HOSPITALET DEL LLOBREGAT | Indigna't Sant Feliu!\nBon dia Baix llobregat,\nAhir diumenge vam assistir a la trobada de Barris (i Municipis) de Barcelona. En el segon punt en l’ordre del dia es va parlar sobre la Mobilització pels dies 20-21 de Juliol. Es va consensuar la proposta que mostrem a continuació. No sabem com s’està organitzant l’ordre del dia per la nostra Trobada a Esparraguera demà dimarts 12, però ens agradaria incloure dos punts si és possible:\n1. Acció descentralitzada que estem preparant des de L’Hospitalet per al matí del dimecres dia 20-J:\nL’Hospitalet proposa fer una rua-cercavila pels diferents sectors afectats per les retallades (CAPS, Hospitals, Escoles, INEM, Serveis Socials, Regidories de Districte…) i visibilitzar els culpables de la situació (poder polític i econòmic: Ajuntament, Bancs…) llegint petits manifestos de denúncia contra les retallades en cadascuna de les parades. Que desenvoqui en una gran concentració a l’Hospital de Bellvitge, coincidint amb l’acció que venen fent els dimecres tallant la Gran Via, amb una acció reivindicativa potent, despenjant una gran pancarta a la façana de L’Hospital. Convidem a tot el Baix Llobregat a sumar-se a aquesta gran acció, i animem als companys de Viladecans a fer una acció semblant en el seu Hospital de referència.\n2. Coordinació des del Baix Llobregat sobre els autocars per anar a Madrid.\nTenim el contacte que des de Barcelona està movent el tema dels autocars, i un altre contacte de l’Hospitalet per contractar autocars sense conductor (caldria buscar-lo). La idea és saber quanta gent seríem, quin dia i hora voldríem sortir tornar de Madrid, i ofrir un preu indignad@ assequible.\nÀnims Baix, que la lluita continua, i la jornada de mobilització serà una gran traca final d’estiu per al moviment!!\nEns veiem a Esparraguera!!\nLa proposta que s’ha tirat endavant és d’un dia de mobilització, el dimecres 20-J (obert al 21-J)Proposta de Mobilització pel dia 20-J\nMobilitzacions descentralitzades als barris i municipis en torn de les retallades senyalant als culpables de la crisi (bancs, bolsa…) i en suport als sectors afectats (sanitat, educació, serveis socials…)\nManifestació massiva i unitària. Es consensua el següent itinerari: Concentració a les 19h a Plaça Catalunya. S’inicia la manifestació que passarà per la Bolsa, per la seu de Foment, i finalitzarà davant del Parlament (tan aprop com poguem situar-nos). Al llarg d’aquest recorregut es pretén visibilitzar els responsables de la situació actual (poder polític i econòmic).\nLa Manifestació acabarà al Parlament on celebrarem una Assemblea multitudinària amb una forta càrrega política, centrada en les retallades anti-socials (deslegitimant el debat dels pressupostos dins el Parlament) i on podem valorar el calendari de lluita de cara als propers mesos. En aquesta Assemblea és convocada tota la ciutadania i els sectors i treballador@s en lluita.\nProposta de Mobilització pel dia 21-J\nEs deixa oberta a les propostes que puguin sorgir de l’Assemblea al Parlament del dia anterior. Es visibilitzen ànims i força per tirar endavant algunes accions. Es deixa oberta la possibilitat de realitzar una ocupació estratègica i simbòlica d’un espai/edifici públic de rellevància.\nCrecen las milicias de Río de Janeiro en base a sus negocios inmobiliarios 8 Mai 2021\nLa pandemia es un ultimátum ante el cambio climático, dice la Organización Meteorológica Mundial 8 Mai 2021\nEl hecho diferencial andaluz 8 Mai 2021


Sarment: Caminada per les Roques Encantades\nOrganitzada per Centre Excursionista de Balsareny amb la col·laboració de l’Ajuntament de Balsareny, el dimarts 30 d’octubre de 2018, 52 persones van participar en una bonica caminada per la Garrotxa. El dia va acompanyar: un airet fresquet en algun moment, però assolellat quan l’espessor del bosc ho permetia.\nEls caminants van anar en autocar cap a la vall d’en Bas i van pujar fins al Santuari de la Salut, en el terme de Sant Feliu de Pallerols. Des de 1.028 m d’alçada, és un balcó espectacular amb esplèndides vistes a la vall d’en Bas, la vall d’Hostoles, l’Alta Garrotxa, el Canigó, el Montgrí, el Bassegoda, el Comanegra, el Puigmal... Tant a l’església, del segle XVII, com a la font de la Salut que té al costat, s’hi veneren imatges de la Mare de Déu de la Salut.\nDesprés d’esmorzar, el grup va emprendre la caminada per un camí en lleugera pujada, enmig d’un bosc amb roures, alzines, bedolls i faigs enormes, cap al collet de l’Arç (1.070 m), amb vistes als cingles d’Aiats i de Cabrera. I d’allà, vorejant el pla d’Armadans, es va arribar a l’indret conegut com les “Roques Encantades” (també hi ha qui en diu “Roques Encadenades”), una clariana enmig d’una espectacular fageda en plena tardor, quan encara les fulles no havien canviat de color, però amb el ventijol algunes ja havien caigut i anaven caient. La zona és plena de grans roques, verdes de molsa i envoltades de falgueres, algunes amb formes peculiars, que en conjunt conformen una mena de laberint encatifat de fullam,formant coves, passos estrets i amagatalls. Tot plegat és un indret màgic, on les llegendes parlen de fades, dones d’aigua, bruixes, dimonis, martinets i follets –però es devien amagar, perquè no en vam veure cap.\nEn acabar el recorregut per la fageda, vam tornar al santuari, on l’autocar ens va portar fins al poble de les Preses, vora Olot. Allà vam dinar, i ja de tornada cap a casa. Un dia excel·lent, i una bona sortida, per la qual cal felicitar els organitzadors.\nAquest mes de novembre ja comença un nou cicle de les caminades “A cent cap als 100”, que organitza la Diputació de Barcelona amb la col·laboració del CEB i de l’Ajuntament. Aquest any compartirem passejades amb caminants de l’Hospitalet de Llobregat, Sant Andreu de la Barca i Lliçà de Munt. La primera sortida, el 20 de novembre, serà pel terme de Balsareny; en mesos successius ens traslladarem als altres municipis.\nPublicat per CCB-Sarment a 22:29\nEtiquetes de comentaris: 2018-11, CEB


3r de Primària: de maig 2017\nAvui hem experimentat amb l'ombra del Sol: hem observat, parlat i n'hem tret conclusions.\nPublicat per Gemma Font a 16:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Els planetes, Experiments\nJa fa dies que estem treballants els planetes i, per aprendre'n encara més coses la mare de l'Ònia ha vingut a l'escola a explicar-nos un contes relacionats amb el tema. Moltes gràcies Anna!\nContes de planetes.\nPublicat per Gemma Font a 20:08 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Activitats, contes, Els planetes\nAvui els nois i noies de 4t de primària han vingut al Gem Petit a representar l'obra de teatre Marduix: han actuat, cantat i ballat!\nPublicat per Gemma Font a 18:06 Cap comentari:\nDijous passat vam anar d'excursió al Cosmocaixa a fer el taller "el planetari bombolla" on vam descobrir encara més coses sobre els planetes, contel.lacions, estrelles...Aqui teniu unes quantes fotos!\nPublicat per Gemma Font a 17:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Els planetes, Sortides\nDONEM SANG. TEATRE 2N ESO\nAvui els nois i noies de 2n d'Eso ens han vingut a representar una història per tal de sensibilitzar-nos sobre la importància de donar sang. A més a més ens han convidat a que el dia 13 de Maig anem a la Festassa del carrer Àvila on els nostres pares, si volen, en podran donar.\nQuins actors i actrius que tenim a l'escola!\nPublicat per Gemma Font a 15:18 Cap comentari:


