de Fita en Fita: 26/09/2013\nMontardo (2833m) des d'Arties\nEl Montardo o Montardo d'Aran, també anomenat Montarto, és un dels cims més alts de la Vall d'Aran i per la seva vistositat i situació, és una de les muntanyes més conegudes de la comarca i del Pirineu.\nMontardo i el seu massís des de la pista del Pont de Valarties\nTot i la seva aparença, el Montardo, de 2833 metres, és una muntanya relativament senzilla i és, durant l'estiu que multitud de gent vol coronar-lo per admirar les fantàstiques vistes que ens ofereix des del seu cim.\nEn aquesta ocasió, surto sol de la Plana de Vic per dirigir-me a Arties i allà agafar la pista que et deixa al pàrquing de Pònt deth Ressèc. Però per a sorpresa meva i degut a les riuades i inundacions que va patir la Vall d'Aran aquest passat mes de juny de 2013, la carretera està tallada a l'alçada del Pont de Valarties, just al mateix poble d'Arties. Això allargarà una mica tant l'arribada al refugi de la Restanca avui (20-09-2013), com la tornada fins al cotxe demà al matí.\nLa pista fins al Pònt deth Ressèc té aproximadament 5,5 Km i uns 350 metres de desnivell que no comptava fer avui. En fi, són les 16:30h i a les 19:00h m'espera el sopar al refugi de la Restanca, així que tira amunt i no et distreguis gaire !\nHe tardat 1'5 hores fins al Pontet de Rius i la Barraca de Rius, a 1640 metres, i és el lloc on un cop acabades les obres de la carretera, es podrà arribar amb el cotxe. Amb 45 minuts més, ascendeixo els 370 metres de desnivell que em separaven del refugi de la Restanca, que es troba a 2010 metres, just al costat de la presa de l'Estanh d'era Restanca. Arribo al refugi a les 18:45, just a temps per sopar !!\nEstanh d'era Restanca amb el refugi a l'altre costat de la presa\nUn cop instal·lat al refugi, un bon sopar per recuperar forces de tres plats i postres a les 7 de la tarda i au, avui ja està tot fet !\nAquesta nit, al ser un divendres de setembre, no hi ha massa gent que pernocti al refugi, en total som unes 15 persones a sopar i dormir, i molta d'aquesta gent, aprofita aquest cap de setmana de bon temps per començar des d'aquí la travessa dels Carros de Foc.\nEn fi, a les 10 al llit que demà a les 7 del matí ja hi ha l'esmorzar a taula !\nDe bon matí, a partir de les 06:00h ja hi ha moviment, així que d'un salt, surto del sac, em vesteixo per a la ocasió i cap al lavabo a rentar-se la cara per ser a les 7 en punt assegut a taula !\nA les 07:30 ben puntual surto del refugi de la Restanca per el camí que surt just de davant de la seva porta en direcció E, que està indicat i marcat amb el GR11. En uns 25 minuts arribo al costat de la presa de l'Estanh de Cap de Pòrt, situat a 2.245 metres, encara amb la lluna com a companya de ruta. Aquí puc gaudir d'unes vistes privilegiades, ja que la tranquil·litat i solitud de la zona a aquelles hores del matí així m'ho permeten.\nCoret de Oelhacrestada o Port de Rius des de l'Estanh de Cap de Pòrt\nEl camí voreja l'Estanh de Cap de Pòrt per la seva esquerra i segueix enfilant-se fins el Port de Rius pràcticament pel centre de la gran canal central, que continua tot molt ben marcat amb grans fites i moltes marques del GR11. El sol encara no ha sortit, i no compto que m'escalfi una mica fins que no sigui al capdamunt del coll.\nTardo 50 minuts comptats en arribar al Port de Rius i efectivament, aquí gaudeixo de l'escalfor del sol per primera vegada en aquest matí assolellat i sense ni un núvol que em destorbi de les magnífiques vistes que m'ofereix la zona... paro 10 minuts, les vistes i el moment, s'ho mereixen !\nVall de Boí, Estany de Monges al centre, la Punta Alta a l'esquerra i els Besiberris a la dreta\nEn aquest punt, és on s'ha de tenir una mica més de cura de tota la ruta, no per dificultat, sinó per seguir el camí correcte ja que hi ha una cruïlla de camins que ens pot fer perdre amb facilitat. Els Carros de Foc marxen cap a la dreta (vorejant l'Estany des Monges) i cap a l'esquerra (direcció Refugi de Colomers i seguint el GR11).\nPer anar al cim del Montardo, seguim aquest últim, però en pocs metres, just al pla que ens queda a sota, trobem un sender fressat i amb alguna fita que deixa el GR11 i es desvia més a l'esquerra. El prenem i cap amunt. A la nostra dreta ens hi queden les Agulhes deth Pòrt, i a la nostra esquerra el Montardo petit. Seguim el sender i les fites fins al capdamunt i un cop allà, el camí (molt fressat), tomba a l'esquerra fins a arribar al Còth de Montardo, a 2557 metres (45 minuts des del Port de Rius).\nEn aquest punt, també val la pena fer una parada, ja que gaudim d'unes vistes de la vessant N del Montardo que no ens podem deixar perdre !\nEl Montardo (esquerra) amb les vistes que ens ofereix per la seva vessant Nord\nDes del Còth de Montardo, amb només 20 minuts, ja coronarem el Montardo per un camí ben marcat i que no presenta cap dificultat, i podem gaudir de les vistes que ens ofereix de tota la Vall d'Aran, la Vall de Boí i gran part del Pirineu central.\nPanoràmica des del cim del Montardo en un fantàstic 21/09/2013\nSón les 10 del matí i ja sóc al cim del Montardo, a 2833 metres i ara toca baixar. però no abans d'admirar el regal que m'ha fet el meravellós dia i menjar i beure alguna cosa. El descens el realitzaré per el mateix camí, amb la diferència, que haig de desfer tot el que he pujat durant els 2 dies, 823 metres fins a la Restanca i 858 metres més fins a Arties, 1681 metres de descens en total.\nAmb prop d'1 hora i 20 minuts ja torno a ser al refugi de la Restanca, i sense parar, creuo la presa de l'Estanh dera Restanca i continuo baixant pel camí que m'ha de portar a la pista del Pontet de Rius. Tardo 30 minuts a ser-hi, i ara ja només em manca desfer la pista semi asfaltada que baixa fins al municipi d'Arties, que tardo 1 hora i 15 minuts a desfer. A 3/4 de 2 a baix ! A punt per un bon àpat a Vielha que m'ajudarà a recuperar energia i pensar en el següent objectiu !\nPunt de sortida : Pont de Valarties (sud del municipi d'Arties)\nHorari : 2 hores i 10 minuts el primer dia i 6 hores i 15 minuts el segon dia (descontar 1 hora i 25 minuts el primer dia i 1 hora i 15 minuts el segon dia si podem pujar al Pontet de Rius amb vehicle)\nDesnivell : 858 metres d'ascens el 1r dia i 823 el 2n dia, el descens és de 1681 metres el 2n dia. (370 metres d'ascens el primer dia i 823 d'ascens i 1311 de descens el segon dia si sortim des del Pontet de Rius)\nMapa : Alpina 1:40.000 Vall d'Aran\nDificultat : La principal dificultat d'aquesta ruta són els metres de desnivell que hem de superar, que exigeixen una mínima preparació física. Per la resta, a finals de primavera, estiu i principis de tardor, sense neu ni gel al camí, la ruta no presenta cap dificultat tècnica. Si podem pujar en vehicle fins a Pontet de Rius, es pot fer l'ascensió en un sol dia, comptant que caminarem unes 6 hores i farem un desnivell de 1311 metres de desnivell de pujada i els mateixos de baixada.\nEnviat per Boscam a 12:06 Cap comentari:


Exposició “Dotze dones, Tretze bruixes. Mites i llegendes del Montseny” | Nostrat\nExposició “Dotze dones, Tretze bruixes. Mites i llegendes del Montseny”\nEl dissabte 30 d’abril el Museu Etnològic del Montseny, la Gabella va presentar l’exposició «Dotze dones, Tretze bruixes. Mites i llegendes del Montseny», un tast de llegendes populars de les valls del Montseny. Es pot visitar fins el 22 de maig.\nEl dissabte 30 d’abril el Museu Etnològic del Montseny, la Gabella va presentar l’exposició «Dotze dones, Tretze bruixes. Mites i llegendes del Montseny», un tast de llegendes populars de les valls del Montseny que traslladaran el visitant a indrets fantàstics però també reals del massís del Montseny (Arbúcies, Montsoriu, Gualba, Pla de la Calma, Viladrau…), de la mà de personatges màgics i populars com la Dona d’Aigua, la Bruixa Guilleuma, el Cap d’Estopes, la Mort, els Tres Bisbes, el llop, els dansaires…\nL’exposició, que es presenta com un llibre de gran format (18 plafons de 2×1 m.), compta amb 13 històries reescrites a cura de Jordina Boix i il·lustrades per Delphine Labedan, qui ja conjuntament van presentar, el passat més de desembre, ‘La Bruixa Guilleuma’, el primer número de la col·lecció Contes del Montseny, editat pel MEMGA.\nL’exposició es podrà visitar del 21 d’abril al 22 de maig de 2011.\nFiled under Cultura Tradicional · Tagged with «Dotze dones, Museu Etnològic del Montseny, Tretze bruixes. Mites i llegendes del Montseny\n← Denominació d’Origen arriba a la pantalla gran.\nConveni per impulsar el Primavera Pro →


Els llegums van ser el tema central de la Setmana de la Ciència als Maristes - La Veu de l'Anoia\nEls llegums van ser el tema central de la Setmana de la Ciència als Maristes\nLa setmana compresa entre el 14 i el 18 de novembre va estar farcida d’activitats relacionades amb la Setmana de la Ciència. El tema central van ser els llegums, degut a que enguany es celebra els seu Any Internacional.\nEls alumnes de 4t d’ESO van preparar unes sessions pràctiques per als alumnes de Primària, amb una primera part en la que explicaven característiques principals dels llegums i la importància que aquestes formin part de la nostra dieta . Seguidament van ajudar a preparar unes receptes molt bones amb l’ingredient del llegum com a base del plat: minihamburgueses de cigrons, amanides de llenties, hummus… Tot era boníssim i va donar idees als nens per menjar-les d’una manera diferent i més apetitosa.\nA part d’aquest taller, cada etapa va realitzar d’altres activitats i experiències científiques. Els més petitons de la Llar d’Infants van fer gelatina, observant i jugant després amb les textures, colors i sabors. Els d’I3, I4 i I5 van plantar una mongeta en un pot amb cotó fluix mullat tot observant la germinació d’aquesta lleguminosa al cap de pocs dies.\nPerò no només això. Cèl·lules amb volum, prototips de màquines, mapes, pràctiques sobre els llegums i la velocitat de buidatge d’un volum concret segons la mida i rugositat de dos llegums, cigrons i llenties, amb la posterior comparació. També a l’àrea de Visual i Plàstica de Primària es va dur a terme un projecte sobre el color, textura en la pintura, traç, llums i ombres, il·lusions òptiques i “Expressart, MACBA” (maleta pedagògica sobre el procés creador dels artistes).\nTot això, junt amb la festa de l’Escola Verda que va tenir lloc el divendres dia 18, va fer que fos una setmana divertida i alhora molt enriquidora.\nArticle anteriorEls alumnes de l’Escola Pia celebren Santa Cecília i Sant Josep Calassanç\nPròxim articleEls Maristes d’Igualada es preocupen pel medi ambient i s’adhereixen a l’Escola Verda


Acte de cerimònia i l’entrega del premi UB Ferran Adrià a la lleidatana Sara Minguet. - TOTLLEIDA\nActe de cerimònia i l’entrega del premi UB Ferran Adrià a la lleidatana Sara Minguet.\nSara Minguet ha guanyat el premi UB Ferran Adrià pel seu treball “L’ordi a taula”. La introducció dels beta-glucans de l’ordi en un aliment funcional per tal de reduir els nivells de colesterol plasmàtic.\nGent de PonentFotonoticia\nXavier Llobera dels Maristes Montserrat de Lleida. Marian Moralejo de la Facultat d’Agronoms de Lleida i tutora del projecte itinera ha ajudat també en aquest treball de recerca.\nEl Rector Magnífic de la UB Joan Elias. El Dr. Honoris causa de la UB Ferran Adrià.La Directora de Comunicacions de GBFoods Gallina Blanca Montse Carbó\nL’advocat belga de Puigdemont nega que fos un “covard” i veu “intel·ligent” la decisió de marxar a l’exili\nL’Autotardor creix i obre portes amb més de 400 cotxes d’ocasió a la venda


Diari Personal de Viatge: ANGKOR (CAMBODIA)\nUna de les 7 meravelles del món. Angkor Wat és el conjunt religiós més gran del món. Arribo just per veure la posta de sol des del temple que està en obres i quan ja em feien fora, un trust o cartel format per els guàrdies del temple m'ofereixen pujar a lo més alt a canvi d'una raonable compensació... Em quedo sol amb els vigilants a la part més alta del temple, tancada al públic, enmig d'una sensació de profanació excitant; un moment màgic...surto del temple sol i de nit, fantàstic.\nUna estesa de temples d'una bellesa increible es reparteix per la zona. Em moc amb un "tuc-tuc" que és un carro tirat d'una moto; tothom es mou igual. El poble se Siem Reap és un centre turístic de primer ordre amb una oferta d'oci nocturn inacabable i amb resort-spas per tot arreu.\nAngkor Wat és el temple més conegut però el que més m'impresiona és Ta Prohm, per com la naturalesa pren part a l'obra d'art. La selva es menja el temple litaralment creant un espectacle únic, impressionant i espectacular. Enormes arbres que abracen els temples, s'obren pas i els apreten fins a trencar-los: és meravellós i és meravellós que els deixin fer, que no els tallin o els reecaminin.\nL'altre temple que m'ha agradat moltíssim és el The Bayon amb les sevs 216 cares somrients, enormes, esculpides a totes les seves torres amb una precisió increible.\nEn tots els temples, totes les pedres estan minuciosament treballades, d'una forma increible: tot és preciós, potser massa i és del segle XII. Wonderfull!!!


