\nBé, el salari mitjà d’un actor / actriu als Estats Units és d’uns 50.000 dòlars, mentre que l’actor de veu i escriptor d’animació DC pot ascendir fins a 40.000 i 80.000 dòlars respectivament.\nQualsevol avaluació i obres de caritat?\nAra com ara, no hi ha detalls sobre els detalls i beneficis de l'avalament d'Anais Fairweather. Però si firma, l'actriu escriptora pot guanyar una quantitat considerable de diners.\nDoncs bé, també és una usuària activa d’Instagram i Twitter amb seguidors de 2, 3K i seguidors de 951K a partir del juny del 2019 .\nAlgunes celebritats d’Instagram prenen Instagram per promocionar marques i cobren mil o fins i tot desenes de milers de dòlars per publicació patrocinada.\nA part d’això, Anais també és activa en obres de beneficència i participa en moltes campanyes d’apoderament de dones, amb associació amb organitzacions sense ànim de lucre. Tot i que, prefereix mantenir la seva participació benèfica en clau.\nActius, estil de vida i despeses\nFonts informen que Anais Fairweather viu a la seva casa de Los Angeles, Califòrnia, que es calcula que val la pena centenars de milers de dòlars. Doncs bé, el preu mitjà de l’habitatge a LA és de 686.100 dòlars amb una prima d’assegurança de 1.360 dòlars anuals.\nNavegant a través del seu Instagram, sembla que Fairweather està vivint un estil de vida pràctic i sovint publicen sobre les seves visites i moments de luxe. No hi ha dubte que Anais, que posseeix una gran fortuna, pot permetre's un entorn luxós i posseeix un impressionant imperi.\nTot i que, per ara, no hi ha detalls sobre la seva col·lecció d’actius, inclosos cotxes i joies.\nquant val jeff foxworthy\nDoncs bé, l’actriu sembla tenir grans despeses en roba costosa, allotjament i viatges. A més, els pagaments d’impostos roben el protagonisme.\nSegons es va informar, l’impost sobre la propietat a Los Angeles, CA, busca el 0, 793% del valor valorat de l’habitatge mentre que l’impost sobre la renda varia entre el 10% i el 37% en funció de l’import obtingut. Per exemple, amb els seus ingressos anuals de 100.000 dòlars, Anais Fairweather ha de pagar 19.650 dòlars com a impost sobre la renda, inclòs el 8, 74% impost federal, el 7, 65% FICA i el 3, 26% l'impost estatal.\nLa vida personal d’Anais Fairweather: Edat, Alçada, Família, Educació i Relació\nNascut el 12 de juny de 1984 a Los Angeles, Califòrnia, EUA, el nom de naixement d' Anais és Anais Aimee Fairweather. Fairweather, criat en una família nord-americana, té la nacionalitat nord-americana i té una ètnia blanca.\nDe moment, els detalls sobre la seva formació familiar o la qualificació educativa no estan descartats. Segons va dir, el seu pare va morir el 1997 i sovint comparteix informació sobre el seu pare a Instagram.\nA juny de 2019, l'edat d'Anais Fairweather és de 35 anys i tenia una alçada de 163 cm de 5 peus.\nBé, pel que fa al seu estat de relació, Fairweather és una dona casada. Comparteix moments de felicitat amb el seu marit Koz McRae a la seva Instagram; la seva parella és artista de professió.\nLa parella encara està pendent d'obtenir informació sobre el casament i el seu casament.\nA la publicació del 13 de maig de 2019, Anais va revelar el seu embaràs i va donar a entendre la data de venciment del setembre de 2019 . Els millors desitjos!\nPer obtenir més actualitzacions, estigueu atents a Networthbuzz.com.\nHank Williams Jr. Networth\nTai Lopez Val la pena neta: Quant val Tai Lopez?\nLuise Heyer Networth\nChief Keef (Keith Cozart) Val la pena neta: Quant val la pena el raper Keef?\nKatt Williams Val la pena.\nKat Dennings Networth\nKevin Gates Valor net\nChris Zylka Networth