Dades, Analítica Web i CRO - ClauSEO\nDades, Analítica Web i CRO\nARTICLES SOBRE MÀRQUETING DIGITAL\nGestió de Contingut\nArticles sobre desenvolupament Web\nArticles sobre clauSEO\nFes que la teva pàgina sigui atractiva i que els teus clients trobin el que busquen\nL'era de les dades i les analítiques al Màrqueting Digital\nSi d’alguna cosa podem estar segurs és que si traslladem el nostre negoci a una pla digital, obtindrem molta més informació sobre el nostre client, de la que podríem recaptar en altres plans més analògics.\nEn l’era del Big Data, les petites empreses no podem desaprofitar l’oportunitat de nodrir d’informació important la nostra estratègia. És el primer cop en la història en què podem tenir accés a un munt d’informació important i rellevant sobre el comportament dels nostres clients envers al nostre negoci.\nPer això, volem ajudar-te a trobar-les, interpretar-les i utilitzar-les a favor teu.\nEscolleix el teu objectiu amb les dades i analítiques\nEl primer que has de tenir clar és quin és el teu objectiu.\nPer exemple, si tenim una web d’articles informatius, el nostre objectiu és que els usuaris passin molt temps en la nostra web. Si som un ecommerce, serà que els usuaris arribin a comprar un o diversos productes. I si tenim una pàgina de serveis el nostre objectiu serà que emplenin el formulari i deixin les seves dades.\nEn definitiva, vendre i/o convertir a tots els usuaris que ens visiten en clients.\nLa paraula màgica: conversió d'usuaris a clients\nAugmentar la taxa de conversió d’una pàgina web no és senzill, però tampoc impossible. Ja fa anys que les empreses de màrqueting digital comptem amb un paràmetre anomenat Ràtio d’Optimització de la Conversió o CRO per les seves sigles en anglès ‘Conversion Rate Optimization’.\nAquest concepte neix de la idea de mesurar l’experiència de les persones a la xarxa i descobrir quins són els elements que fan que finalment un usuari es quedi més estona a una web, què coses fan que perdi l’interès, que acabi comprant o que abandonin.\nT’imagines poder mesurar tot això? Llavors podríem fer que la nostra pàgina web resulti atractiva i clara per als usuaris que la visiten.\nCom mesura el CRO l'experiència del client\nSi una pàgina web té un disseny lleig, si triga molta estona a carregar, si no s’entén com està organitzada, si no et transmet confiança, si has d’omplir molts formularis per demanar informació, … Tot això afecta en com els usuaris poden percebre una web. Oi?\nPer tant, el CRO intenta mesurar, en una pàgina web, valors com:\nLa taxa de rebot\nEl temps mitjà que passa un usuari a una pàgina\nConversió dels visitants en clients o subscriptors\nEl temps de càrrega de la web\nTrànsit a la web des de les xarxes socials\nClaredat a la informació de la web (baners, CTA, serveis o productes)\nNombre de clics fins a la compra o formulari de contacte\nRespondre clarament a les preguntes dels usuaris\nUsabilitat de la web en diversos dispositius.\nTots aquest valors incideixen a experiència final del client.\nEn definitiva, hem de fer que la nostra pàgina web sigui un lloc on el client pugui trobar tota la informació que necessita de manera fàcil i clara, i que el moment de compra, subscripció o contacte, sigui el més ràpid i senzill possible.\nCom analitzem un indicador tan subjectiu com és el CRO?\nPer a començar tenim una eina magnífica anomenada Google Analytics totalment gratuïta i amb la qual podrem començar a tenir alguns dels insights més importants sobre el comportament dels usuaris que visiten la teva pàgina web.\nAmb aquesta primera eina tindrem accés a dades molt concretes, com quant de temps està un usuari a la web, quina és la pàgina més visitada, d’on venen els usuaris, la quantitat de persones que arriben al carret de la compra o al formulari de contacte, entre d’altres.\nTota aquesta informació ens ajudarà a marcar un camí concret sobre el qual podrem començar a millorar l’experiència dels usuaris i fer-la més efectiva.\nA més, existeixen altres proves com són els mapes de calor, mesurar la velocitat de càrrega o els clàssics test A/B. Totes aquestes proves ens donaran informació complementària i valuosa sobre com es comporten els usuaris en relació a la informació que els estem oferint.\nQuè pot fer ClauSeo per tu?\nSense embuts: Millores realistes i basades en dades objectives que milloraran l’engagement dels teus usuaris.\nAnàlisi d’usabilitat de la web (navegació…)\nAnàlisi del funell web\nTot el de zafir i\nMapa calor lloc web (inclou llicència)\nEstudi detallat del funnel web i la seva conversió a Vendes\nEstratègia CPC automàtica.\nTot el de maragda i\nMillores derivades de Mapa calor\nSeguiment de fins a 500 sessions\nUna prova A/B en pàgina estratègica amb mapa de calor (200€ per prova addicional)\n*La estratègia CPO Automàtica requereix d’un seguiment + informe mensual: 30€/campanya\nCRO (optimització de la taxa de conversió) te com objectiu augmentar la taxa de conversió. Per tenir èxit, s’han de fer millores i canvis. Això implica optimitzar el màrqueting, el disseny web, la seva usabilitat, la redacció de continguts, etc. Son tots ells, aspectes que influeixen de forma decisiva en el percentatge de conversió de la teva web, de la teva Campanya de màrqueting, de la teva landing, etc. Tingueu en compte aquests aspectes abans d’implementar una campanya de CRO.\nSi això és el que vols, Què esperes?\nCRO (optimització de la taxa de conversió) te com objectiu augmentar la taxa de conversió. Per tenir èxit, s’han de fer millores i canvis. Això implica optimitzar el màrqueting, el disseny web, la seva usabilitat, la redacció de continguts, etc. Son tots ells, aspectes que influeixen de forma decisiva en el percentatge de conversió de la teva web, de la teva Campanya de màrqueting, de la teva landing, etc.\nTingueu en compte abans d’implementar una campanya de CRO\nClauSEO és l'agència de Comunicació i Màrqueting Digital d‘eccIT.com\nOptimització de conversions\nDades i analítica web\nCom tots, fem servir cookies. Si et sembla bé pots dir "accepta" si vols modificar les cookies que fem servir ho pots fer a través de "Configuració"\tLlegeix la nostra política de cookies\nConfiguració\tAccepta totes\nEscull el tipus de cookies que acceptes. La teva opció serà guradada durant un any (en un cookie imprescindible, ho sentim).\tLlegeix la nostra política de cookies\nAquestes no són opcionals. Ens calen per poder fer funcionar la pàgina.\nDesem informació estadística ANÒNIMA de la teva visita per poder saber què és més útil de la nostra pàgina i per tant millorar el nostre contingut.\nVolem veure quin ús es fa de la nostra pàogina. Això ens permet detectar errors i millorar-la per fer que l'usuari tingui la millor experiència possible.\nEns cal la teva aprovació per saber una mica més dels teus interessos i per tant poder ajustar el que veus a tu.\nDesa\tAccepta totes


Trastorn d’Ansietat Generalitzada (TAG) - esMENT\nby admin | Ansietat\nEs caracteritza per un estat quasi persistent d’ansietat que no respon a una situació concreta. La persona viu en un estat d’ansietat i preocupació constant sobre una amplia gamma d’esdeveniments (salut, família, treball, diners) d’altres vegades es fa més difícil determinar l’origen de l’ansietat. La persona acostuma a anticipar sempre un desastre, a preocupar-se en excés, a tenir una resposta ansiosa desproporcionada al que requereix la situació.\nAquest estat de preocupació i tensió acostuma a anar acompanyada de símptomes físics, especialment fatiga, dolors de cap, tensió, dolor muscular, dificultat en la deglució, tremolors, irritabilitat, dificultats per dormir (insomni de conciliació o manteniment), de concentració…\nQuan aquests símptomes són severs poden acabar limitant i generant un malestar clínicament significatiu a la persona que els pateix.\nAnsietat general i persistent\nLa característica essencial d’aquest trastorn és una ansietat generalitzada i persistent, que no es limita a cap circumstància ambiental en particular i ni tan sols hi predomina (és a dir, es tracta d’una sensació que ens envolta). Com en el cas d’altres trastorns d’ansietat, els símptomes predominants són molt variables, però el més freqüent són queixes respecte a sentir-se constantment nerviós, amb tremolor, tensió muscular, sudoració, marejos, palpitacions, vertígens i molèsties epigàstriques. Sovint es posen de manifest pors respecte que un mateix o un familiar es posi malalt o tingui un accident, juntament amb altres preocupacions i pressentiments molt diversos. Aquest trastorn és més freqüent en dones i sovint està relacionat amb l’estrès ambiental crònic. El seu curs és variable, però té tendència a ser fluctuant i crònic.\nProblemes associats a l’ansietat general\nDiversos trastorns conviuen perquè comparteixen les mateixes causes que els van originar. Les persones que presenten un trastorn d’ansietat generalitzada sovint conviuen amb algu altre problema psicològic com:\nAlteracións de l´estat d´ànim com depressió major i/o distímia\nTrastorn de pànic amb o sense agorafòbia\nAbús o dependència de l´alcohol o de substàncies sedants, hipnòtiques o ansiolítiques\nTrastorns associats a l´estrés (síndrome del còlon irritable, mals de cap, hipertensió essencial, úlceres, diarrèa, insomni)\nTractament per Ansietat Generalitzada\nEn els casos en els quals el trastorn d´ansietat generalitzada apareix amb altres problemes associats, serà necessari aplicar un pla de tractament per cadascun dels problemes. És imprescindible establir el diagnòstic principal i jerarquitzar l´ordre dels problemes existents, per abordar-los a la teràpia. Sovint, es començarà a intervenir pel problema més incapacitant per la persona, en el moment actual, encara que no correspongui amb la patologia principal. A mesura que la persona vagi millorant el seu problema secundari, afavorirà la possibilitat de centrar-se en la principal alteració psicològica.\nNormalment, a l’inici del tractament es va a la consulta un cop per setmana. Quan el tractament està mínimament encarrilat, s’espaien les visites, que passen a ser, habitualment, una cada 15 dies. Els tractaments solen incloure aspectes relacionats amb la recuperació de la salut, si s’ha perdut, d’altres de relacionats amb la prevenció i d’altres de relacionats amb el desenvolupament personal de l’usuari que, d’alguna manera, tenen a veure amb allò que li passa.