Literatura catalana: de desembre 2011\nEl país d'Armènia: Des del 1990 és una república independent que es va segregar de la Unió Soviètica. Geogràficament l'estat armeni pertany a Àsia, tot i que està fortament lligat a Europa per raons històriques i culturals.Els seus límits són Geòrgia al nord, l'Azerbaidjan a l'est, Turquia al sud-oest i l'Iran al sud-est. La capital és Erevan.\nHistòria: Va ser el primer país a adoptar oficialment el cristianisme com a religió, al començament del segle IV. El país ha estat dominat pels imperis Romà, Bizantí, Persa i Otomà en el curs dels segles, excepte alguns períodes d'independència.\nEl 1828, el país va ser ocupat per l'imperi Rus i el 1922 s'integra, juntament amb Geòrgia i l'Azerbaitjan, a la República Socialista Soviètica de Transcucàsia. El 1936 es dissol aquesta federació i el país passa a formar part de l'URSS amb el nom de República Socialista Soviètica d'Armènia.\nPosteriorment el Moviment Nacional Panarmeni (MNP) venç en les eleccions del 1990. El principal objectiu d'aquest moviment és obtenir la independència de forma legal i pacífica. Després de la caiguda del bloc el 1991, el Soviet Suprem d'Armènia declara la independència del país després d'un referèndum popular. Levon Ter-Petrosian es converteix en el primer president d'aquesta república independent.\nEl genocidi armeni: fou un conjunt de matances i deportacions massives de la població armènia de l'actual territori de Turquia efectuades per l'imperi Otomà entre finals del segle XIX i 1915.\nLa finalitat que es buscava era l'eliminació física del poble armeni als territoris de Turquia. En la diàspora es considera que va haver-hi un milió i mig de morts i un milió més de deportats. En l'actualitat, l'Estat turc nega oficialment l'existència històrica del genocidi armeni.\nObres que tractan el genocidi armeni:\n· Els 40 dies de Musa Dagh (1933) va ser escrita per Franz Werfel.\nAquesta és la novel·la que llegien els jueus del gueto de Varsòvia durant la seva captivitat, doncs la seva història reflecteix millor que cap altra la seva infausta sort i el seu martiri. Inspirada en fets reals, Els quaranta dies del Musa Dagh narra l'extermini dels armenis a les mans de l'imperi otomà -després de l'holocaust jueu, el més cruel i sistemàtic intent per acabar amb un poble al segle passat-.\nEl crim ominós, no obstant això, presenta un costat èpic en la resistència que durant l'estiu de 1915 mantenen els 5000 habitants armenis dels llogarets al voltant del Musa Dagh -la Muntanya de Moisés-, a la vora del Mediterrani. Gabriel Bagradian, un intel·lectual armeni ric, casat amb una parisenca i que porta molts anys lluny de la seva pàtria -un estranger sempre, allà on es trobi-, s'erigirà en l'heroi de la lluita desesperada d'aquestes comunitats, convertint la muntanya en una fortalesa en la qual barallaran per escapar a la persecució, la tortura, la gana, la reclusió en camps de concentració i, en definitiva, la negació de la seva condició humana. El drama de la família Bagradian -xoc de cultures que porten a la disgregació del matrimoni i l'enfrontament amb el fill, cerca impossible de la pròpia identitat, incomprensió del "altre", persecució de la diferència- es creua amb la tragèdia nacional i religiosa de tot un poble perseguit. Amb una sensibilitat alimentada en part per la seva condició de jueu perseguit, errant i desplaçat, el reconegut escriptor centreeuropeu Franz Werfel escriu aquí la seva millor obra narrativa i converteix aquest relat en un magistral cant a la lluita per la dignitat humana i una molt dura denúncia de l'anihilació de l'home per l'home, premonitòria de la barbàrie que caracteritzarà al món del segle XX.\n· Els fills de l'Ararat (2008) per Marc Morte\nA través de les paraules de l'anciana senyora Argopian, Kevin reviu la vida d'una nena i la seva família en un petit poble de l'interior d'Anatòlia fins que la barbàrie s'abat sobre ells. En aquest descens a l'infern, Araxie s'enfrontarà a la vida en tota la seva cruesa i perdrà la seva innocència per sempre, però també coneixerà persones i llocs que li demostraran que fins i tot en el pitjor dels deserts la vida és capaç de sobreviure.\n· Ararat (2002) de Atom Egoyan\nEstà basada en la massacre de Van, durant el Genocidi Armeni.\nAquesta pel·lícula entrellaça les històries de dues famílies, amb conflictes interiors sense resoldre. Raffi, d'origen armeni, lluita amb el record del seu pare i amb les reaccions oposades que aquest record suscita en la seva mare.\nPublicat per hassnas a 8:33 Cap comentari:\nMaria Àngels Anglada va néixer a Vic el 1930. És la gran de quatre germans. Es va tenir que refugia Euskadi el 1936 a conseqüència de la guerra civil, on va comença els estudis primaris.\nVa aconseguir tornar a Vic el 1939, ja que va acabada la guerra, i comença el batxillerat a l'escola de Sant Miquel.\nEl 1947 guanya els primers premis literaris i comença a publicar els seus primers poemes en català. En el mateix any comença l'universitat a estudiar Filologia clàssica i Lletres a la Universitat de Barcelona, on coneix el seu futur marit Jordi Geli. I assisteix a classes clandestines d'història de Catalunya.\nEl 1954 es casa amb Jordi Geli i entre el 1955 i 1959 neixen les seves tres filles.\nÉs trasllada a Figueres el 1960 i comença a donar classes de Llatí i Grec.\nVa conèixer Salvador Espriu que la va influenciar en la seva obra. I el 1970 va publicar el seu primer llibre de poemes, Díptic. Tot seguit el 1978 guanya el premi Josep Pla per la publicació del poema Les Closes i coneix personalment a Pla.\nMaria Àngels Anglada participa en diversos moviments polítics i cívics, i on destaca la seva participació en les eleccions a favor d'esquerres. Un fet que la va deixar trasbalsada va ser la mort del seu marit el 1985 que amb el temps va influir en la seva obra.\nA continuació el 1991 va ser nomenada membre de la Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans.\nEl 1994 publica el violí d'Auschwitz considera una de les seves millors obres narratives. Poc després el 1995 rep la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya, en mans de Jordi pujol, el president.\nEl Quadern d'Aram no va ser publicat fins el 1997. I un any després el 1998 va assumir el càrrec de vicepresidenta de la Secció Filològica de l'IEC. I finalment un any després mor el dia de Sant Jordi, el 23 d'abril de 1999.\nPublicat per hassnas a 0:23 Cap comentari:


Diumenge de Pasqua, 21 d’abril: missa de Pasqua, caramelles, mones, dinar en família, cicle de cinema Gaudí i teatre a la Societat | Blog d'Agnès Ferré\nDiumenge de Pasqua, 21 d’abril: missa de Pasqua, caramelles, mones, dinar en família, cicle de cinema Gaudí i teatre a la Societat\nDiumenge de Pasqua, 21 d’abril: missa de Pasqua, caramelles, mones, dinar de Pasqua en família, cicle Gaudí de cinema amb “Viaje al cuarto de una madre” i teatre a la Societat amb “Art“.\nComencem el dia anant a la missa de Pasqua, amb el ciri Pasqual d’enguany encetat ahir a la Vetlla Pasqual.\nDesprés de la missa, cantada per la Coral Antistiana, la coral ens ofereix les tradicionals caramelles amb cançons típiques catalanes, de caramelles i acabant amb la caramella composada pel mossèn que hi havia a la Bisbal el 1958. Tradicions!\nDinem a casa tota la família després que els padrins i padrines donin la mona als fillols, i després que els fillols hagin dit el tradicional verset: “Pasqua avui, Pasqua demà, doneu-me la mona que us besaré la mà”. Dinem canalons i vedella, boníssim! i mona de postres.\nA la tarda, cap al cine! Mirem la pel·lícula “Viaje al cuarto de una madre“, de Celia Rico, dins el cicle Gaudí de cinema en català, una pel·lícula que ha guanyat el premi Gaudí al millor Guió i el premi especial del públic dels XI Premis Gaudí. Avui l’Associació de la Gent Gran és l’encarregada de vendre les entrades.\nÉS una pel·lícula lenta i amb poc diàleg, pel que estem acostumats a veure. És com si una càmera seguís la vida de mare i filla durant uns dies, amb silencis inclosos. Al moment d’acabar no acaba cap història, acaba en aquell moment com podia acabar deu minuts abans o una hora després. Tot i així m’ha agradat sobretot per la gran interpretació de la Lola Dueñas.\nAl vespre, com és tradició, anem al teatre de Pasqua de la Societat! Avui l’elenc teatral ens representa “Art“, una obra en dos actes interpretada per tres actors: Otger Guasch, Josep Pallarés i Isa Perales. Moltes felicitats als tres per la interpretació, no és una obra fàcil! Gràcies a tot l’elenc (xispes, perruqueres, directora, apuntadors, …) per oferir-nos teatre un any més per Pasqua. Al final de l’obra tenim fi de festa, un homenatge als 40 anys de teatre del Tricicle, amb l’esquetx de l’aeroport d'”Exit” amb la Dafne i Estela, on hem rigut molt!\nAgnès FerréAl govern (2015/19), Alcaldessa, Treballem per la BisbalBisbal, cine, cultura, entitats, Setmana Santa, teatre, tradicions\nDilluns de Pasqua, 22 d’abril: aplec a Santa Cristina, dinar amb la colla i repartim invitacions per la presentació de llista per les municipals Dissabte Sant, 20 d’abril: dibuix de la Yolanda i dinar a les Piques, presentació del llibre de Sant Jordi i festa sorpresa d’aniversari de la Judith


Publicat el 7 de juliol de 2011 per ricardgarcia\nMoltes vegades la veritat se’ns presenta confusa perquè no tenim la\ncapacitat d’observar-la des de tots els angles ni som, tampoc, capaços de fer-ho\namb una llum tan neta que no ens enlluerni i enterboleixi la imatge. Quan això\nens passa, potser per no sentir-nos desorientats, ens refugiem en els judicis\nprevis com qui s’agafa a una raó immutable o, fins i tot, som capaços de\nmodelar el nostre discurs per construir les mentides que ajustin el nostre\nentorn a la nostra voluntat i als nostres desitjos. Tots sabem, però, que\nqualsevol fet té una entitat derivada de què allò que ha passat ja no es pot\ndesfer i que la veritat no es pot desmuntar per tornar-la a construir. Allò que\nde debò ha succeït no es pot canviar ni manipular perquè la veritat no és una\nconstrucció, la veritat és un fet.\nPublicat el 4 de juliol de 2011 per ricardgarcia\nEl dia que vaig néixer, l’avi\nn’havia creuat moltes de fronteres\nper fugir dels ermots i de la gana,\nde la tristor de no saber on anar,\nde no tenir feina, de no ser ningú…\nEl dia que vaig néixer, de fronteres\nl’avi ja n’havia creuat moltes,\ni també el pare, que havia esquinçat\nuna memòria òrfena per ser un altre\nen una altra terra, en una altra casa…\nTambé jo la vaig travessar, la frontera,\nel dia que tu vas néixer, per ser\nl’home que no sabia que sóc.\nI des de llavors que sento, també,\nel pes de cada passa i la mateixa por\nque van sentir ells quan la incertesa\nels tibava com ens tiba la vida\ni tot és a punt d’estripar-se\ncom un llençol oblidat al terrat\nque resisteix l’embat del vent\ni no es dóna -com ells- a ningú, a res.