Política de cookies - Bufet Llinàs - Advocats & Economistes\nDe conformitat amb la normativa espanyola que regula l’ús de cookies en relació a la prestació de serveis de comunicacions electròniques, recollida en el Reial Decret Llei 13/2012 de l’30 de març, l’informem sobre les cookies utilitzades en el lloc web de BUFET ENRIC LLINAS SLP i el motiu del seu ús. Així mateix, li informa que a l’navegar en el Lloc Web vostè està prestant el seu consentiment per poder utilitzar-les.\nLes galetes utilitzades al nostre lloc web, són de sessió i de tercers, i ens permeten emmagatzemar i accedir a informació relativa a l’idioma, el tipus de navegador utilitzat, i altres característiques generals predefinides per l’usuari, així com, seguir i analitzar l’activitat que porta a terme, amb l’objecte d’introduir millores i prestar els nostres serveis d’una manera més eficient i personalitzada. BUFET ENRIC LLINAS SLP, NEXT ZONE CONSULTING SL i BELL 2008, SLP no utilitza cookies publicitàries o de publicitat comportamental.\n__utma De Tercers (Google Analytics) 2 anys Es fa servir per distingir usuaris i sessions. No Exenta\n__utmb De Tercers (Google Analytics) 30 minuts Es fa servir per determinar noves sessions o visites. No Exenta\n__utmc De Tercers (Google Analytics) Al finalitzar la sessió Es configura per funcionar amb Urchin. No Exenta\nGOOGLE Inc. Anàlisi estadística de la pàgina web a nivell de comptabilització de visitants, pàgines visitades, paraules clau utilitzades i similars http://www.google.es/intl/es/policies/privacy/


50% de descompte al RACC per a col·legiats! | Camins\n50% de descompte al RACC per a col·legiats\nDATES: De l’1 de febrer de 2018 fins el 31 de gener de 2019\nEl Col·legi d’Enginyers de Camins, Canals i Ports de Catalunya ha renovat el conveni amb el Reial Automòbil Club de Catalunya (RACC) per al 2018, a través del qual els col·legiats/des de camins tenen un descompte del 50% sobre la quota d’afiliació d’un soci RACC a nivell particular.\nQuota RACC Senior: 174,99 €/any\nQuota Conveni RACC Camins: 88 €/any\nEl nou conveni, que entrarà en vigor l’1 de febrer de 2018 i finalitzarà el 31 de gener de 2019, ofereix la protecció més completa del RACC amb assistència en carretera, a casa, sanitària i viatges. A més, tots els col·legiats jubilats afiliats al conveni del RACC, disposaran de xecs benzina Solred valorats en 20 €.\nConsulta les prestacions de la modalitat senior.\nSi estàs interessat en acollir-te al conveni, omple el Formulari Autorització Conveni RACC 2018, i envia’l a inscripcions@camins.cat.\nSi ja estàs donat d’alta del conveni del Col·legi, renovaràs la teva condició de soci de manera automàtica, d’acord amb les condicions citades anteriorment, mantenint tots els serveis que tens contractats (beneficiaris, assegurances, RACC Màster, ViaT, etc.). En cas de voler-te donar de baixa*, ens ho hauràs de notificar per e-mail abans d’aquest dimecres 17 de gener.\n*Atenció:ATENCIÓ: Si anteriorment al conveni, ja eres soci del RACC, recorda que si renuncies a aquesta cobertura, tornaràs automàticament a la situació anterior a la teva incorporació al conveni del col·legi amb el RACC. Si vols deixar de ser soci del RACC a tots els efectes, hauràs de contactar personalment al RACC, sol·licitant la baixa definitiva (trucant al FONORACC 900 357 357).


Principis del Canvi -coaching integral\nExplorem Una nova manera de viure, neix amb la inquietud i la passió per ajudar-vos en experimentar i conèixer noves maneres de viure. A la recerca d'una salut integral, d'una vida alegre i joiosa amb nosaltres mateixos així com amb el nostre entorn.\nCreiem en uns pilars que volem que siguin la nostra guia i ens agradaria compartir-los amb tu:\n- El camí cap a una vida/salut plena i una completa experiència de benestar demana practicar i posar atenció en les múltiples dimensions del nostre ser.\n- Aquest camí és personal i individualitzat. D'aquí que et convidem a experimentar, a prendre el timó i a decidir de quina manera vols viure i quins hàbits, relacions i estats mentals ho fan possible per a tu.\nPer bé que no som excloents i que creiem que cada ciència, disciplina, tradició, pensament, costum, hàbit i practica té el seu lloc i els seu moment, en aquesta web promourem exclusivament un conjunt de perspectives que creiem que són molt vàlides i que tenen poca presència/influència en el conjunt de la nostra societat.\n- Això no vol dir que no creguem com a vàlides moltes d'altres possibilitats i alternatives. Tu tries, però ens agrada donar-te a conèixer opcions. Opcions amb les quals creiem i les quals practiquem.\n- És més, algunes d'aquestes opcions cal que siguin consultades primer amb el teu metge. Tots som diferents i a part de celebrar i honrar aquesta diversitat cal respectar-la. Aprofundir la relació amb el teu metge de capçalera o especialista no pot ser perjudicial de cap manera. És més per bé que el sistema no ens hi ajuda ho hauríem d'intentar.\n- Veiem la salut i abracem la vida des de moltes perspectives (física, mental, emocional, espiritual, cultural, social, ..)\n- La Salut i el benestar són dinàmics, no uns estats als quals s'arriba i es mantenen per sempre. També ho és per tant el teu nivell d'implicació així com l'actualització de què, el com i el quan en els diferents moments de la vida. Som agents conscient d'aquest canvi.\n- En el nostre camí de vida cap a salut i al benestar ens cal una actitud compassiva (amb nosaltres mateixos, els altres i el propi entorn que l'efecta), però també una actitud oberta a aprendre i experimentar, així com a acceptar els reptes que es presenten.\n- Abracem el repte de fer créixer la nostra atenció i la consciència respecte nosaltres mateixos i l'impacte de les nostres accions a múltiples nivells (personal, cultural, ambiental).\n- Participar activament de l'estat de la teva salut no estàrenyit amb viure fàcil. Molt probablement tot el contrari. Tampoc amb viure alegre i passar bons moments.\n- Et convidem a explorar i esperem ser-te d'ajuda en aquest procés.\nPropòsit i Principis d'Explorem.cat\nExperts en exercici i salut.\nLa Cuina d'Explorem!\nExperts en dietètica i nutrició per l'esport i la salut.