L'advocat de Torra presenta recurs de súplica al TSJC perquè presenti qüestió prejudicial al TJUE La República\nL'advocat de Torra presenta recurs de súplica al TSJC perquè presenti qüestió prejudicial al TJUE\nEl Govern emplaça l’Estat a “asseure’s” i “dialogar” per a resoldre el “conflicte polític” després del judici al president de la Generalitat\nGonzalo Boye, en una imatge d'arxiu / ACN\nL’advocat de Quim Torra, Gonzalo Boye, ha presentat al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) un recurs de súplica contra la decisió dictada ‘in voce’ aquest dilluns pel president del tribunal, Jesús Barrientos, de no admetre la presentació davant del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE), d’una qüestió prejudicial amb cinc preguntes. Boye va fer la petició en acabar el seu informe final, en considerar que la jurisprudència europea així ho determina, però Barrientos va dir que ho havia d’haver fet abans, en el tràmit de conclusions definitives, per tal que les acusacions haguessin pogut presentar les seves al·legacions. Ara, en aquest recurs, Boye insisteix que aquell era el moment processal oportú i demana al tribunal que reconsideri la seva decisió i presenti la qüestió prejudicial al TJUE abans de dictar sentència contra Torra.\nSegons Boye, hi ha dubtes sobre la parcialitat de bona part dels magistrats que han intervingut en el procés, perquè el magistrat instructor, Carlos Ramos, va ser designat a proposta del PSC, que vol la dimissió de Torra, cosa que el mateix Barrientos ha considerat una anomalia. Alhora, pregunta si és respectuós amb els drets humans que Barrientos avalés la decisió de la JEC l’endemà de l’ordre a Torra, criticant la presència de llaços grocs en edificis públics i que Joaquín Elías, també magistrat en el judici, digués fa pocs dies que se sent assetjat i incòmode amb el Govern de la Generalitat. Per últim, dubta de la legalitat de la petició d’inhabilitació per a càrrec públic europeu, com demanen les acusacions.\nBoye ja va anunciar que si el TSJC no presenta la qüestió prejudicial ell ho tornarà a demanar al Tribunal Suprem, que hi estaria obligat.\nEl Govern emplaça l’Estat a “asseure’s” i “dialogar” per a resoldre el “conflicte polític” després del judici a Torra\nD’altra banda, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha emplaçat l’Estat a “asseure’s” i “dialogar” per resoldre un “conflicte polític que fa anys que dura”. Durant la roda de premsa després del Consell Executiu que excepcionalment ha estat oferta per Calvet per la indisposició de la portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha avisat que una” part important” dels catalans ha desconnectat de l’Estat i que la “persecució i la repressió amplia la bretxa que separa Catalunya d’Espanya”. Calvet ha denunciat que el judici al president de la Generalitat, Quim Torra, per desobediència d’aquest dilluns hagi estat una “anomalia” i una “excepció democràtica”. En aquest sentit, ha dit que a la reunió de Govern d’aquest dimarts els consellers han donat suport a les “fermes conviccions” de Torra i la “defensa dels drets civils i polítics de la ciutadania”.\nFonoll publica una novel·la inèdita de Pedrolo que va ser prohibida per la censura


Resultats per a la cerca "anal��ptic" dins totes les àrees temàtiques\nènema analèptic ènema analèptic\nca ènema analèptic, n m\nÈnema d'una solució salina.\nanacàmptic -a anacàmptic -a\nca anacàmptic -a, adj\nes anacámptico, adj\nen anacamptic, adj\nRelatiu a la reflexió, especialment dels sons.\n<.FITXA REVISADA>, <Farmacologia > Conceptes generals>, <Neurologia>, <Salut mental > Psiquiatria>\nca analèptic, n m\nes analéptico, n m\nes estimulante, n m\nfr analeptique, n m\nen analeptic, n\nFàrmac d'acció estimulant, especialment el que actua sobre el sistema nerviós central.\nAlguns exemples d'analèptics son la cafeïna o les amfetamines.\nFàrmac o agent que estimula el sistema nerviós central.\nanalèptic -a analèptic -a\nca analèptic -a, adj\nes analéptico -ca, adj\nfr analeptique, adj\nen analeptic, adj\nRelatiu o pertanyent a l'analèpsia.\n<.FITXA MODIFICADA>, <Ciències de la salut > Conceptes troncals>, <Neurologia>, <Salut mental > Psiquiatria>\nes estimulante, adj\nQue estimula o restableix les funcions orgàniques.\nEl terme analèptic s'usa normalment en un sentit més restringit, per fer referència només als fàrmacs que estimulen o reestableixen la funció respiratòria i la funció cardiovascular mitjançant la seva acció sobre el sistema nerviós central.


Aliança Magnet entre l’Escola Ferreries i l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta | Fundacio Bofill\nNotícies > Aliança Magnet entre l’Escola Ferreries i l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta\nL’Escola Ferreries ha iniciat aquest curs 2021-22 el projecte d’innovació educativa en aliança amb l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta per fomentar l’aprenentatge a partir dels àmbits científic, social i de la salut. El centre forma part del programa “Magnet, aliances per a l’èxit educatiu”, que desenvolupen 33 centres educatius d’arreu de Catalunya.\nL’Escola Ferreries va acollir la presentació del programa Magnet, en la que van participar representants de les institucions que l’impulsen, l’Ajuntament de Tortosa, el Departament d’Educació, la Fundació Jaume Bofill, l’Institut Català de la Salut de les Terres de l’Ebre (ICS Ebre) i el centre educatiu tortosí.\nEl director de l’Escola Ferreries, José Carlos Arasa, va explicar que pel centre educatiu formar part del projecte Magnet “dóna resposta als reptes del centre de consolidar i millorar el projecte educatiu”. Arasa va ressaltar que el partenariat amb l’Hospital Verge de la Cinta de Tortosa respon a la voluntat del centre d’enfortir els aprenentatges científics, sanitaris i socials i va agrair-los haver acceptat el repte en plena pandèmia.\nEl partenariat amb l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta aportarà a l’Escola Ferreries els seus coneixements per generar projectes motivadors per l’alumnat, docents i famílies de l’escola. La directora de l’Hospital, Maria José Rallo, va assenyalar que el projecte magnet els permetrà donar impuls a l’educació i aprendre, per millorar, a través de la mirada dels infants. “L’educació és l’arma més poderosa per canviar el món”, va afirmar Rallo, que va compartir que “En plena pandèmia, participar a magnet ha estat una injecció d’energia que ha il·lusionat als professionals de l’Hospital”.\nLa cap del programa magnet a la Fundació Bofill, Roser Argemí, va afirmar que “sense un equip docent amb ganes de renovar pedagògicament el centre, magnet no seria possible, i a l’Escola Ferreries aquesta voluntat i compromís hi és”. Argemí va destacar també el rol de les formadores, Maria Falcó i Andrea Morelló, que acompanyen la transformació educativa del centre tortosí en el marc d’aquest projecte que combina innovació i equitat.\nEn aquesta línia, el director general d’innovació, digitalització i recerca educativa al Departament d’Educació, Joan Cuevas, ha definit el programa Magnet com “un accelerador de qualitat i innovació que genera nous aprenentatges més consolidats i més profunds”. Per Cuevas,el partenariat amb l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta dotarà de sentit i context als aprenentatges en els àmbits científic, social i de la salut.\nPer part de l’Ajuntament de Tortosa, la presentació ha comptat amb la participació de l’alcaldessa, Meritxell Roigé, que va manifestar el compromís del consistori tortosí i va afirmar “des de l’Ajuntament de Tortosa estem treballant per tenir una ciutat cohesionada”.\nL’acte de presentació va comptar també amb la presència de la directora dels Serveis Territorials de Terres de l’Ebre, Montserrat Perelló, el seu adjunt, Marià Cano, i els referents de la inspecció educativa: Ismael Miguel (inspector en cap), Dani Talaya (’inspector del centre), i Consol Cordero (inspectora de la comissió d’escolarització).\nEscola Ferreries. Aprenem amb el cor\nL’Escola Ferreries promou els sabers i aprenentatges de l’àmbit científic, social i de la salut. Per aquest motiu el centre treballa a partir de metodologies globalitzades com els projectes i treball cooperatiu i valors com l’empatia, la generositat, la solidaritat i l’escolta.\nL’aliança amb l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta capacitarà a l’Escola Ferreries per fer servir el coneixement científic, social i de la salut com a eix del procés d’aprenentatge de l’alumnat. El centre educatiu fomenta l’aprenentatge competencial a través de metodologies globalitzades com, el treball per projectes, els espais d’aprenentatge, el treball cooperatiu els quals fomenten el desenvolupament autònom de cada infant. En aquesta línia, el docent és la persona que guia, orienta i provoca que l’alumnat sigui partícip en tot el procés.\nL’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta, és l’hospital de referència de les Terres de l’Ebre i la seva àrea de cobertura és de prop de 150.000 habitants. A més de l’activitat assistencial també té activitat docent a través d’acords amb la Universitat Rovira i Virgili i està acreditat per formació de postgrau en especialitats com Medicina Interna, Cirurgia General, Pediatria, Obstetrícia i Ginecologia, i Anàlisis Clíniques i Medicina Familiar i Comunitària. En el moment actual està acreditat per a la formació de residents en 9 especialitats hospitalàries (MIR 7, FIR 1, DUI 1): Anàlisis clíniques, Anestesiologia i reanimació, Cirurgia ortopèdica i traumatologia, Llevadora, Medicina interna, Medicina intensiva, Obstetrícia i ginecologia, Pediatria i Radiodiagnòstic. L’any 2012 es va crear la Unitat Docent Multiprofessional d’Obstetrícia i Ginecologia.\n“MAGNET. Aliances per a l’èxit educatiu” és un programa que involucra centres educatius i institucions de referència en projectes educatius innovadors i de qualitat. L’objectiu és acompanyar els centres educatius en el desenvolupament de projectes portats a terme en aliança amb una institució de referència. Magnet és un programa impulsat conjuntament pel Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya, la Fundació Jaume Bofill i l’Institut de Ciències de l’Educació de la UAB, ens col·laboració amb ajuntaments com és el cas de Tortosa.\nEl programa Magnet aplega 33 centres educatius amb un total de 10.168 alumnes i 1.107 docents de 19 municipis de tot Catalunya. Aquest curs 2021-22 comencen set projectes nous, entre els quals hi ha l’Escola Ferreries. Els altres centres catalans que s’han incorporat al projecte Magnet aquest curs són l’Escola El Vallès (Terrassa), l’Escola Margalló (Castelldefels), l’Escola Rubió i Ors (Reus), l’Escola Gabriel Castellà i Raich (Igualada), l’Institut Rocagrossa (Lloret de Mar) i l’Institut La Serreta (Rubí).\nImpactes de la roda de premsa als mitjans:\nL’Escola Ferreries i l’Hospitalde Tortosa Verge de la Cinta s’alien en un projecte educatiu. Canal 21 Ebre, 10/03/22\nEls alumnes de l’escola de Ferreries de Tortosa aprenen ciència i salut amb els professionals de l’HVCT. 3/24, 10/03/22\nEls alumnes de l’escola de Ferreries de Tortosa aprenen ciència i salut amb els professionals de l’HVCT. ACN Ebre, 10/03/22\nEls alumnes de l’escola de Ferreries de Tortosa aprenen ciència i salut amb els professionals de l’HVCT. La república.cat 10/03/22\nLa #RdP: L’Escola de Ferreries i l’Hospital Verge de la Cinta presenten l’aliança Magnet. Canal, 21 Ebre, 10/03/22\nHospital de Tortosa Verge de la Cinta i l’Escola de Ferreries presenten l’aliança Magnet. ICS Ebre, 11/03/22\nAlumnes de l’escola de Ferreries de Tortosa aprenen ciència i salut amb professionals de l’HTVC. Aguaita.cat 11/03/22\nL’Escola Ferreries de Tortosa i l’Hospital, de la mà en un nou projecte educatiu. Diari de Tarragona, 11/03/22\nEl projecte Magnet unix l’Escola Ferreries i l’Hospital Tortosa Verge de la Cinta. A prop, 11/03/22\nTortosa presenta l’aliança Magnet entre l’Escola Ferreries i l’Hospital Verge de la Cinta. La Ciutat, 12/03/22