Comtat de Gavaldà - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Gavaudan)\nEl comtat de Gavaldà (en occità: Gavaudan, Gevaudan i arcaicament Gavaldan) fou una jurisdicció feudal entre l'Alvèrnia i el Llenguadoc, la capital del qual fou Grèzes (tot i que la capital de la regió del Gavaldà fos Mende, que feudalment pertanyia als bisbes).\nUns senyors de Gavaldà apareixen ja cap a mitjan segle XI amb Bertelan (mort cap el 875) i el seu fill Erill mort anys després segurament al primer quart del segle IX. Aquest Erill és el suposat pare de Bertran I, gendre del duc d'Aquitània Eble. El territori era una part del ducat d'Aquitània i Eble el va donar amb títol comtal al seu gendre, potser un senyor arrelat a la regió, cap el 926. Però una altra versió dóna a Bertran el nom de Bernat i seria fill de Bernat de Millau i Carlat, a la seva vegada fill de Ricard I vescomte de Carlat. També Bernat hauria rebut el territori del seu sogre el duc d'Aquitània Eble i la que estaria arrelada a la regió seria la seva muller (filla del duc). Bernat I de Millau va morir el 937. El mateix any va morir Ermengol comte de Roergue (i de part del Albigès o Albi i Carcí) i va repartir els seus dominis: Ramon II el Roergue i part de l'Albigès i part de Carcí; Hug, la meitat del Carcí; i Esteve (casat amb Adelaida d'Anjou), que va portar el títol de comte de Gavaldà, i que potser només era referit a una part del país. Per la seva banda, a la mort de Bernat I de Millau i Carlat cap el 937 els dominis paterns es van dividir entre dos fills: Berenguer va rebre Millau, i Gilbert el Carlat. Bernat ja devia ser llavors comte de Gavaldà (o de part del Gavaldà). Va morir el 951 i el va succeir el fill Esteve I, casat amb Almodis. Així doncs, dos comtes Esteve apareixen després del 950 governant com a comtes el Gavaldà o una part del territori. Esteve del casal de Roergue va morir a una data desconeguda i el va succeir el seu fill Bertran, mort el 993, que es va titular comte de Gavaldà; el seu germà Ponç el va succeir i va portar el mateix títol, però va morir el 1010 sense successió. Una germana, Adelaida, casada amb Radulf de Turena i més tard amb Arbert de Chabana, desapareix de la història. I resta com a únic comte de Gavaldà Esteve del casal del Carlat i Millau, que va governar encara uns anys i va morir el 1029 (o el 1033 segons altres fonts). Un Ricard, germà d'Esteve, s'esmenta fins el 998, però no sembla que arribés a ser comte. A la mort d'Esteve (casat amb Almodis) l'herència va recaure en Ricard II, fill de son cosí germà Ricard I vescomte de Millau (fill de Berenguer, germà de Bernat I) i es va unir al Millau. Els vescomtes de Millau es van titular vescomtes de Gavaldà (i no comtes). Berenguer II, fill de Ricard II, va adquirir per matrimoni el vescomtat de Carlat i el vescomtat de Lodeva. El seu fill Gilbert I el va succeir cap el 1097 i va intentar restaurar el títol comtal i es va titular comte de Gavaldà i vescomte de Millau i Carlat (nomes governava sobre una part del Carlat doncs l'altra part havia passat a son germà Ricard de Rodés). Al morir el 1111 l'herència va recaure en la seva filla Dolça de Provença i el bisbe de Mende Aldebert III du Tournel es va apoderar del títol del que havia estat investit poc temps abans pel comte de Tolosa Ramon de Sant Gèli (mort el 1105), títol que van mantenir els bisbes fins a la revolució. No obstant això els drets feudals i el domini de Grèzes van passar de Dolça I al seu marit Ramon Berenguer I (III de Barcelona, comte de Provença i al seu fill Berenguer Ramon 1131-1144 (comte de Provença) i els seus successors al Comtat de Provença (en feu de Catalunya), fins que el 1225 el rei català Jaume I va cedir el comtat als bisbes, incloent Grèzes, però com a feu català, drets que el 1258 varen ser renunciats per el mateix rei al Tractat de Corbeil. El 1307 un pariatge va determinar tres territoris al Gavaldà: las terres del Bisbat de Mende, les terres del rei i les terres comunes, reduint així els drets del bisbe que fins llavors era l'únic senyor.\nLlista de senyors, comtes i vescomtes de Gavaldà [modifica]\nentre 561 i 567 : Pal·ladi, conegut pel seu enfrontament amb el bisbe Parteni. S'hauria suïcidat el 571.\nvers 567-580 : Romà\nvers 584 : Innocent, conegut perquè va assassinar o va fer assassinar a sant Luvenci\nBertelan vers 850-875\nErill vers 875-?\n918-926 Guillem II el Jove (Guillem III comte d'Alvèrnia 918-926)\nAcfred (també comte d'Alvèrnia i de Carcassona-Rasès) 926-928\nVescomtes de Gavaldà [modifica]\nVers 926-954 Bertran I del Gavaldà (esmentat el 929 i el 939: primer vescomte († *entre 939 i 954), fils d'Héracli (Erill?), propietari a Antoingt, i de Goda\n954-970 : Esteve del Gavaldà, vescomte de Gavaldà († 970), fill de Bertran i d'Emilgarda. Titulat comte de Gavaldà.\ncasat en primeres noces vers 953 amb Anna\ncasat en segones noces vers 966 amb Adelaida d'Anjou (947 -† 1026), filla de Folc II, comte d'Anjou, i de Gerberga del Maine\n970-1016 : Ponç I († entre 1016 i 1018), comte de Gavaldà, fils d'Esteve i d'Adelaida d'Anjou\ncasat en segones noces amb Tiberga, vídua d'Artau, comte de Forez i de Lió\n1016-???? : Pons II del Gavaldà, comte del Gavaldà, fill de l'anterior\nA la seva mort, el comtat de Gavaldà es va desmembrar; el títol semble haver estat emprat a vegades pels comtes de Clarmont d'Alvèrnia, sorgits de Robert I d'Alvèrnia i d'Ermengearda del Gavaldà, filla del comte Esteve i d'Adelaida.\nVescomtes de Millau [modifica]\n? : Ricard I de Milhau († entre 1013 i 1023), vescomte de Milhau i de Rodès el 1002, germà o fill de Bernat, vescomte de Gavaldà\ncasat amb Senegunda, filla de Guillem, vescomte de Besiers\nvers 2023-1051: Ricard II de Milhau († 1050), vescomte de Milhau i de Rodès el 1023, fill de l'anterior\ncasat amb Riquilda, filla de Berenguer, vescomte de Narbona\nvers 1051-?: Berenguer, vescomte de Milhau i de Rodès el 1051, fill de l'anterior\ncasat amb Adela, filla de Gerbert o Gilbert, vescomte de Carlat, i de Nobilia, vescomtessa de Lodeva\n?-1111: Gilbert o Gerbert (Girbert) (1060 † 1111), vescomte de Milhau, Lodeva i Carlat, fill de l'anterior. El reunir els dos principals vescomtats del Gavaldà, agafa el títol de comte del Gavaldà.\ncasat amb Gerberga (vers 1060 † 1115), comtessa de Provença\nComtes del Gavaldà [modifica]\n1111-1130 : Dolça I (vers 1090 † 1130), filla de l'anterior, comtessa de Provença, vescomtessa de Milhau, Carlat i Lodeva, comtessa de Gavaldà a Grèzes\ncasada el 1112 amb Ramon Berenguer III (vers 1082 † 1131), comte de Barcelona i comte de Provença com a Ramon Berenguer I)\nles armes des comtes de Barcelona i de Provença\n1130-1144 : Berenguer Ramon (1114 † 1162), fill dels anteriors, comte de Provença\ncasat el 1135 amb Beatriu de Melguelh. Comte a Grèzes\n1144-1166 : Ramon Berenguer II (1140 † 1166), fill del precedent. Comte a Grèzes.\nregència del seu oncle Ramon Berenguer IV de Barcelona (Ramon Berenguer II de Provença)\ncasat el 1137 a Rixa de Polònia († 1185)\n1166-1167 : Dolça II († 1172), filla de l'anterior, espoliada pel seu cosí. Comtessa a Grèzes\n1167-1196 : Alfons II, rei d'Aragó, comte de Barcelona, de Cerdanya, de Rosselló i de Provença, fill de Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona († 1162), fill de Ramon Berenguer III i de Petronil·la d'Aragó (1135 † 1173). Comte a Grèzes\ncasat el 1174 amb Sança de Castella (1154 † 1208)\n1196-1213 : Pere II (1176 † 1213), rei d'Aragó i de Mallorca, comte de Barcelona, de Cerdanya i de Rosselló. Comte a Grèzes\n1225-1258 : Jaume I (1205 † 1276), rei d'Aragó, de València, de Mallorca, comte de Barcelona, de Cerdanya, de Rosselló i de Provença.Comte a Grèzes\ncasada en segones noces el 1235 amb Violant d'Hongria († 1251)\nEl 1258, Jaume I va vendre el comtat del Gavaldà a Sant Lluís de França, rei de França, que el va agregar al domini reial. No obstant, després de la butlla d'Or obtinguda per Aldabert III de Tournel el 1061, els bisbes de Mende havien adquirir una part del poder temporal; a partir de l'acta de pariatge de 1307, els bisbes van agafar el títol de comtes del Gavalda com a feudataris de la corona catalana. Els drets feudals foren renunciats al tractat de Corbeil de 1258.\n1368-1370 : El papa Urbà V es reserva l'esglesia de Mende; el bisbat i el país fou governat per vicaris.\n1410-1412 : Pere de Saluças\n1538-1544 (o 1545) : Charles de Pisseleu\n1623-1625 : Vacant\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Comtat_de_Gavaldà&oldid=11176460»\tCategories: Història d'OccitàniaComtats de França\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 8 març 2013 a les 20:23.