Treball, Afers Socials i Famílies reforça amb 40M€ el finançament als ens locals per fer front a l'impacte social de la covid-19\nquery_builder 11 novembre 2020 13:16\nLes noves partides es destinaran a l’atenció a les persones sense llar (9M€), els ajuts d’urgència social (5M€), la contractació de dinamitzadors cívics per a la inclusió social dels joves migrats sols (3,7M€) i el servei d’atenció domiciliària (22,3M€)\nDes de l’inici de la pandèmia, el Departament ha ampliat el pressupost del contracte programa de serveis socials amb ajuntaments i consells comarcals en 67,5M€, fins superar els 321,4M€ l’any 2020\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies reforçarà novament el finançament al món local per fer front a l’impacte social que està tenint la pandèmia de la covid-19. Les conseqüències econòmiques de la crisi sanitària i de les mesures de restricció per contenir els contagis estan afectant moltes persones –ja sigui perquè han perdut la feina o perquè han vist reduït dràsticament el volum de l’activitat-, i estan sent especialment cruentes sobre aquells col·lectius en risc o en situació de vulnerabilitat.\nPer això, el Departament farà una nova ampliació del contracte programa de serveis socials amb els ens locals (ajuntaments de més de 20.000 habitants i consells comarcals) de 40 milions d’euros, repartits en els següents àmbits d’actuació: 9 milions d’euros per a l’atenció a les persones sense llar (dels quals 3,5 per a la ciutat de Barcelona i la seva Àrea Metropolitana), 5 milions d’euros per al reforç dels ajuts d’urgència social, 3,7 milions d’euros per a la contractació de dinamitzadors cívics per a la inclusió de joves migrats sols i 22,3 milions d’euros de bestreta per al servei d’atenció domiciliària.\nAquesta és la tercera ampliació del contracte programa que fa el Departament des de l’inici de la pandèmia perquè els ens locals realitzin actuacions d’atenció i protecció social als ciutadans i les ciutadanes que més ho necessiten. En total, el Departament ha destinat 67,5 milions d’euros a mesures covid per als municipis. Les anteriors partides que es van posar en marxar van ser:\n8M€ per al reforç del servei d’atenció domiciliària\n2,8M€ per a sensellarisme\n1,5M€ per a accions de voluntariat relacionades amb la covid-19\n0,8M€ per a la lluita contra la violència masclista\n4,4M€ per a ajuts d’urgència social destinats a alimentació infantil durant l’estiu\n10M€ per a ajuts d’urgència social - necessitats de conciliació de progenitors que han de fer quarantena amb els fills i no tenen cap tipus de prestació o suport.\nEn total, amb la suma de totes aquestes addendes covid, el contracte programa de serveis socials del Departament amb els ens locals per al 2020 supera els 321,4 millions d’euros, el que suposa un important creixement respecte als anys anteriors: 250,7 milions d’euros el 2019; 245,7 milions d’euros el 2018, i 221,3 milions d’euros el 2017.\nPartides de les nova ampliació de 40M€ del contracte programa:\nLa població en situació de sensellarisme és una de les més vulnerables a l’impacte de la pandèmia, tant pel que fa a la seva salut (amb indicadors molt pitjors que la mitjana de la població i una esperança de vida 20 anys inferior) com pel que fa a les necessitats socials (la falta d’allotjament impedeix fer un confinament, aïllament o quarantena en condicions).\nÉs per aquest motiu que s’ha accelerat la posada en marxa de les polítiques d’abordatge a la població en situació de sensellarisme, amb la mobilització de 2,8 milions d’euros al juliol, assignats directament als ens locals per cobrir els dispositius específics oberts per facilitar el compliment de les mesures de confinament de la població en situació de sensellarisme.\nTota aquesta acció s’emmarca en el Pla Estratègic de Serveis Socials (PESS) i l’estratègia d’abordatge del sensellarisme que ha d’articular, no només una resposta a curt termini, sinó les bases d’una política coordinada d’abordatge d’aquest fenomen entre la Generalitat i ens locals que serà abordada en el proper contracte programa 2021-2024.\nEn aquesta nova addenda, el Departament inverteix 9 milions d’euros per a la posada en marxa d’equipaments i serveis per facilitar l’atenció i el confinament de persones sense llar mentre duri el període d’emergència, concretament:\n1) 2’5 milions d’euros addicionals a reforçar els dispositius específics oberts per facilitar el compliment de les mesures de confinament de la població en situació de sensellarisme, ampliant el nombre d’ens locals beneficiaris.\n2) 3’5 milions d’euros per atendre la població en situació de sensellarisme a Barcelona i l’Àrea Metropolitana.\n3) 1 milió d’euros per a atendre la població estrangera en situació d’extrema vulnerabilitat que eren ateses pel programa estatal d’acollida a persones refugiades i que han estat expulsades d’aquest perquè han vist denegada la seva sol·licitud de protecció internacional.\nDiverses entitats gestores del programa estatal d’acollida a persones refugiades han fet arribar la seva preocupació per l’alt nombre de denegacions de les sol·licituds d’asil i la incertesa sobre la continuïtat de moltes persones en el programa durant el 2021. S’han detectat diversos casos de persones en situació de molta vulnerabilitat que, sortint d’aquest programa, són derivades directament als serveis socials. Per això, veiem la necessitat de reforçar els serveis socials dels municipis que acullen persones refugiades per a que puguin donar suport a les que es troben en la situació més vulnerable.\nTot i així, des del Govern de Catalunya reclamem al Govern de l’Estat que no es desentengui d’aquest col·lectiu i que aporti el finançament necessari fins a la seva plena inclusió a la societat catalana.\n4) 2 milions d’euros per finançar quatre dispositius de suport a la inclusió, l’emancipació i a l’autonomia personal per a persones joves sense llar, des d’una perspectiva sistèmica i amb un acompanyament personalitzat.\nEl Departament impulsa un projecte marc d’implementació territorial anomenat “Sostre 360º”. Un programa d’habitatge social protegit o recursos residencials en l’àmbit del sensellarisme per a joves en situació de vulnerabilitat i risc de carrer, amb un acompanyament personalitzat per superar la conflictivitat i evitar la cronificació de les situacions crítiques.\nAquest acompanyament el realitzarà la persona referent del noi, un/a professional de l’àmbit de la integració social amb un coneixement molt especialitzat del treball comunitari, la intervenció en medi obert, el treball amb joves migrats i amb connexió amb els recursos del territori.\nAquest professional faria detecció, atenció i derivació de joves en situació de sense llar amb independència de la situació prèvia: extutelats, joves migrats sols que han arribat a Catalunya amb la majoria d’edat complerta, nois/es que han perdut la prestació econòmica, etc.\nEl programa de sensellarisme, que és de suport a la inclusió, l’emancipació i a l’autonomia personal per a persones joves sense llar inclouen dos serveis: el servei d’acompanyament especialitzat i el de prestació de servei d’habitatge.\nREFORÇ DELS AJUTS D’URGÈNCIA SOCIAL: 5M€\nLes conseqüències socials de la pandèmia han tingut un enorme impacte en sectors de la població que requereixen de suport material urgent i que, per la seva situació, no pot accedir a les prestacions econòmiques existents o a la renda garantida de ciutadania. Es tracta de sectors de la població lligats a l’economia informal que, amb el confinament, van veure com es reduïen els seus ingressos al mínim; o de sectors de la població afectats per ERTO no cobrats.\nLa demana d’ajuts d’urgència social s’ha incrementat des del mes de març, amb un pic al mes de juny en el que es duplicava la demanda del mes de març. Aquesta demanda ha estat atesa pels Serveis Bàsics d’Atenció Social i, malgrat que s’ha anat reduint progressivament, continua exigint recursos a l’administració local, que ara són reforçats amb una nova partida de 5 milions d’euros:\nEs duplica l’import assignat pel Departament per atendre situacions individuals o familiars d’urgència social per cobrir les necessitats bàsiques.\nA més, s’agilita la tramitació dels ajuts d’urgència social, en tant que s’ha tret la consideració d'ajut i de subvenció, reduint la càrrega administrativa a les professionals dels Serveis Bàsics d’Atenció Social.\nDINAMITZADORS CÍVICS: 3,7M€\nEl Departament dona continuïtat a aquesta iniciativa engegada l’any 2019 de dotar els municipis i consells comarcals d’aquesta nova figura professional, que estimula la xarxa social del municipi, treballa per la inclusió social dels joves migrats sols i crea ocupació local.\nEls dinamitzadors són professionals que actuen de nexe entre la comunitat, la xarxa d’atenció a les persones del municipi, el veïnat més immediat als centres o pisos on viuen aquests joves, de cara a garantir una exitosa integració social d’aquest nois i noies.\nLa partida per a la contratació de dinamitzadors cívics està adreçada als municipis que tenen centres on viuen nois i noies menors d’edat que han arribat a Catalunya fruit de processos migratoris sense cap familiar ni referent directe. O també aquells municipis amb recursos educatius, sanitaris o formatius utilitzats per un nombre important d’aquests joves que viuen en pobles i barris pròxims al municipi.\nAmb aquesta iniciativa es genera una triple aliança: el municipi guanya perquè té un recurs més de millora de la inclusió social i l’ocupabilitat d’un grup de joves amb gran potencial; els joves guanyen perquè formen part d’una comunitat que reconeix el seu valor, i la societat aconsegueix dinàmiques de creixement responsable.\nS’espera un impacte sobre més de 4.500 joves migrats sols, 27 consells comarcals, 37 municipis i una contractació de 234 dinamitzadors i dinamitzadores.\nFINANÇAMENT ADDICIONAL DEL SERVEI D’ATENCIÓ DOMICILIÀRIA: 22,3M€\nEl Departament destinarà per a l’any vinent 22,3 milions d’euros addicionals per financiar el servei d’atenció domiciliària que ofereixen ajuntaments i consells comarcals a les persones amb dependència.\nEs garanteix als ens locals una bestreta de fins al 90% d’aquesta despesa.


Casillas, amb 480.000 euros perduts, abandera les demandes per la sortida a borsa de Bankia\n19:16 05/10/2015 EUROPA PRESS\n540x303 Iker Casillas. / EFE Iker Casillas. / EFE\nEl capità de la selecció espanyola, Iker Casillas, ha explicat aquest dilluns els motius que l'han dut a demandar Bankia. L'actual porter del Porto se sent "perjudicat" i considera que té "el mateix dret a reclamar" que la resta de persones que van invertir en aquesta entitat bancària quan va sortir a borsa.\nÉs per això que Casillas ha estat presentat com a imatge de la nova campanya del bufet d'advocats Arriaga Asociados, especialitzat en la defensa d'afectats per productes bancaris. El futbolista ha remarcat que el bufet "està intentant ajudar les persones perjudicades" i que, per aquest motiu, ha decidit reclamar els prop de 480.000 euros que va perdre invertint en accions a Bankia.\nPer la seva banda, el director d'Arriaga Asociados, Jesús María Ruiz de Arriaga, ha volgut recordar que hi ha molts ciutadans que no tenen a l'abast l'oportunitat d'emprendre accions legals "per recuperar allò que és seu". Iker Casillas espera ara que la justícia aclareixi el cas.\nUna incidència tècnica impedeix als restauradors demanar l'ajut de 1.500 euros del Govern el primer dia que es pot sol·licitar


El millor indie arriba a la Murta de la mà de Love of Lesbian - Portal de Xàtiva\nInicio Sociedad Eventos El millor indie arriba a la Murta de la mà de Love...\nL’emperador, Lost River Bastards i The VibroWaves seran els semifinalistes del Sona la Dipu!\nEl pròxim 19 d’agost, el Camp Murta acollirà la tercera semifinal del Sona la Dipu!, dins de la programació de concerts de la Fira d’Agost 2017. Enguany, encapçala el cartell Love of Lesbian i els semifinalistes, en aquesta ocasió, són L’emperador, Lost River Bastards i The VibroWaves.\nEl quintet Love of Lesbian està format per Santi Balmes (veu, guitarra i teclats), Jordi Roig (guitarra), Joan Ramon Planell (baix i sintetitzador), Oriol Bonet (bateria i programació) i Julián Saldarriaga (guitarra, seqüenciadors i cors). El concert de LOL farà vibrar al públic amb temes del seu últim disc “El Poeta Halley” i cançons mítiques com “Club de Fans de John Boy” o “ Algunas Plantas”. “El poeta Halley” és l’octau disc d’un grup que lidera l’indie rock i indie pop espanyol. Va ser publicat en març de 2016 i està compost per 13 cançons. El disc va rebre el Grammy llatí al millor disseny d’embalatge, pel treball de l’il·lustrador Sergio Mora.