Taxa d'impost sobre activitats econòmiques | Ajuntament de Tivenys\nArticle 1. Naturalesa i fet imposable\n1. L'impost sobre activitats econòmiques és un tribut directe de caràcter real, el fet imposable del qual està constituït per l'exercici en territori nacional d'activitats empresarials, professionals o artístiques, s'exerceixin o no en local determinat i es trobin o no especificades en les tarifes de l'impost.\n2. Es considera que una activitat s'exerceix amb caràcter empresarial, professional o artístic, quan suposi l'ordenació per compte propi de mitjans de producció i de recursos humans, o d'un d'ambdós, amb la finalitat d'intervenir en la producció de béns o la distribució de béns o serveis.\n3. Tenen la consideració d'activitats empresarials, a efectes d'aquest impost, les mineres, industrials, comercials i de serveis, classificades en la secció 1a de les tarifes, aprovades pel Reial Decret Legislatiu 1175/1990, de 28 de setembre.\n4. Tenen la consideració d'activitats professionals les classificades en la secció 2a de les tarifes aprovades pel Reial Decret Legislatiu 1175/1990, de 28 de setembre, sempre que s'exerceixin per persones físiques. Quan una persona jurídica o una entitat de les previstes en l'article 33 de la Llei General Tributària, exerceixi una activitat classificada en la secció 2a de les tarifes haurà de matricular-se i tributar per l'activitat correlativa o anàloga de la secció 1a d'aquelles.\n5. Tenen la consideració d'activitats artístiques les classificades en la secció 3a de les tarifes.\n6. No té la consideració d'activitat econòmica la utilització de mitjans de transports propis, ni la reparació en tallers propis.\n7. Per a fixar l'exercici de les activitats en local determinat o no, s'estarà a allò que disposen els apartats 2 i 3 de la regla 5 de la Instrucció aprovada pel Reial Decret 1175/1990.\nArticle 2. No subjecció\nNo constitueix fet imposable en aquest impost l'exercici de les següents activitats:\na) L'alienació de béns integrats en l'actiu fix de les empreses que haguessin figurat degudament inventariats com a immobilitzats amb més de dos anys d'antelació a la data de transmetre's, i la venda de béns d'ús particular i privat del venedor, sempre que els hagués utilitzat durant igual període de temps.\nb) La venda dels productes que es reben en pagament dels treballs personals o serveis professionals.\nc) L'exposició d'articles amb la finalitat exclusiva de decoració o guarniment de l'establiment. Pel contrari, estarà subjecta a l'impost l'exposició d'articles per a regalar als clients.\nd) Quan es tracti de venda al detall, la realització d'un sol acte o operació aïllada.\nSón subjectes passius d'aquest impost les persones físiques o jurídiques i les entitats a què es refereix l'article 33 de la Llei General Tributària, sempre que realitzin en territori nacional qualsevol de les activitats que originen el fet imposable.\nEls subjectes passius estaran obligats a declarar un domicili fiscal. Quan un subjecte passiu canviï el seu domicili, estarà obligat a comunicar-ho a l’Administració competent, de conformitat amb la distribució competencial prevista a l’art. 10, mitjançant declaració expressa a aquest efecte, sense que el canvi de domicili produeixi efectes davant l’Administració fins que no presenti l’esmentada declaració. No obstant l’Administració podrà rectificar el domicili tributari dels subjectes passius mitjançant l’oportuna comprovació .\nEls subjectes passius que resideixin a l’estranger durant més de sis mesos de cada any natural, estaran obligats a designar un representant amb domicili al territori espanyol, als efectes de les seves relacions amb la Hisenda Pública\nArticle 5. Exercici de les activitats gravades\n1. L'exercici de qualsevol activitat econòmica especificada en les tarifes aprovades pel Reial Decret Legislatiu 1175/90, de 28 de setembre, i el de qualsevol altra activitat de caràcter empresarial, professional o artístic no especificada, obligarà a presentar la corresponent declaració d'alta i a contribuir per aquest impost, llevat que la Llei 39/1988 o la Instrucció aprovada per l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1175/90 disposi el contrari.\n2. L'exercici de les activitats gravades es provarà per qualsevol mitjà admissible en dret i, en particular, pels considerats en l'article 3 del Codi de Comerç.\nArticle 6. Concepte de local\n1. Als efectes d'aquest impost, es consideren locals les edificacions, construccions i instal·lacions i les superfícies, cobertes o sense cobrir, obertes o no al públic, que s'utilitzin per a qualsevol activitat empresarial o professional.\n2. No té la consideració de local, a efectes d'aquest impost, allò que s'assenyala en l'apartat 1 de la regla 6a de la Instrucció.\n3. Es consideraran locals separats aquells que enumera l'apartat 2 de la regla 6a esmentada.\nArticle 7. Quota\n1. D'acord amb els preceptes de la Llei 39/88, i a la vista de la Instrucció aprovada, la quota és la resultant d'aplicar a les tarifes de l'impost, calculades amb els elements tributaris especificats en la regla 14a de la Instrucció, el coeficient de ponderació en funció de la xifra neta de negocis i els coeficients que ponderen la situació física de l'establiment, atesa la categoria del carrer en el qual radiqui. El total del deute tributari és el resultat de sumar a la quota tributària incrementada pel coeficient de ponderació i, si s’escau, el coeficient de situació el recàrrec provincial previst en l'article 124 de la Llei 39/88, de 28 de desembre, Reguladora de les Hisendes Locals.\n2. El coeficient de ponderació serà el següent:\nImport net xifra de negocis (euros)\nDe 1,000.000,00 fins a 5,000.000,00\nDe 5,000.000,01 fins a 10,000.000,00\nDe 10,000.000,01 fins a 50,000.000,00\nDe 50,000.000,01 fins a 100,000.000,00\nMés de 100,000.000,00\nSense xifra neta de negoci o activitat iniciada al 2002\n3. A més del coeficient anterior, i sobre les quotes incrementades per a la seva aplicació, s’estableix la següent escala de coeficients a raó de la categoria atorgada al carrer on radiqui l’establiment, d’acord amb la relació i categories previstes al vialer annex:\nCoeficient de situació\n4. Quan en la relació del vialer per a l’exacció de l’Impost sobre Activitats Econòmiques no hi figuri un vial, es prendrà com a categoria per a aquest la més baixa fins que l’Ajuntament no n’aprovi d’altra de forma expressa.\n5. Quan es tracti de locals confrontat a dues o més vies públiques, classificades en diverses categories, s'aplicarà la tarifa que correspongui a la via de categoria superior, sempre que en aquesta existeixi, encara que fos en forma de xamfrà, accés directe al local o recinte.\nArticle 8. Període impositiu i meritament\n1. El període impositiu coincideix amb l'any natural, excepte quan es tracti de declaracions d'alta, que abastaran des de la data d'inici de l'activitat fins al final de l'any natural.\n2. L'impost s'acredita el primer dia del període impositiu i les quotes seran irreductibles llevat quan, en els supòsits de declaració d'alta, el dia d'inici de l'activitat no coincideixi amb l'any natural; en aquest cas, les quotes es calcularan proporcionalment al nombre de trimestres naturals que restin per a finalitzar l'any, inclòs el del començament de l'exercici de l'activitat.\nTanmateix, i en cas de baixa per cessament en l'exercici de l'activitat, les quotes seran prorratejables per trimestres naturals, exclòs aquell en que es produeixi el dit cessament. A tal fi els subjectes passius podran sol·licitar la devolució de la part de la quota corresponent als trimestres naturals en els quals no s'hagués exercit l'activitat.\n3. Tractant-se d'espectacles, quan les quotes estiguin establertes per actuacions aïllades, l'acreditament es produeix per la realització de cadascuna d'elles, i caldrà presentar les corresponents declaracions.\nArticle 9. Gestió\n1. L'impost es gestiona a partir de la seva Matrícula. Aquesta Matrícula es formarà per part de l'Administració Tributària de l'Estat pel que fa als tipus de quotes nacional i provincial i per aquest Ajuntament o per l’entitat que tingui delegada aquesta facultat per l’Administració Tributària de l’Estat pel que fa a les quotes de tipus municipal, en virtut de l'assumpció per delegació de la gestió censal del tribut. La matrícula estarà constituïda per censos comprensius de tots els subjectes passius que exerceixin activitats econòmiques, agrupats en funció del tipus de quota, nacional, provincial o municipal, per la qual tributin i classificats per seccions, divisions, agrupacions, grups i epígrafs. La matrícula de cada exercici es tancarà a 31 de desembre de l'any anterior i incorporarà les altes, variacions i baixes produïdes durant el dit any, per la qual cosa s'inclouran les declaracions de variació i baixes presentades fins al 31 de gener i que es refereixin a fets anteriors a 1 de gener.\n2. La matrícula constarà, per cada subjecte passiu i activitat, de:\na) Les dades identificatives del subjecte passiu, número d'identificació fiscal, cognoms i nom per les persones físiques, denominació social completa, i l'anagrama, si és el cas, per a les persones jurídiques, i denominació per les entitats a què es refereix l'article 33 de la Llei General Tributària.\nb) L'adreça de l'activitat i el domicili fiscal del subjecte passiu.\nc) La denominació de l'activitat, el grup o epígraf que hi correspon, els elements tributaris degudament quantificats i la quota resultant d'aplicar les tarifes de l'impost.\nd) L'exempció sol·licitada o concedida o qualsevol altre benefici fiscal aplicable.\ne) Quan es tracti de quotes municipals i el subjecte passiu disposi a més de locals situats en aquest municipi en els quals no s'exerceixi directament l'activitat, aquells a que es refereix la lletra h), de la lletra F), de l'apartat 1, de la regla 14a de la Instrucció de l'impost, els esmentats locals figuraran en la matrícula amb indicació de la seva superfície, situació i quota corresponent al resultat de l'aplicació de les tarifes de l'impost.\nf) Quan es tracti de quotes municipals i el subjecte passiu disposi, exclusivament, de locals en els quals no s'exerceixi directament l'activitat, aquells a que es refereix la lletra h), de la lletra F), de l'apartat 1, de la regla 14a de la Instrucció de l'impost, figuraran en la matrícula corresponent, amb les dades identificatives del subjecte passiu, el seu domicili fiscal, l'activitat que exerceix, i la superfície, situació i quota de cada local. En aquest cas es farà constar en la matrícula que es tracta de quotes integrades exclusivament amb l'element tributari superfície.\n3. En la matrícula figurarà el recàrrec provincial.\n4. La matrícula es posarà a disposició del públic en aquest Ajuntament des de l'1 al 15 d'abril.\n5. La inclusió d’un subjecte passiu en la matrícula i la seva exclusió o l’alteració de qualsevol de les dades, són actes administratius contra els quals es pot interposar, en el cas que l’acte s’hagi dictat per aquesta Administració municipal o entitat que tingui delegada la gestió censal del Tribut, el recurs de reposició previst a l’article 14.2 de la Llei 39/88, de 28 de desembre, Reguladora de les Hisendes Locals, i contra la resolució d’aquest, reclamació econòmico-administrativa davant el tribunal corresponent.\n6. Els subjectes passius de l'impost sobre activitats econòmiques estaran obligats a presentar declaració d'alta en la matrícula de l'impost, en el termini dels deu dies hàbils immediatament anteriors a l'inici de l'activitat. Es formularan separadament per a cada activitat, tal com disposa l'apartat 3 de la regla 10a de la Instrucció de l'impost i comprendran, entre altres dades, totes les necessàries per a la qualificació de l'activitat, la determinació del grup o epígraf i la quantificació de la quota.\nQuan es tributi per quota municipal i es disposi de locals en els quals no s'exerceixi directament l'activitat, als quals es refereix la lletra h), de la lletra F) de l'apartat 1 de la regla 14a de la Instrucció de l'impost, a més de la declaració a que es refereix el paràgraf anterior, es presentarà una declaració per cadascun dels locals citats, si bé, en aquest cas, a efectes de la liquidació posterior únicament es considerarà l'element tributari superfície.\n7. Els subjectes passius estan obligats a presentar declaració comunicant les variacions d'ordre físic, econòmic o jurídic, en particular les variacions a les quals fa referència la regla 14.2 de la Instrucció, que es produeixin en l'exercici de les activitats gravades i que tinguin transcendència a efectes de la seva tributació per aquest impost. Cal presentar les declaracions de variacions en el termini d'un mes, a comptar des de la data en la qual es produí la circumstància que motiva la variació, i sortiran efectes en la matrícula del període impositiu immediat següent.\n8. Els subjectes passius de l'impost que cessin en l'exercici d'una activitat, per la qual figurin inscrits en la matrícula, estaran obligats a presentar declaració de baixa en l'activitat. Aquestes declaracions, cal presentar-les en el termini d'un mes, a comptar des de la data en que es produí el cessament, i sortiran efectes en la matrícula del període impositiu immediat següent.\n9. Les declaracions d'alta, variació o baixa es presentaran davant aquesta Administració municipal o de l’entitat que tingui delegada la gestió censal del Tribut, en la forma i models en que es determini.\nLa gestió, liquidació, inspecció i recaptació i la revisió dels actes dictats en via de gestió tributària, es realitzarà per aquest Ajuntament o entitat que tingui delegada la gestió censal, tributària i la inspecció del Tribut i comprendrà la formació dels censos de l'impost, la qualificació de les activitats econòmiques, l'assenyalament de les quotes de tarifa, l'elaboració de la matrícula i, en general, totes les funcions que integren la gestió censal de l'impost, en els termes assenyalats en el paràgraf primer de l'article 92.1 de la Llei 39/1988, de 28 de desembre, i les funcions de concessió i denegació d'exempcions de caràcter pregat, amb sol·licitud prèvia del reconeixement del dit benefici fiscal en formular la corresponent declaració d'alta en la matrícula, pràctica de les liquidacions, emissió dels documents de cobrament, resolució dels expedients de devolució d'ingressos indeguts, resolució dels recursos que s'interposin contra el dits actes i actuacions per la informació i assistència al contribuent per formular les corresponents declaracions.\nEls subjectes passius presentaran la corresponent declaració, en el termini dels deu dies hàbils immediatament anteriors a l'inici de l'activitat i en el model aprovat per l’Administració amb competència censal en l’àmbit del Tribut.\nArticle 11. Padrons\nL'impost es gestiona a partir de la informació continguda en el padró i en la resta de documents expressius de les seves variacions elaborades per l’ens que realitza la gestió censal.\nLa recaptació de les quotes líquides es realitzarà mitjançant el sistema de padró fiscal anual, que, un cop aprovat, s'exposarà al públic durant el termini de quinze dies hàbils perquè els interessats puguin examinar‑lo i, en el seu cas, formular les reclamacions oportunes. L'exposició al públic s'anunciarà al Butlletí Oficial de la Província i produirà els efectes de notificació de la liquidació a cadascun dels subjectes passius.\nFinalitzat el període d'exposició pública es podrà interposar el recurs de reposició regulat a l'article 14 de la Llei 39/1988 d'Hisendes Locals, de 28 de desembre.\nEl pagament de les quotes anuals de l'impost es realitzarà en el període de cobrament que fixi l'Ajuntament o Administració encarregada de la gestió, tot anunciant‑lo per mitjà d'Edictes publicats al Butlletí Oficial de la Província, sense perjudici d'utilitzar altres mitjans de comunicació. En cap cas, el període de pagament voluntari serà inferior a dos mesos.\n1. Estan exempts d'aquest impost:\na) L'Estat, les comunitats autònomes i les entitats locals, i també els seus respectius organismes autònoms i entitats de dret públic anàlogues de les Comunitats Autònomes i entitats Locals.\nb) Els subjectes passius que iniciïn la seva activitat en territori nacional, durant els dos primers períodes impositius en els quals es desenvolupi la mateixa. No se considerarà inici d’activitat quan la mateixa s’hagi desenvolupat anteriorment sota un altra titularitat.\nc) Les persones físiques.\nd) Els subjectes passius de l’Impost sobre Societats, les societats civils i les entitats de l’article 33 de la Llei 230/1963, de 28 de desembre, General Tributària, que tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1,000.000 d’euros; així com els subjectes passius de l’Impost sobre la Renda dels no Residents que operin a Espanya a través d’establiment permanent amb una xifra neta de negocis inferior a 1,000.000 d’euros.\ne) Les entitats gestores de la Seguretat Social i de mutualitats de previsió social regulades per la Llei 30/1995, de 8 de novembre, d’Ordenació i Supervisió de les Assegurances Privades.\nf) Els organismes públics d'investigació, els establiments d’ensenyament en tots els seus graus finançats íntegrament amb fons de l'Estat, de les comunitats autònomes o de les entitats locals, o per fundacions declarades benèfiques o d'utilitat pública, i els establiments d'ensenyament en tots els seus graus que, sense tenir ànim de lucre, estessin en règim de concert educatiu, fins i tot si facilitessin als seus alumnes llibres o articles d'escriptori o els prestessin els serveis de mitja pensió o internat i encara que per excepció venguin en el mateix establiment els productes dels tallers dedicats a dit ensenyament, sempre que l'import de la dita venda, sense utilitat per cap particular o tercera persona, es destini, exclusivament, a l'adquisició de matèries primeres o al sosteniment de l'establiment.\ng) Les associacions i fundacions de disminuïts físics, psíquics i sensorials, sense ànim de lucre, per les activitats de caràcter pedagògic, científic, assistencial i d'ocupació que per l'ensenyament, educació, rehabilitació i tutela dels minusvàlids realitzin, encara que venguin els productes dels tallers dedicats a les dites finalitats, sempre que l'import de la dita venda, sense utilitat per a cap particular o tercera persona, es destini exclusivament a l'adquisició de matèries primeres o al sosteniment de l'establiment.\nh) La Creu Roja Espanyola.\ni) Els subjectes passius als quals els és d'aplicació l'exempció de l'impost en virtut de tractats o convenis internacionals.\n2. Els beneficis regulats en les lletres b), f) i g) de l'apartat anterior tenen caràcter pregat, i es concediran, quan procedeixi, a instància de part.\n3. Les cooperatives i les societats agràries de transformació gaudiran, en els termes establerts en la seva normativa específica, d'una bonificació del 95 per 100 de la quota i dels recàrrecs d'aquest impost.\n4. Les fundacions i associacions que compleixin els requisits establerts en el capítol I del títol II de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de Règim fiscal de les entitats sense fins lucratius i del incentius fiscals al mecenatge, estaran exemptes de l'impost sobre activitats econòmiques per les activitats que constitueixin el seu objecte social o finalitat específica.\nArticle 13. Inspecció\nLa inspecció d'aquest impost és realitzada pel propi Ajuntament o per l’entitat qui tingui delegada aquesta facultat per part de l’Administració Tributària de l’Estat, en el marc del corresponent acord de delegació i segons el Reglament General d'Inspecció de Tributs i les concordants i vigents ordenances general i fiscal.\nLes infraccions produïdes en l’àmbit del tribut es tipificaran i sancionaran d'acord amb allò que disposen els articles 77 i següents de la Llei 230/1963, de 28 de desembre, General Tributària.\nAquesta ordenança fiscal, aprovada pel Ple en sessió extraordinària celebrada a 13 de març de 2003. Començarà a regir el dia 1r. de gener de 2003, i continuarà vigent mentre no se n'acordi la modificació o derogació. En cas de modificació parcial els articles no modificats restaran vigents.\nINSTRUCCIONS PER A L’APROVACIÓ DE L’ORDENANÇA\nEl periode d’adaptació de l’ordenança fiscal de l’IAE a les modificacions introduïdes per la Llei 51/2002 finalitza l’1 d’abril del 2003 (disposició transitòria cinquena de la Llei 51/2002), pel qual el corresponent acord haurà d’estar adoptat definitivament i publicat abans d’aquesta data.\nCaldrà aprovar conjuntament amb l’ordenança un nou vialer o modificar o adaptar el vigent. Convindria realitzar un estudi tècnic a incorporar a l’expedient de modificació de l’Ordenança que justifiqui els criteris emprats per l’assignació de les categories dels vials.\nEls beneficis fiscals de caràcter potestatiu hauran de contenir tots els elements formals i substantius per a una correcta aplicació dels mateixos, així com les regles per a la seva aplicació, en el seu cas, simultània. Seran d’aplicació a partir de l’1 de gener de 2004 (Disposició addicional 8.1r de la Llei 51/2002).\nAls efectes de l’eventual compensació regulada en la Disposició addicional 10ª de la Llei 51/2002, en la recaptació líquida del 2000 no es tindran en compte les modificacions de coeficients, índexs i recàrrecs que han entrat en vigor amb posterioritat a l’1 de gener de 1999 (per tant, els de l’exercici 1999) ni en la del 2003 aquells coeficients del nou article 88 LHL inferiors als resultants de multiplicar els coeficients i índexs aprovats abans de l’1 de gener de 1999 (per tant, els de l’exercici 1998). Conseqüentment, a efectes de la compensació de l’Estat, fora convenient que els coeficients de l’article 88 LHL que s’aprovin en l’ordenança foren iguals al resultants de multiplicar el coeficient municipal de l’exercici 1998 pels índex de situació del mateix exercici; per exemple:\nCoeficient situació 2003\nCategoria 1ª: 1,6\nCategoria 2ª: 1,2\nCategoria 3ª: 1,0


Los diarios de Adán y Eva / Els diaris d’Adam i Eva . | Col·lectiu de literatura Pep Sempere\n← NICANOR PARRA, el Cervantes de la antipoesia\nEl silenci de l’aigua / El silencio del agua →\nMark Twain. Ilustrado por Fco. Meléndez\nLibros del Zorro Rojo,2010\nLa primera edició d’aquest diari a dues veus és de 1906. Mark Twain el va redactar dos anys després de la mort de la seua esposa i molts pensen que és un relat en homenatge a ella.\nL’editorial El Zorro Rojo publica una edició especial il·lustrada per Francisco Meléndez que torna, després de molts anys, amb aquest llibre per a joves.\nEn català, en edició no il·lustrada podeu trobar-lo com :\nEls diaris d’Adam i Eva . Angle editorial, 2009\nAquest diari secret i íntim de la vida al Jardí de l’Edèn, presenta amb ironia i tendresa (en la mateixa mesura) la relació entre Adam i Eva i com l’autor nord-americà amb ingeni i sorna mostra les dificultats de la convivència amb la veu de cadascú i la seua interpretació particular.\nExtractes del diari d’Adam: Dilluns : Aquesta criatura nova dels cabells llargs sempre és al mig del pas. Sempre em ronda i em segueix amunt i avall. Això no m’agrada; no estic acostumat a tenir companyia. M’estimaria més que s’estigués amb la resta d’animals…Avui ha fet núvol, vent de l’est; em sembla que ens mullarem… Ens? D’on he tret aquesta paraula? Ja me’n recordo… l’ha feta servir la criatura nova.\nDiari d’Eva: Li he anat al darrere tota la setmana i he provat de donar-me a conèixer. Vaig haver de parlar jo tota l’estona, perquè ell és tímid, però a mi ja m’estava bé.Semblava content de tenir-me per allà, i vaig fer servir sovint la paraula nosaltres, tan sociable, perquè semblava que l’afalagava, sentir-se inclós\nL’humor de Twain, irreverent i àcid ens fa riure i ens emociona.\nEstà vigent i reconeixem com actual les febleses dels humans, la innocència primera en la que ambdós van descobrint el món, el pragmatisme o el romanticisme dels primers moments, el descobriment de paraules, el posar nom a les coses i al mateix temps fer-se preguntes sense resposta.\nL’aguda visió que té Mark Twain ens fa recomanar aquesta deliciosa lectura a partir de 14 anys.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de A.-LLIBRES COMENTATS, Los Diarios de Adán y Eva i etiquetada amb ed. Angle, ed.Libros del Zorro rojo, Els diaris d'Adam i Eva, Francisco Meléndez, Mark Twain. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El nou centre s’ubicarà al mateix espai que ocupa l’escola actual, a més d’un terreny adjacent a la vessant sud. La superfície total serà 9.142 metres quadrats.\nLa Comissió Informativa de l’Ajuntament de Figueres ha aprovat la modificació del Pla General d’Ordenació Urbana de la ciutat per tal de poder assignar una ubicació definitiva a l’equipament escolar CEIP Carme Guasch i establir una ordenació urbanística adequada del planejament general per possibilitar la implantació d’aquest centre educatiu i ordenar el seu entorn de manera que resulti correctament integrat en el barri on s’emplaça.\nEl nou centre escolar s’ubicarà al mateix espai que ocupa l’escola actual, a més d’un terreny adjacent a la vessant sud, que fins ara no era terreny urbanitzable, sinó de zona verda. Per aquest motiu, per compensar aquest canvi de qualificació urbanística de l’espai on hi ha els barracons, que és de sistema de zones verdes, amb terrenys propers a la zona, dins el barri de l’Olivar Gran.\nEl nou centre escolar Carme Guasch tindrà una superfície total de 9.142 metres quadrats.\nL’alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó, explica que “aquest és un pas molt important per a una reivindicació i dèficit de l’escola Carme Guasch des de fa molts anys. És hora que el centre tingui un espai digne i amb espai adient per a l’educació”.