El gran espai natural del parc de Montjuïc és el millor lloc per gaudir de la natura i la cultura alhora, perquè és ple de magnífics jardins i d’instal·lacions culturals.\nAmb una intensa vida comercial, aire de poble i ambient familiar, els barris de Sants i Hostafrancs comparteixen un passat industrial que es fa present en els seus carrers.\nObert a finals del segle XIX entre Sants i el port, i hereu de tota novetat vinguda d’arreu, el Paral·lel és l’avinguda històrica de l’oci i la diversió de la ciutat .\nProjectada l’any 1929 com a porta d’entrada de l’Exposició Universal, la plaça d’Espanya és un nexe d’unió de grans vies i un dels punts neuràlgics de la ciutat.\nPopular, multicultural i sempre actiu, el barri del Poble-sec s’enfila des del Paral·lel per la falda de Montjuïc formant un encantador entramat de carrers costeruts.\nSímbol emblemàtic de l’Exposició Universal que es va celebrar a Barcelona l’any 1929, la Font Màgica continua oferint un espectacle innovador d’aigua, música, llum i color.


Els serveis LTE, 5G E, 4G i 3G en xarxes de telefonia mòbil GSM accepten comunicacions simultànies de veu i dades. En les altres connexions de telefonia mòbil, no pots utilitzar serveis d’Internet mentre parles per telèfon llevat que l’iPhone tingui també una connexió Wi-Fi a Internet. Segons la teva connexió de xarxa, pot ser que no puguis rebre trucades mentre l’iPhone transfereix dades a través de la xarxa de telefonia mòbil (per exemple, mentre descarrega una pàgina web).\nConfigurar “Compartir Internet”: la funció “Compartir Internet” permet compartir la connexió a Internet de l’iPhone amb l’ordinador i altres dispositius iPhone, iPad i iPod touch. Consulta Compartir la connexió d’Internet del teu iPhone en aquest manual.


Sep 7, 2018 | Acció Municipal, Sala de premsa\nUna mesura a favor dels animals i de les persones\nL’Ajuntament de Vila-seca ha aprovat, amb el suport unànime de tots els grups municipals, una moció presentada per Vila-seca en Comú per reduir l’impacte dels orins a la via pública.\nDesprés de les aportacions de la resta de partits, es va consensuar que els serveis tècnics de l’Ajuntament del municipi de la Costa Daurada, elaborin una modificació de l’ordenança sobre tinença d’animals al municipi, per tal que inclogui l’obligació que els veïns aigualeixin les miccions de les seves respectives mascotes, i fer front així a l’augment dels problemes de salubritat i als efectes de deteriorament sobre el mobiliari urbà que provoquen.\nPaperera rovellada per les miccions\nDe la mateixa manera, el conjunt de grups municipals va aprovar enviar una carta a tota la ciutadania amb la modificació de l’ordenança, per tal que els vila-secans n’estiguin ben informats i puguin fomentar conjuntament una actitud responsable i cívica.\nEns mostrem àmpliament satisfets per l’esperit de consens que s’ha manifestat per part de tots els grups al plenari. Tanmateix, han considerat la proposta resultant, una bona manera d’ajudar a millorar la salubritat al municipi i d’estalviar en el manteniment del mobiliari urbà. Els principals elements afectats eren fanals, senyals de trànsit o papereres, entre d’altres.\nLa proposta inicial dels comuns contemplava repartir una ampolla plegable d’aigua i vinagre als veïns que tinguin un gos censat, per tal d’incentivar així la pràctica d’aigualir els orins, i enviar una carta a tots els veïns que tinguessin un animal censat.\nAfectació a un fanal\nNo obstant això, l’equip de govern va rebutjar la proposta de repartir ampolles per creure-la poc efectiva, i en referència a les cartes, es va aprovar l’esmena de Decidim Vila-seca que demanava enviar les cartes informatives a tota la població, tingui gos censat o no.


Advent. Tragèdia i esperança cristiana. | Bisbat de Lleida\nInici » Advent. Tragèdia i esperança cristiana.\nUn fort desig roman inamovible en el cor de l'ésser humà: viure amb autenticitat, practicar la coherència entre pensament i acció i manifestar la sinceritat dels nostres plantejaments personals. Tot això amb la pretensió d'encaminar els nostres sentiments a servir el bé comú i, per descomptat, a treballar per la dignitat de totes les persones.\nEls cristians hi afegim, encara, la petició al Senyor perquè ens acompanyi a complir amb aquest admirable desig i a mantenir ferma l'esperança en el compliment de les promeses divines i en el treball constant per seguir-lo, i practicar les virtuts que ens mostra amb les seves paraules i els seus fets.\nEl temps de l'Advent és propici per reflexionar sobre aquesta doble disposició. Són quatre setmanes en què ens preparem per rebre el Messies de Déu, que ens revela el designi amorós del Pare i ens permet mirar els altres i el futur amb l'esperança que transformarem les nostres vides, millorant-les per servir el proïsme amb major intensitat. És una preparació personal i comunitària que exigeix austeritat en els estils de vida i molta proximitat a tots els qui passen situacions greus de necessitat.\nPotser hi ha qui pensa que en aquests moments tràgics en què està submergit el nostre món a causa de la pandèmia no és humanament prudent aferrar-nos a l'esperança d'un Redemptor. Semblaria més assenyat esperar l'aparició d'una vacuna que solucioni l'actual malaltia, la causant ara de sofriments i amb posteriors i imprevisibles derivacions en el terreny social i econòmic. Tristesa, por i incertesa són els sentiments que amb més força percebem al nostre voltant, però els cristians no renunciarem mai a comunicar l'alegria del naixement de Jesús.\nNaturalment, els cristians ens hem d'esforçar a mitigar les fatals conseqüències d'aquesta situació amb mostres de solidaritat, tendresa i proximitat amb els qui més sofreixen. I només ho podem fer si mantenim el regal de l'esperança que ens concedeix Déu perquè, sense falsos optimismes ni esperes inactives, fonamentem el nostre ésser i el nostre quefer en la trobada amb Jesucrist.\nL'esperança ens manté actius, plens de vitalitat i disposats a dedicar als altres el millor del nostre cor. És una virtut teologal que recordem molt durant el temps de l'Advent i que ens evita caure en el pessimisme provocat pel pecat de l'individualisme, de l'aïllament i de l'oblit del Déu que es preocupa de totes les seves criatures.\nL'ésser humà espera aconseguir tots els objectius que es proposa i s’hi afanya amb la seva intel·ligència, amb el seu esforç i amb la seva dedicació. En aquests moments gairebé tots esperem que una vacuna ens alliberi d'aquesta preocupació actual, cosa que és legítima i fàcilment comprensible. A aquesta espera natural, s’hi superposa o s'hi afegeix la visió transcendent, la de l'esperança en el Senyor, que arriba per salvar-nos a tots i trencar amb les cadenes del pecat i de la mort. L'Advent ens prepara per a la festa de l'alegria del Nadal i ens obre l'esperança de la vida eterna.


El Sant Pare defensa una comunicació en positiu al servei de la veritat\nFrancesc reclama una informació "a l'encontre de les persones"\nEn el missatge per a la Jornada Mundial de les Comunicacions, el Papa anima a "no explicar la pandèmia només amb els ulls del món més ric"\nEl Papa rebutja "la informació fotocopiada sense desgastar la sola de les sabates". En el seu Missatge per a la 55a Jornada Mundial de les Comunicacions Socials, que s'ha fet públic aquest dissabte amb el títol "Vine i veuràs" (Jn 1,46), Francesc defensa un periodisme "que vagi a l'encontre de les persones, al lloc i en el estat en què es trobin", a partir de les històries pròpies. En aquesta línia, alerta del risc d'una informació sempre igual, alhora que anima els comunicadors a "anar allà on ningú no hi vol anar", com també a "no explicar la realitat de la pandèmia només amb els ulls del món més ric". L'escrit es basa en una crida a "venir i veure", definit pel Sant Pare com "el mètode de qualsevol comunicació humana autèntica". En definitiva, aquest nou missatge del pontífex, difós coincidint amb la celebració aquest diumenge de la festa de Sant Francesc de Sales, assegura que la proposta de "venir i mirar" és el gran instrument per comunicar la fe cristiana. La Jornada Mundial de les Comunicacions Socials 2021 se celebrarà el 16 de maig, coincidint amb la solemnitat de l'Ascensió del Senyor.\n"Vine i veuràs", invitació que Felip a Natanael narrada en un fragment de l'evangeli de Joan que inspira el tema de la reflexió, no consisteix a oferir un raonament, sinó un "coneixement directe", segons explica el bisbe de Roma. Igualment subratlla que, "des de fa més de 2.000 anys, veiem una cadena de trobades que comuniquen la fascinació de l'aventura cristiana". Francesc aclareix que, "en la comunicació, no hi ha res que pugui substituir completament la visió en persona". Per a cada "expressió comunicativa" que vulgui ser honesta, el Papa suggereix la invitació a "venir i veure" la galàxia comunicativa actual, des dels diaris a les pàgines web, però també la "predicació ordinària de l'Església", així com la "comunicació política o social", però sense donar per fet "allò que ja és conegut". Pel que fa a l'actualitat, el pontífex alerta del risc que té el comunicador de veure's trepitjat per "diaris fotocopiats" o "per telenotícies i webs substancialment iguals", mitjans en els quals les investigacions perden espai en benefici de la "informació empaquetada i de palau". Recorda que aquesta informació "és cada vegada menys capaç d'interceptar la veritat de les coses i la vida concreta de les persones, alhora que ja no és capaç de captar ni els fenòmens socials més greus ni les energies positives que s'alliberen des de la base de la societat".\nReivindicació de la realitat allà on es genera\nEl Sant Pare assegura, a més, que "la crisi de la indústria editorial corre el risc de portar la informació a construir-se a les redaccions, davant de l'ordinador". En una altra reflexió, el Papa comenta que els llocs d'internet, amb els mitjans socials, poden multiplicar la capacitat i la velocitat de difusió de les notícies. Posa així l'exemple de "les emergències en els primers serveis de comunicació a les poblacions", per definir aquesta rapidesa com "una eina magnífica". Francesc comenta igualment que "tothom pot convertir-se en testimoni d'esdeveniments que, d'una altra manera, serien passats per alt pels mitjans de comunicació tradicionals" i fer que "sorgeixin més històries, fins i tot positives". D'altra banda, el pontífex avisa que hi ha el perill "d'una comunicació social sense verificació". Partint d'aquest argument, conclou que "no s'ha de demonitzar l'eina, sinó tenir més capacitat de discerniment assumint la responsabilitat a l'hora de difondre continguts".\nL'horitzó de la pandèmia, que s'estén per tot el món des de principis de l'any 2020, és el tema que marca decisivament aquest missatge. El bisbe de Roma afirma que es corre el risc de explicar-la, com totes les crisis, "només amb els ulls del món més ric", de portar-hi una "doble comptabilitat". Els comentaris de Francesc apunten, en aquest sentit, a la qüestió de les vacunes i l'atenció mèdica, al risc d'exclusió de les poblacions més pobres. I es fa una pregunta: "Qui ens parlarà sobre el guariment que esperen els pobles més pobres d'Àsia, Amèrica Llatina i Àfrica?". El Papa diu que aquest perill també afecta el "món dels més afortunats", on "el drama social de les famílies que han caigut ràpidament en la pobresa es manté en bona part amagat". En definitiva, les diferències econòmiques corren el risc, segons Francesc, de marcar l'ordre de distribució de la vacuna anti Covid, amb els pobres sempre en últim lloc i, "en principi, el dret a la salut afirmat" però "buidat del seu valor real". Finalment el Sant Pare dona les gràcies als periodistes que informen de les guerres oblidades.