Exigència Taxa recollida escombraries en habitatges desocupats i habitatges no habitables\nEn relació amb les finques derruïdes, ruïnoses o que no siguin susceptibles d'ús la doctrina estableix que no es produeix el fet imposable de la taxa d'escombraries. En aquest sentit, la sentència dictada pel TSJ de la Comunitat Valenciana en data 7 de febrer de 1997, estableix que els habitatges objectes de tributació generen el fet imposable de la taxa des de el moment en què es consideren aptes a efectes d'ús (en aquest cas seria des de el moment en què disposen de la cèdula de habitabilitat o bé de la llicència de primera ocupació).\nEl tribunal Suprem té establert també aquest criteri en repetides sentències com la de la Sala Tercera, Secció 2ª de 7 de març de 2003, recurs 2929/1998, en què es confirma la subjecció a la taxa quan el local o l’habitatge simplement estan desocupats. Per aquest motiu, cal diferenciar que una finca estigui desocupada, cas en el que estarà subjecta a la taxa, de quan no és possible la seva utilització per no reunir els requisits mínims necessaris, supòsit en el qual no estarà subjecta per no realitzar el fet imposable.\nL'aplicació analògica d'aquest criteri ens determina que, en el moment en què una finca ja no és susceptible d'ús, no es dóna el fet imposable de la taxa per inexistència del objecte tributari. L'acreditació de la no susceptibilitat d'ús de les finques seria a través de la declaració de ruïna feta pels tècnics municipals, o l'acreditació de la impossibilitat d'una finca destinada a ser habitatge, per la seva utilització com a tal, pel fet de no disposar de comptador de llum ni d'aigua.


Sí és sí i no és no – [ GERMINAL ]\nSí és sí i no és no\nOn 4 gener, 2017 8 gener, 2017 Per Jordi Ortiz i Lombardía\nParlem clar: independentistes i comuns sabem perfectament que només un referèndum esbandeix l’atzucac català. Tots dos imaginaris volem controlar les coordenades d’espai i temps d’una consulta definitòria i definitiva. Els uns i els altres cerquem la forma i el moment adients al nostre interès perquè, parlem clar, qui fa un referèndum el fa per guanyar-lo, no per copsar un estat d’opinió demoscòpic.\nEls independentistes, en tot el seu amplíssim espectre ideològic, ja hem convingut que després d’haver picat a totes les portes d’un Estat demòfob ha arribat l’hora de tirar pel dret perquè tenim l’oportunitat i tenim la gent. I perquè sabem que el NO ara està desestructurat i el podem guanyar.\nEn canvi, els no secessionistes estan dividits entre aquells que volen evitar el referèndum de totes totes perquè defensen l’status quo i aquells altres que treballen per ajornar-lo, tot esperant una nova correlació de forces que derroti l’independentisme. Els primers (PP, C’s i PSC) no són objecte d’aquesta reflexió perquè neguen la major: no hi ha xoc de sobiranies i un referèndum no és cap solució per un conflicte polític inexistent. Però els segons, els comuns, sí volen superar el marc constitucional espanyol del ’78 i també fan bandera d’un referèndum com a via de solució política a un conflicte polític. Però no són independentistes.\nPer què afirmo que hores d’ara cal situar els comuns al bloc no independentista? Perquè el seu projecte polític és enfortir-se acceleradament i esdevenir hegemònic en el termini més curt possible. Ells també tenen pressa. Com Podemos a Espanya, el partit que preparen Colau, Domènech i companyia neix decididament per guanyar. No es comporten com els clàssics radicals que es proposen simplement superar l’extraparlamentarisme i es conformen amb una aventura possibilista al món institucional. Els comuns estan construint una màquina de guanyar eleccions. Ho fan en un temps i en un país on els vells actors del teatre polític de les darreres tres dècades ja no estan en disposició de ser els seus adversaris directes. L’obstacle a superar, l’únic relat que pot comprometre de veritat la seva projecció hegemònica, és l’independentisme que tossudament ocupa la centralitat política.\nSaben perfectament que permetre arribar el país a un moment definitori en clau d’alliberament nacional forçaria una polarització tal a la massa electoral que faria saltar pels aires la progressió de la qual han gaudit mentre el procés era processista. Només poden resistir l’embat amb el mantra de negar contínuament tota credibilitat, valor i versemblança d’un referèndum unilateral en tant que espai de decisió i temps de definició política. És per això que ara treuen a passejar la petició de noves eleccions. Sense voler que es noti, tiren endavant aquesta tàctica de la mà dels altres no independentistes, aquells que en uns sufragis autonòmics no poden arribar a fer-los pessigolles ni a les soles de les urnes.\nHi va haver un temps que als comuns l’independentisme els va fer servei. Hi van flirtejar mentre transitava per una fase de performance de cartró pedra. Però si la representació esdevé realitat i l’escenari pren solidesa, aleshores els fa nosa. El 9N es van deixar fer fotos amb el #SíNo (alguns fins i tot amb el #SíSí). Si realment el referèndum unilateral de setembre d’enguany fos una reedició d’allò, no els posaria tan nerviosos. El seu problema és que avui ha arribat el dia que sí és sí i no és no. I si guanya el sí, potser encara serem lluny de la independència però més lluny serem de l’ecosistema polític que els ha vist créixer i que desitgen per al seu particular assalt al cel. Podrien ser el no del referèndum però han escollit ser el no al referèndum.\nEscola Nova 21, un cavall de Troia dins de l’escola pública catalana?\n[DIFUSIÓ] Rèquiem per al somni americà #NoamChomsky