Normativa de reconeixement acadèmic en crèdits per aprenentatge de llengües en els estudis de grau - Seu electrònica (UPF)\nNormativa de reconeixement acadèmic en crèdits per aprenentatge de llengües en els estudis de grau/\nAcord del Consell de Govern de 26 de gener del 2009, modificat pels acords del Consell de Govern d'11 de març; de 6 de maig del 2015; de 21 de febrer; 30 de maig, 4 de juliol del 2018, 9 de desembre del 2020 i 23 de febrer del 2022\n1. L'objecte d'aquesta normativa és regular el reconeixement acadèmic en crèdits en els estudis oficials de grau pel que fa a l'activitat universitària d'aprenentatge de llengües.\n2. Poden ser objecte del reconeixement acadèmic en crèdits aquelles activitats formatives d'aprenentatge de llengües que els estudiants hagin realitzat durant el període acadèmic en què han estat matriculats en estudis oficials a la Universitat Pompeu Fabra.\nArticle 2. Abast del reconeixement\n1. Es poden reconèixer crèdits per la formació cursada i superada de llengües impartides per Idiomes UPF o per altres institucions d'ensenyament d'idiomes en relació amb la qual se'n determini el reconeixement corresponent d'acord amb aquesta normativa.\n2. En tots els casos els nivells reconeguts per a un mateix idioma han de ser successivament superiors segons el Marc Comú Europeu de Referència (MECR) o bé han de suposar un aprofundiment en un àmbit específic de la llengua (cursos monogràfics o cursos específics de preparació de certificats).\n3. No es poden reconèixer crèdits per cursos o certificats de llengües realitzats fora de l'àmbit que defineix aquesta normativa.\n4. No es poden reconèixer crèdits si la llengua corresponent forma part de les assignatures que l'estudiant ha de cursar dins del seu pla d'estudis. El vicerector o vicerectora competent en matèria de promoció lingüística mantindrà actualitzada, en els Annexos previstos en aquesta normativa, la relació dels plans d'estudis que reuneixin aquestes característiques i determinarà, si escau, el nivell a partir del qual és possible el reconeixement.\nArticle 3. Nombre de crèdits i nivells mínims de reconeixement de llengües estrangeres\n1. El nombre de crèdits, fins al màxim de 6, i l'assignació del nivell a partir del qual es reconeixen crèdits s'ha d'efectuar d'acord amb els Annexos d'aquesta normativa.\n2. Quan la persona sol·licitant hagi cursat l'idioma a l'ensenyament secundari, els crèdits es poden reconèixer a partir del nivell B1.1 del MECR (intermedi) o qualsevol altre nivell a partir d'aquest, d'acord amb els Annexos.\n3. Correspon al vicerector o vicerectora competent en matèria de promoció lingüística determinar el nombre de crèdits i els nivells susceptibles de reconeixement per a aquells supòsits que no estan previstos en els Annexos d'aquesta normativa, sempre que les accions de formació comportin una avaluació, acreditin un nivell que correspongui a un nivell determinat del MECR i pressuposi un mínim de 90 hores de classe.\n4. La incorporació de noves llengües i nivells susceptibles de reconeixement serà objecte de publicació i difusió entre els estudiants pels mitjans institucionals de la Universitat.\nArticle 3bis. Reconeixement de crèdits per aprenentatge de llengües estrangeres per a estudiants que hagin iniciat ensenyaments de grau a partir del curs 2018-2019\nArticle eliminat per acord de Consell de Govern de 23 de febrer del 2022\nArticle 4. Nombre de crèdits i nivells de reconeixement de català i castellà\n1. Els estudiants que, havent cursat l'ensenyament secundari en centres situats fora del territori de l'Estat espanyol, en països que no tinguin com a llengua oficial el castellà o el català, no l'hagin cursat en català o castellà, poden obtenir el reconeixement en crèdits per l'aprenentatge del català o del castellà, respectivament.\na. Els estudiants que hagin cursat l'ensenyament secundari a l'Estat espanyol en centres situats en territoris on la llengua catalana no sigui oficial poden obtenir el reconeixement en crèdits per l'aprenentatge del català.\nb. Els estudiants que hagin cursat l'ensenyament secundari a l'Estat espanyol en centres situats en territoris on la llengua catalana sigui oficial poden obtenir el reconeixement en crèdits per l'aprenentatge del català, sempre que es tracti del nivell C2 del Marc Comú Europeu de Referència per a les Llengües, llevat que els annexos a aquesta normativa ho estableixin altrament.\n3. El nombre de crèdits, fins al màxim de 6, i l'assignació del nivell a partir del qual es pot obtenir el reconeixement s'ha d'efectuar d'acord amb el que figura als Annexos.\nArticle 5. Sol·licitud i resolució\n1. Les sol·licituds s'han de presentar pels mitjans que determini la Universitat, adreçades al degà o degana o director o directora dels estudis corresponents des de l'inici de curs acadèmic, fins al 31 de maig. Les sol·licituds presentades després del 31 de maig s'incorporaran al curs acadèmic següent, sempre que la persona sol·licitant continuï essent estudiant de la UPF.\n2. En el moment de fer la sol·licitud, cal presentar la documentació següent:\n- Imprès de sol·licitud que expressi l'idioma objecte de reconeixement. És imprescindible que s'indiqui l'idioma cursat durant l'ensenyament secundari i el lloc on s'ha cursat aquest ensenyament (en els casos de sol·licituds de reconeixement de cursos de català o castellà).\n- Original i fotocòpia del certificat acreditatiu del nivell assolit. Es comprovarà la identitat de la còpia amb l'original, es retornarà l'original a l'estudiant i es remetrà la sol·licitud juntament amb la còpia compulsada a l'òrgan destinatari. En el cas que aquesta documentació ja s'hagués presentat amb anterioritat, caldrà indicar quan es va lliurar a la universitat.\n3. Correspon al degà o degana o director o directora dels estudis la resolució de les sol·licituds relatives a les llengües que figuren als Annexos previstos en aquesta normativa. Correspon al vicerector o vicerectora competent en matèria de promoció lingüística la resolució de les sol·licituds relatives a les llengües que encara no figurin als Annexos previstos en aquesta normativa.\nArticle 6. Remissió a la normativa general\nEl preu, la constància a l'expedient acadèmic i qualsevol altra qüestió no prevista en aquesta normativa es regiran per la normativa general de reconeixement en crèdits d'activitats universitàries aprovada per acord de Consell de Govern de 9 de juliol de 2008.\nDisposició addicional primera. Actualització i revisió dels annexos d'aquesta normativa\nA l'efecte dels reconeixements establerts en aquesta normativa, s'autoritza el vicerector o vicerectora competent en matèria de promoció lingüística per a actualitzar-ne els Annexos i incorporar-hi, si escau, altres llengües, d'acord amb el que preveu l'article 3.\nDisposició addicional segona. Aplicació dels reconeixements de l'article 4.2.b.\nEl reconeixement de crèdits previst a l'article 4.2.b és d'aplicació per a qualsevol activitat d'aprenentatge que hagi estat realitzada a partir del curs 2014-2015 aquest inclòs.\nAquesta normativa entra en vigor a partir del curs 2008-09.\nResolució del Vicerector d'Ordenació Acadèmica d'1 de març del 2022


Nova Orleans comença l'evacuació immediata a Houston de 25.000 refugiats de l'estadi Superdome\nAl sud dels Estats Units, les autoritats centren els esforços a traslladar a Houston els milers de refugiats que malviuen des de fa dos dies i mig a l'estadi de futbol americà de Nova Orleans. L'exèrcit ha aportat vaixells amb equips amfibis per entrar a la ciutat i el president Bush ha anunciat que aquesta setmana anirà a la zona. Les víctimes del desastre superen clarament el centenar.\n31/08/2005 - 00.00 Actualitzat 01/09/2005 - 00.08\nUn paisatge de guerra en una de les metròpolis més modernes dels Estats Units. La ciutat de Nova Orleans està pràcticament desapareguda sota les aigües i les previsions de les últimes hores no són gens esperançadores. Malgrat que la ciutat es va salvar dilluns de l'impacte directe del "Katrina", l'embat de l'huracà ha acabat fent realitat el pitjor dels presagis. Un dels dics de contenció que protegeixen la ciutat, situada en el 70% sota el nivell del mar, va començar a esquerdar-se. L'aigua del llac Pontchartrain va començar a filtrar-se a la ciutat i ja ha inundat el 80% de la superfície. El nivell de l'aigua continua pujant.\nDavant la situació, l'exèrcit nord-americà té previst llançar des de l'aire més d'una tona de sacs de sorra per mirar de tapar les esquerdes i barrar el pas a les aigües.\nLa situació és d'alerta màxima. La governadora de Louisiana ja va ordenar dimarts l'evacuació total de Nova Orleans. Una evacuació que també afecta les 25.000 persones refugiades a l'estadi Superdome, on cada cop hi ha més problemes d'allotjament i proveïment, i que seran evacuades a Houston.\nEls equips d'emergència, mentrestant, continuen treballant sense descans per rescatar els veïns que encara continuen atrapats a les teulades de casa. Només a l'estat de Louisiana s'han realitzat més de 3.000 operacions de rescat. La majoria dels atrapats no tenen ni aigua potable ni electricitat.\nLes autoritats asseguren que els veïns de Nova Orleans no podran tornar a casa en tres mesos i temen que els morts siguin centenars, sobretot en zones com Biloxi, que ha quedat arrasada. Només a l'estat de Mississipi ja se n'ha confirmat 120.\nEl president dels Estats Units ha suspès les vacances i ha tornat a Washington per supervisar totes les operacions. L'exèrcit nord-americà ja ha desplegat més de 7.500 agents de la Guàrdia Nacional per participar en les tasques de rescat als estats costaners del golf de Mèxic, els principals afectats pel pas del "Katrina". De moment no s'ha difós cap recompte oficial del nombre de víctimes, però les autoritats de Mississipi, l'estat més devastat, ja han advertit que es comptaran per centenars.\nBush considera el "Katrina" una de les pitjors catàstrofes de la història\nEl president nord-americà ha interromput les vacances per sobrevolar la zona afectada amb el seu avió oficial, l'"Air Force One". Després ha tornat a la Casa Blanca per gestionar aquesta crisi personalment. Bush l'ha considerat una de les pitjors catàstrofes de la història dels Estats Units i assegura que caldran anys per recuperar la normalitat. El president nord-americà ha marcat com a primera prioritat salvar vides.\nL'administració nord-americana ha declarat l'estat d'emergència sanitària a la regió. A més, el Pentàgon ha anunciat que doblarà el número dels actuals efectius de la Guàrdia Nacional amb l'enviament de 10.000 guàrdies més.\nL'huracà "Katrina" dispara el preu del cru, que torna a marcar màxims històrics\nL'huracà "Katrina" arriba al màxim nivell de potència i es prepara per arrasar Louisiana\nBush promet ajudes als afectats pel "Katrina" i demana que se segueixin les recomanacions\nOrdenen l'evacuació de Nova Orleans, inundada per l'aigua en trencar-se un dic de contenció\nEl "Katrina" deixa almenys un centenar de morts i danys incalculables al sud dels EUA\nBush obre la reserva estratègica de cru dels EUA per pal·liar els efectes del "Katrina"\nL'huracà "Katrina" s'intensifica i amenaça Louisiana, on s'evacuen alguns districtes\nL'huracà "Katrina" perd força, però segueix avançant pel sud dels EUA amb vents de 170 km/h


L’Institut Dental Ilerdent vol agrair la confiança dels seus clients amb un sorteig d’un irrigador bucal Waterpik. Per poder participar al concurs s’ha de compartir la publicació del sorteig a la fanpage d’Ilerdent. Els dies 9 i 23 de novembre es farà un sorteig entre tots els seguidors que hagin compartit la publicació de forma pública i el guanyador s’endurà un irrigador bucal totalment gratuït a l’Institut Dental Ilerdent. Durant la setmana 46 i 48 de l’any 2018 es procedirà a contactar amb el guanyador i es publicarà el seu nom a la pàgina de facebook de l’Ilerdent. En cas que no es pugui contactar amb el guanyador, que rebutgi el premi o que en un període de 2 dies després de comunicar-li que ha resultat guanyador no respongui, es procedirà a contactar amb els suplents.\nL'activitat es desenvoluparà en zona geogràfica d’Espanya. La data de l’inici del concurs serà el dia05/11/2018 i 19/11/2018 i el sorteig es realitzarà el 09/11/2018 i 23/11/2018.


Arxius de arizona - oest americà\n19 juny El monsó del sud-est dels Estats Units\nPosted at 11:21h in General\nQuan ens parlen del monsó, pensem automàticament en l’estació de les pluges torrencials a la Índia. Però hi ha moltes altres zones del món afectades per fenòmens climàtics que, amb variants, porten pluges molt abundants durant l’estiu. Les famoses estacions de pluges de l’Àfrica en serien un bon exemple.Però el...\n27 maig El mur de Trump i els saguaros\nAl sud d'Arizona, a les regions que queden dins del desert de Sonora, hi creixen els Saguaro, els cactus gegants. Són espectaculars, tan per la seva grandària com per les formes que adopten en créixer. Molta gent en té un al jardí de casa seva (els americans solen viure en...\n14 maig El Horseshoe Cafè de Wickenburg\nPosted at 18:19h in General\nAquests dies hem vist per la televisió nombroses manifestacions als Estats Units, demanant que s'aixequi el confinament, que és percebut per els manifestants com un atac a la llibertat. Molts d'ells són seguidors de Trump, i majoritàriament d'estats de l'interior. La seva protesta és vista com una mica irracional, des...


La cura dels ulls, factor clau per prevenir la ceguesa | Institut de la Màcula\nLa cura dels ulls, factor clau per prevenir la ceguesa\n13/12/2012 · Notícia\nEn motiu del Dia de Santa Llúcia, l’Institut de la Màcula col·labora amb Novartis i l’Associació Catalana d’Entitats de Salut (ACES) en la campanya “Mirando Hacia Adelante”, una jornada de conscienciació i prevenció sobre les malalties que afecten a la vista, com la DMAE i l’Edema Macular Diabètic (EMD). Aquestes dues patologies són les principals causes de la pèrdua de visió a Espanya.\nLa jornada, que s’ha celebrat avui a diferents centres mèdics de Catalunya, ha servit per distribuir informació sobre les causes, símptomes i conseqüències de la DMAE i l’EMD, així com també s’ha fomentat la importància de realitzar revisions de la vista periòdicament, almenys un cop a l’any.\nPel Dr. Monés, Director de l’Institut de la Màcula, “la detecció precoç de malalties com la DMAE i l’EMD és molt important. Per aquest motiu es recomana als diabètics, i a la població en general, visitar l’oftalmòleg una vegada a l’any per poder detectar i tractar les lesions abans que ocasionin una pèrdua de visió”.\nA Catalunya gairebé 85.000 persones grans pateixen DMAE i un 30% dels diabètics presenten algun grau d’afectació de la retina. Segons l’Organització Mundial de la Salut, s’estima que a causa del creixement demogràfic i l’envelliment de la població, el 2020 s’hauran duplicat els casos de discapacitat visual a tot el món.\nLàser MicroPulseInjeccions intravítriesTeràpia fotodinàmicaFotocoagulació làserProtocol FusionDMAE exsudativa o humidaEdema macular diabèticDMAE seca o atròficaAngiografia amb verd d’indocianinaTomografia de coherència òpticaAutofluorescènciaAngiografia amb fluoresceïnaRetinografiaMicroperimetria


Aina de Cos: «Vaig patir abús d’un reconegut professor ‘miranines’ de l’Institut del Teatre»\nL’actriu mallorquina s’afegeix a les denúncies d’alumnes del centre públic barceloní contra docents\n23 de de febrer del 2021. 22:21\n«Com que era un professor que admirava molt, quedàvem per prendre un cafè de tant en tant i parlàvem de teatre. Fins que va arribar un moment en què va començar a convidar-me a sopar. Li deia que no, que només un cafè o un dinar, però al final es va posar tan pesat que vaig acceptar una nit per acabar amb el tema, malgrat que sabia que això no estava bé. I quan ens vam acomiadar, a la plaça de la Universitat, em va abraçar d’una manera que em va fer molt fàstic mentre em xiuxiuejava a l’oïda: «El problema, Aina, és que m’agrades massa». Aquí és quan vaig dir, surt corrents. Tenia 24 anys, em doblava l’edat i era un ‘miranines’, tot i que també era un professor molt reconegut de l’Institut del Teatre de Barcelona amb qui era un plaer parlar. I et planteges: és una oportunitat. Sé que altres noies hi van caure».\nL’actriu mallorquina Aina de Cos ha explicat poques vegades aquesta experiència, però se li «va remoure tot» quan diumenge va llegir el reportatge del diari ‘Ara’ titulat ‘Assetjament sexual i abús de poder a alumnes de l’Institut del Teatre’. Nombroses intèrprets illenques han estudiat en aquest prestigiós centre de Barcelona, on era «‘vox populi’ que hi havia professors que actuaven d’aquesta manera», diu qui va entrar en la promoció de 1996. Segons els testimonis del diari català, els fets s’han produït durant 30 anys. El que més impacta De Cos és «que hagin sortit noms. Em sembla supervalent, perquè no només s’ha de parlar, s’ha d’apuntar. Jo no ho soc, soc incapaç de dir-te qui és aquest paio tan prestigiós i ben col·locat».\nL’Institut del Teatre aparta Joan Ollé mentre dura la investigació sobre els abusos\nL’actriu i dramaturga de l’obra ‘Antígones 2077’, estrenada a l’estiu, també va tenir Joan Ollé i Berty Tovías com a professors, dos dels tres acusats juntament amb Jorge Vera. «Amb Ollé només vaig fer un espectacle i em va cridar en diverses ocasions, però el que penses és que ho estàs fent malament, que cridar i jo callar és el que toca. Una companya em va dir que era normal que en cada espectacle la prengués amb algú. I de Tovías recordo que li agradava tocar, una descripció que abans assumies com una característica física, com si fos ros o alt. Aquestes coses les vèiem normals, les acceptaves i ni t’ho plantejaves, però no són normals, tal com denuncia valentament Laura Aubert», afirma De Cos.\nLa intèrpret Lluqui Herrero, també exalumna del centre, es mostra optimista en vista de «l’inici d’un canvi de paradigma» i opina que hi ha influït el moviment Me Too. «Abans tot això amb prou feines es qüestionava, s’assumia. L’important és que les víctimes vegin que ho són, ja que pot ser que no ho sàpiguen i perpetuïn patrons». Per a Agnès Llobet, «és imprescindible una corresponsabilitat per part de tota la societat per recolzar les víctimes», una situació que no entreveu, perquè «al costat dels grans avenços, hi ha retrocessos». I per això creu que «l’educació és la base, tant emocional com sexual, i un esperit crític per saber distingir l’abús de poder en les seves diferents formes».\nAbusos sexuals Teatre Assetjament sexual


Data i hora oficials: 21:55 | 12/12/2019\nEl municipi de Castellgalí forma part del grup de municipis meridionals de la comarca del Bages. Termeneja a tramuntana amb el de Manresa; amb el de Sant Salvador de Guardiola per la banda de ponent; amb Sant Vicenç de Castellet per la de llevant; i pel migdia altre cop amb Sant Vicenç de Castellet, Castellbell i el Vilar i Marganell.\nCastellgalí, per altra banda, es divideix en diferents nuclis de població. El nucli central correspon al poble pròpiament dit. Ben a prop i una mica més a l'est, s'alça la urbanització Mas Planoi, i més al sud, hi ha localitzat el barri de la Fàbrica de Can Carné. Completen la llista de nuclis agregats, els ravals de Can Font i de Boades i la Torre del Breny, ambdós a la llera oposada del riu Llobregat; i els Torrents, al nord-est del municipi. Una altra zona de bon identificar és la d’hàbitat dispers a la serra del Taió.\nEls estudiosos de la toponímia relacionaven fa unes dècades el nom de Castellgalí amb el castell medieval que al segle X dominava el municipi. Es va arribar a la conclusió que el topònim actual significa Castell del Gall i, de fet, el segell municipal actual encara està format per una torre coronada per un gall. Els estudis més recents, però, assenyalen a què fa referència al nom del primer senyor del castell: Galindo, segons Joan Coromines, d’origen pirinenc basc-aragonès.\nUna rica geologia ens mostra restes de materials de la formació terciària, dita de "Santa Maria", formant les anomenades "muntanyes russes" o "Tossa". Aquestes es troben situades prop del Mas Planoi i al costat de Can Vilaseca sent un exemple únic de morfologia aixaragallada (bad-lands). Són petits turons rocosos de to blavenc que combinats amb una escassa vegetació donen lloc a un curiós contrast cromàtic molt especial. També s'hi ha trobat alguns jaciments fossilífers.\nCastellgalí és el punt de trobada de dos rius, el Llobregat i el Cardener, fet que li atorga unes característiques hidrogràfiques singulars. Ambdós cursos fluvials són els més importants de la Catalunya interior i duen aigua durant tot l'any, especialment a la primavera, coincidint amb el desgel dels Pirineus. També creuen el municipi la riera de Cornet i la de Castellet, i alguns torrents com el de la Casa Nova, que tant sols duen aigua en èpoques de pluja.\nUna de les primeres dades demogràfiques de què es disposa pertany als anys 1350-1370 i figura al cens de la vegueria manresana. El document assenyala que aleshores Castellgalí posseïa un total de 33 focs (famílies). La crisis dels segles següents va fer que la xifra descendís fins als 19 el 1553. I en el cens de Catalunya fet per Antoni Pladevall el 1626 trobem que el poble el formaven 16 cases en les quals vivien 206 persones (100 homes, 73 dones i 23 nens).\nEl poblament a Castellgalí sempre s'ha regit per cicles. Entre 1787 i 1857, dels 206 habitants es va passar als 1.094, i seguidament, cap al 1897 es va retornar als 785 (Tercera Guerra Carlina). Altra vegada la xifra va anar cap amunt i poc abans de començar la Guerra Civil, el poble tenia 1.004 veïns (1936). El rècord màxim es va produir el 1960, amb 1.533 persones censades. Ara, després d'una davallada d'uns vint anys (674 habitants el 1981), Castellgalí torna a ser un nucli receptor i supera ja els 2.000.\nEn la vessant econòmica, antigament, les terres que avui ens amaren, havien estat ocupades en la seva majoria per feixes de vinya. Des de l'edat mitjana i sobretot en els segles XVIII i XIX, el Bages es va convertir en una comarca vinícola, de les que més vi produïa a Catalunya. Avui en dia, però, la majoria de vinyes que van desaparèixer, s'han convertit en frondosos boscos de pi i tant sols en resten algunes per a ús propi.\nTanmateix us productor local està recuperant aquestes vinyes per a la seva explotació des de l'any 2007 i es comercialitza vi de qualitat amb denominació d'origen del Bages.\nSí que es conserven, en canvi, un bon nombre de tines. Aquest recipient va ser àmpliament utilitzat al Bages a partir del segle XVII per guardar el raïm al mig de les vinyes. Encara en podem trobar a diferents pobles del Bages, i un d'ells és Castellgalí.\nActualització d'aquest contigut: 19:34:18 30-09-2013


Un concursant de ‘MYHYV’, condemnat per maltractament animal\nJavier Cohen a 'MYHYV' Telecinco\nper Jennifer Navarro Redactora 20 de febrer de 2020 13:27\nJavier Cohen, qui fos pretendent a 'Mujeres y Hombres y Viceversa', acaba de ser condemnat per maltractament animal. L'acusaven de deixar morir de gana el seu gos, un buldog francès que va portar a una protectora en unes condicions fatals. Va mentir als veterinaris, afirmant que se l'havia trobat pel carrer mig moribund quan després es va poder demostrar que ell era el propietari de l'animaló. Finalment ho ha reconegut durant el judici, el que ha provocat que li rebaixin la pena de divuit a nou mesos de presó.\nEl gos, de tres anys, no duia el xip reglamentari. A més a més, era evident que Javier no s'encarregava d'ell perquè presentava unes condicions de salut pèssimes: desnodrit, amb anèmia i ganglis infectats. Amb dificultats per aixecar-se i molt desorientat, a més a més patia una infecció renal molt greu i tenia Leishmaniosis. Un còctel fatal que forçava la protectora a practicar-li l'eutanàsia, tot degut al maltractament que li havia proporcionat el seu amo.\nJavier Cohen / Telecinco\nL'han condemnat per maltractament d'animal domèstic i li han imposat una prohibició de tinença d'animals durant dos anys i mig. El jove, a més a més, haurà de fer un curs de reeducació en matèria d'animals per evitar l'ingrés a presó.


La ruta Tarragona Medieval és un recorregut pel casc antic d'aquesta ciutat que combina la visita als edificis medievals amb la visita al Museu d'Art Modern. L'estructura urbana de Tarragona és fortament influïda per la primitiva ciutat romana, de la qual es conserva el perímetre i les terrasses escalonades. Els trets de la urbanització medieval també són visibles en el traçat de diversos carrers, en especial en els que formen el call o barri jueu, situat a l'E, al costat del que fou, a l'edat mitjana, el castell del Rei, anomenat popularment de Pilat. La catedral que corona el conjunt, bastida en part amb materials romans, recull l'esperit religiós d'aquesta època. Llocs emblematics Casa Castellarnau La Catedral de Santa Maria L'hospital de Santa Tecla Museu d'Història de Tarragona. Casa Castellarnau Portal de Sant Antoni Barri Jueu o Call Porxos gòtics Museu d'Art Modern LA CASA CASTELLARNAU Es troba situada a la part alta de la ciutat, zona on podem contemplar altres antics palaus i residències eclesiàstiques. La Casa Castellarnau, situada al carrer dels Cavallers, fou construïda entre els s. XIV-XVIII. És un exemple de les vivendes aristocràtiques de finals del s. XVIII. Actualment és la seu del Museu d'Història. CATEDRAL Possiblement precediren aquest temple una basílica romanocristiana transformada més tard en església visigòtica, i potser en mesquita islàmica, i un petit temple romànic del s. XII que ha estat identificat amb la catedral primitiva. L'obra de la gran catedral començà vers el 1171, però la cronologia de la construcció és insegura i no resta ni un sol nom a qui es pugui atribuir amb seguretat cap element arquitectònic o ornamental fins a la segona meitat del s. XIV, moment en què són documentats alguns artistes que intervingueren en la decoració i l'acabament d'alguna obra. Inicialment fou projectat un temple romànic de cinc naus que, posteriorment, sota l'influx de l'estil gòtic, foren reduïdes a tres, a la vegada que fou augmentada l'alçada del conjunt. La planta actual forma una creu de 95 m el braç major i 53 m el menor. La nau principal fa 17 m d'amplada per 26 m d'alçada. La primera etapa constructiva, que arriba fins a l'any 1250, correspon a l'obra totalment romànica: absis i la part inferior del creuer. Sota la nova concepció gòtica es construïren les tramades de volta de la nau major, les de les naus laterals, el portal lateral de la façana del costat de l'Epístola i les dues roses, així com el basament del frontispici. El claustre podria haver estat començat a la fi del s. XII i acabat a la primera meitat del s. XIII. L'any 1317 fou iniciada la part escultòrica, la construcció de la porta de l'Evangeli, l'edificació del segon cos del campanar i el rerecor. La part escultòrica més important es troba al frontispici, tot i que resta inacabat. Aquest conjunt el formen les vuit figures dels apòstols, la rosassa i la Mare de Déu del pilar central, totes datades entre el 1327 i el 1346. El campanar, erigit al segon quart del s. XIV, té 66 m d'alçada i una excessiva robustesa. El cor, a la nau central, té un notable cadirat de roure, realitzat per l'aragonès Francisco Gomar (1479-89). Entre les nombroses pintures que conté la catedral, cal destacar els retaules quatrecentistes de Sant Miquel de Bernat Martorell i el procedent de Santes Creus de Lluís Borrassà. De les modificacions d'èpoques posteriors, són remarcables la capella del Sagrament, notable obra de Pere Blai i altres (1580-92), el sepulcre de l'arquebisbe Joan Terés, projectat també per Blai i acabat el 1610, i la capella de Santa Tecla (1760-75), sumptuosa peça barroca, feta per l'arquitecte Josep Prat i l'escultor Carles Sales. ANTIC HOSPITAL DE SANTA TECLA Es conserva la façana d'aquesta edificació dels s. XII-XIV. Actualment és la seu del Consell Comarcal del Tarragonès. PORXOS GÒTICS Es tracta de l'antiga zona del mercat medieval. Es troba al costat de la plaça del Fòrum, d'època romana. MUSEU D'ART MODERN Al carrer de Santa Anna trobem aquest museu que fou inaugurat l'any 1976. Es troba instal·lat a una casa del s. XVIII que pertanyé a A. de Martí i Franquès. S'hi exhibeixen obres d'artistes de les comarques tarragonines, principalment dels s. XIX i XX. Conserva una bona mostra de l'escultor Julio Antonio i pintures de Josep Sancho. BARRI JUEU També dit el Call. Es tracta de la zona ocupada per l'antiga comunitat hebrea a l'època medieval. Hi romanen en peu alguns arcs gòtics. Es troba situat a l'E de la zona alta de la ciutat, al costat del castell del Rei, també anomenat de Pilat. PORTAL DE SANT ANTONI Porta d'entrada al recinte emmurallat d'època medieval. Presenta una decoració del s. XVIII. Comarca: Tarragonès Durada: 24hs Senyalització: si Temes: Cultura Tipologia: Patrimoni Cultural Veure hotels a Tarragona Veure restaurants a Tarragona Criteris d´us de les rutes Font: Generalitat de Catalunya. Direcció General de Turisme / Data última actualització: 30/11/2002


Sara Baras - Ajuntament de Peníscola\nOberutra de portes: 22.00h\nTots els públics / els xiquets i xiquetes de qualsevol edat paguen la seu entrada, ja que tots han d'ocupar una cadir, no poden estar damunt del pare o de la mare perquè açò dificulta la visibilitat a la resta\nEl 21 d'agost, Sara Baras vol fer-nos viure en el Peñíscola From Stage una posada en escena màgica i única. Presenta “Sombras”, l'espectacle que acaba de rebre l'aplaudiment del públic dels cinc continents. L'artista gaditana que ama la seua Compañía de Ballet Flamenco ha recorregut els millors teatres del món, en més de 4000 representacions, és una de les més reconegudes ambaixadores de la nostra cultura. Sara Baras és sinònim d'art, perfecció, elegància i força en el flamenc.\nPreu des de 25 euros\nFa més de vint anys va començar el seu pas pels escenaris del món. Els seus inicis, a Cadis, la seua terra, són part de la seua història i aquest primer graó de la cadena de la seua carrera està representat per l'ensenyament que va rebre de la mestra que més influència ha tingut en la seua trajectòria professional, la seua mare, Concha Baras. També ha rebut formació de grans mestres de la dansa, entre els quals destaquem Ciro, Manolete, El Güito, Dania González


Xarxa d'habitatge | Mercè Fontanilles\nUTE Fundació Mercè Fontanilles i Fundació Resilis\nLa Fundació Mercè Fontanilles i la Fundació Privada Resilis es constitueixen com a UTE (Unió temporal d’empreses) per primer cop el juny de 2016 per engegar el servei IPI en el marc de l’emergència social d’aquell moment.\nArran d’aquesta primera experiència en un servei residencial i d’acompanyament a adolescents i joves es crea una segona UTE per desenvolupar el Servei PIL, que novament respon a la necessitat d’oferir un habitatge i un acompanyament per a la inserció sociolaboral dels i les joves.\nDes de la diagnosi elaborada en la construcció de la teoria del canvi, oferirem l'oportunitat de crear una borsa d'habitatge per a joves en la que les persones inscrites podran gaudir de la possibilitat de trobar un habitatge on viure.\nGarantir un recurs habitacional\nEl grup destinatari principal són joves majors de 18 anys procedents del sistema de protecció de l’Administració, però que de manera voluntària s’han deslligat d’aquests circuits d’atenció i es troben en una situació d’extrema de vulnerabilitat i precarietat.\nTambé serien persones beneficiàries d’aquest projecte els i les joves majors d’edat que han emigrat sols i que no entren dins del sistema de protecció.\nDificultats per mantenir una estabilitat i gestió econòmica pròpia de manera autònoma.\nA l’atur amb poques expectatives laborals i que no disposen de cap formació professional.\nEn una situació familiar desestructurada.\nManca d’hàbits saludables (consum de tòxics, mala alimentació, poca cura personal, etc.)\nPresència de comportaments relacionals poc adequats.\nManca d’estabilitat emocional que pot estar relacionada amb alguna malaltia mental sense diagnòstic previ.\nDificultats d’establir lligams socials i disposar de poc suport familiar.\nEscassa vinculació amb els recursos comunitaris.\nPresència de discapacitat funcional sense el diagnòstic previ ni acompanyament.\nHabilitem un habitatge per a les persones en risc d'exclusió social\nProcés d'autonomia i inclusió social\nL’acompanyament del o la jove serà clau per tal d’assolir els objectius individuals i garantir una autonomia i inclusió social tan d’habitatge com laboral. A més es farà un seguiment del seu desenvolupament i dels objectius de treball plantejats. Aquest suport es caracteritzarà pels següents punts:\nAtendre i valorar el context específic de cada cas, la diversitat i les seves particularitats.\nReconèixer la individualitat i, en definitiva l’essència de cada persona.\nObservar sense jutjar i ser inclusius en totes les propostes.\nTreballar des de l’acceptació i el respecte desenvolupant el sentiment de pertinença, la participació i el vincle amb el projecte comú.\nFer escolta activa de manera imprescindible.\nPrioritzar la derivació a recursos de la xarxa pública.\nXarxa d’Habitatge d’Inserció: Col·laboració mitjançant un acord amb l’Agència d’Habitatge de Catalunya establint com a drets i obligacions les especificades a l’Acord marc per a l’Adhesió a la Xarxa d’Habitatge d’inserció social amb una vigència renovable anualment.\nBorsa d’Habitatge Jove: Col·laboració mitjançant dues resolucions de subvencions. En primer lloc, amb el Departament de Drets Socials i d’altra banda amb la Diputació de Barcelona. S’estableixen els drets i deures especificats a les bases de les convocatòries dels agents col·laboradors amb una vigència anual.


Interior avisa que l'episodi de mal temps serà "sever" i "molt generalitzat" al territori i demana quedar-se a casa La República\nInterior avisa que l’episodi de mal temps serà “sever” i “molt generalitzat” al territori i demana quedar-se a casa\nACN Barcelona.-Interior avisa que l’episodi de mal temps que es preveu aquest cap de setmana serà “sever” i “molt generalitzat” al territori català. “Són dies perquè tots ens quedem a […]\nACN Barcelona.-Interior avisa que l’episodi de mal temps que es preveu aquest cap de setmana serà “sever” i “molt generalitzat” al territori català. “Són dies perquè tots ens quedem a casa”, ha dit en roda de premsa el conseller Miquel Sàmper, que ha cridat a no fer desplaçaments, només els “necessaris i inajornables”. El director del Servei Meteorològic de Catalunya, Eliseu Vilaclara, ha demanat “molta precaució” davant del “còctel” de neu, vent, pluja i mala mar que s’aproxima. Entre dissabte i diumenge nevarà a gairebé a totes les cotes i afectarà sobretot l’interior de Catalunya, amb gruixos molt importants al terç sud i interior del quadrant nord-est. També es preveu un temporal marítim acompanyat de ratxes fortes de vent de component est.\nEl conseller Sàmper ha dit que el Procicat ja ha activat els plans NEUCAT, VENTCAT i INUNCAT, tots en fase d’alerta. A més, ha assenyalat, tots els dispositius d’emergències estan en marxa i els titulars i gestors de les carreteres estan preparats a nivell de sal i màquines llevaneus. També hi ha dispositius previstos de FGC i Renfe i es pretendrà que estiguin garantits els serveis bàsics de gas i electricitat. Nevada i precipitacionsVilaclara ha detallat que la nevada començarà aproximadament aquest vespre pel sud de Catalunya, amb una cota de neu de 0 metres, però a la matinada s’estendrà ràpidament i afectarà “tot el país”. Serà a partir del migdia de dissabte quan la nevada tendirà a pujar de cota. Hi haurà una gran variabilitat territorial en les cotes de neu, tot i que a la major part de l’interior estarà nevant tot el dia. S’espera que els gruixos de neu superin els 30 cm a les muntanyes de Tarragona. A la resta de zones de muntanya se superaran els 20 o els 30 cm i en general, a l’interior, gruixos acumulats d’entre 5 i 15 cm de neu. Al nord de Ponent i comarques de Barcelona i Girona es podran acumular gruixos de neu de més de 2 cm per damunt dels 300 metres i més de 5 cm per sobre dels 600 metres. En general la neu serà humida i, localment, amb intensitat moderada.Diumenge la situació començarà a canviar i les precipitacions seran més disperses, centrades en l’extrem sud i l’extrem nord-est de Catalunya. Durant el cap de setmana seguirà l’ambient fred i encara es preveuen glaçades entre moderades i fortes al Pirineu i Prepirineu i de febles i puntualment moderades a la resta de l’interior.Temporal marítimA banda, dissabte el vent de component est bufarà amb ratxes fortes que podran superar els 72 km/h al litoral, prelitoral i depressió Central, sobretot a zones elevades. Aquest vent donarà lloc a un temporal marítim a tota la costa, amb onades que superaran els 2,5 metres d’alçada. A partir de la tarda les onades podran superar els 4 metres, sobretot a la meitat sud del litoral, on hi podria haver onades màximes de més de 5 m. Aquest temporal es mantindria diumenge, tot i que amb tendència a afluixar.Dispositiu especial dels MossosDavant les previsions de les properes hores, s’ha reordenat el dispositiu dels Mossos, fins ara centrat principalment a vetllar pel compliment del confinament municipal. Segons ha explicat el comissari Joan Carles Molinero, el dispositiu dels Mossos vetllarà per evitar “la màxima mobilitat possible els propers dos dies” i evitar que la gent quedi atrapada a les carreteres pel temporal. Per això, hi haurà punts de control estratègics arreu de la xarxa viària que s’aniran modificant segons evolucioni la situació meteorològica. D’altra banda, a partir de les 19 h i fins a les 6 h de dilluns es prohibirà la mobilitat dels vehicles pesants de més de 7,5 tones, en seguiment de les instruccions del Servei Català de Trànsit. Molinero ha recordat a la ciutadania la recomanació d’informar-se sobre el temps abans de sortir de casa així com dur el vehicle en condicions i amb les cadenes posades si és necessari.