Gabi, jugador de l'Atlètic de Madrid: "Diego Costa és un jugador decisiu per a nosaltres, vital, com Messi al Barça"\nEl jugador ha dit que el partit contra el Barça serà "molt important per a la història del club"\nN.G. Barcelona 08/04/2014 15:09\n651x366 Gabi, jugador de l'Atlètic de Madrid, durant la roda de premsa / JAVIER SORIANO / AFP PHOTO Gabi, jugador de l'Atlètic de Madrid, durant la roda de premsa / JAVIER SORIANO / AFP PHOTO\nGabi, jugador de l'Atlètic de Madrid, ha estat l'encarregat de parlar davant dels mitjans de comunicació en la prèvia del partit contra el Barça. "El partit es decidirà per petits detalls, però no serveix per a res assajar penals", ha comentat.\n"L'afició serà vital. Que vinguin a animar l'equip ja que serà un partit molt important per a la història del club", ha dit Gabi, que ha explicat que està "il·lusionat, igual que tota la plantilla". "Ens hem guanyat el dret a aconseguir això, a que a la sala de premsa hi hagi 200 periodistes".\nPreguntat sobre com arriba l'equip al tram final de temporada, Gabi ha comentat: "Estem en el millor moment de les nostres vides. Cap jugador està cansat, tots tenim ganes d'acabar la temporada com l'hem començat. Hem il·lusionat a la gent i això és molt important per al club".\nSobre com arriba Diego Costa al partit, Gabi ha explicat: "Diego Costa és un jugador molt ambiciós, però ha d'estar bé, segur que fa el màxim. Cal saber en quines condicions arriba al partit. Diego Costa és un jugador decisiu per a nosaltres, vital, com Leo Messi al Barça. Però si no hi és ens en sortirem igual".\nGabi, que ha explicat que no han preparat "cap marcatge especial per a Messi ni per a Neymar", ha assegurat que si l'argentí del Barça no ha tingut tantes ocasions de gol en els partits en què han enfrontat al Barça i a l'Atlètic de Madrid és gràcies "a la feina de la defensa".\nSimeone: "Serà una lluita entre dues idees de futbol. Veurem quina és més forta"


La recollida selectiva a Can Massuet del Far i Canyamars ja representa el 51% de la recollida total de residus – Dosrius Residus\nLa recollida selectiva a Can Massuet del Far i Canyamars ja representa el 51% de la recollida total de residus\nDurant el primer any de funcionament del nou model d’àrees completes de contenidors també s’ha reduït en un 15% la generació de residus respecte l’any 2017 i han augmentat el nombre d’aportacions a la Deixalleria.\nEl pròxim mes de juny es complirà el primer any de vigència del nou servei d’àrees completes de contenidors als nuclis de Can Massuet del Far i Canyamars. En aquest sentit, l’Ajuntament de Dosrius fa un balanç molt satisfactori dels primers mesos d’implementació del nou model a partir de les xifres recopilades al llarg de les darreres setmanes.\nAixí, durant els 12 mesos de funcionament del sistema la recollida selectiva a Can Massuet del Far i Canyamars ha crescut fins al 51%; mentre que en el global del municipi, la xifra se situa a l’entorn del 58%. D’altra banda, també destaca el fet que la generació de tones de residus respecte l’any 2017 ha disminuït en un 15%; mentre que les aportacions a la Deixalleria han passat de les 300 tones el 2017 a les 450 tones durant el 2018. Aquestes són dades facilitades pel Consell Comarcal del Maresme, qui té delegada la competència en la recollida de residus a Dosrius.\nUn altre dels beneficis directes associats a la implementació del nou model de recollida de residus ha estat la disminució progressiva i pràcticament definitiva dels episodis d’abocaments improcedents a les àrees de contenidors. Amb tot, des del consistori s’apunta que les reparacions dels tancaments dels contenidors que s’han hagut de dur a terme per solucionar els atacs vandàlics han suposat un cost per a les arques públiques de 10.000€.\nEl consistori aposta per la millora i l’adaptació del servei de recollida de restes de jardí\nEn paral·lel, aquest mes de maig s’habilitarà un tercer dia de recollida de les restes de jardí a tots aquells domicilis que, prèviament, hagin concertat el servei telefònicament. Entre les restes de jardí que es poden recollir hi ha la gespa, la pinassa i altra fullaraca seca, herbes i flors; els residus verds s’han de dipositar en bosses específiques de 100 litres; i com a màxim es poden treure fins a sis bosses per habitatge i dia de recollida.\nFinalment, al llarg de les properes setmanes també és previst que es posi en marxa una campanya d’enquestes ciutadanes obertes a tota la població amb l’objectiu de recollir propostes veïnals per a la millora del servei.\n<- Consell: El nou model de recollida de residus es consolida a Dosrius, Can Massuet del Far i Canyamars durant el 2018


Amb la campanya ‘Som el teu estiu’, el Baix Llobregat ofereix més de 100 propostes per atraure turistes – aMartorell\nAmb la campanya ‘Som el teu estiu’, el Baix Llobregat ofereix més de 100 propostes per atraure turistes\nEl sector turístic torna a engegar al Baix Llobregat i des del Consorci de Turisme volen acompanyar el gran esforç que estan fent les empreses mitjançant la campanya ‘Som el teu estiu’ per reactivar l’activitat turística. El Baix Llobregat ha treballat per ser una de les principals destinacions catalanes en atraure turistes i visitants a la comarca. El web somelteuestiu.cat proposa més de 100 activitats per gaudir de l’estiu al Baix Llobregat\nJa es poden reservar i comprar experiències a través del web, on trobarareu més de 100 propostes per gaudir d’un estiu especial al Baix Llobregat. Vies ferrades a la muntanya de Montserrat, excursions a la natura, explorar coves, visitar el delta del Llobregat, Catalunya en Miniatura, descobrir la cripta Gaudí de la Colònia Güell, plans de platja com practicar el kayac, paddle surf o windsurf, viatjar en autocaravana, o un tast entre vinyes, a més de la millor proposta gastronòmica de la comarca i escapades úniques per passar unes nits d’estiu inoblidables.\nEn el web han posat especial atenció en explicar i recomanar totes les mesures de seguretat i de sanitat d’utilitat pels visitants. I cadascuna de les empreses turístiques expliquen les mesures que han aplicat i com s’han preparat per acollir-se amb garanties.\nD’altra banda i amb l’objectiu de donar idees i engrescar tothom a visitar els atractius de la comarca, quatre vídeos mostren plans i experiències de natura, gastronomia, platja i cultura, per gaudir amb parella, amics i en família del Baix Llobregat.\nA més, durant tot l’estiu se sortejaran dues escapades amb allotjament, dinar, sopar i activitats per a dues persones al Baix Llobregat. Només cal entrar al web i participar en el sorteig.\nPer a la promoció d’aquesta campanya d’estiu, s’ha realitzat un pla de comunicació de gran impacte que inclou una campanya de videomarketing a Google Ads, Youtube, Facebook i Instagram, un gran moviment a les xarxes socials de Turisme Baix Llobregat amb continguts promocionals i campanyes publicitàries, enviament de newsletters promocionals i una important campanya de publicitat ens els principals mitjans de comunicació online i premsa escrita d’àmbit català.\nAquesta campanya turística que promociona tots els atractius del Baix Llobregat oberts aquest estiu, té l’objectiu d’incrementar la notorietat i posicionament de la comarca, atraure i augmentar el nombre de visitants i turistes, i reactivar aquesta important activitat econòmica del Baix Llobregat.\nEl Consorci de Turisme del Baix Llobregat ha estat treballant per reactivar l’activitat turística i ser una de les primeres destinacions catalanes en atraure turistes i visitants a la comarca. Des del Consorci de Turisme són conscients que d’aquesta situació excepcional, sortiran noves tendències d’estil de vida i de consum, enfocades al turisme de proximitat, sostenible i responsable. Un turisme que valora la gastronomia basada en productes km0, la natura, la cultura i el patrimoni, tot un perfil de qualitat pel qual el Baix Llobregat es converteix en una de les principals destinacions de Barcelona.\nLa campanya d’estiu es posa en marxa des del Consorci de Turisme del Baix Llobregat i amb el suport de la Diputació de Barcelona i l’Agència Catalana de Turisme.\nFont: Amb la campanya ‘Som el teu estiu’, el Baix Llobregat ofereix més de 100 propostes per atraure turistes\n#JoEmQuedoACasa – Contes per escoltar – SOPA DE PEDRES de Xesco Boix.\n‘Solo se puede ayudar al que quiere ser ayudado’ (opinió, María Ramos)


President Torra: "Denunciem un nou intent de l'estat per limitar i vulnerar un dels nostres drets essencials"\nEl cap de l’Executiu ha insistit a demanar a la JEC que reconsideri el seu requeriment, en base a la llibertat d’expressió i a “la impossibilitat que es pugui complir una ordre com aquesta”\nQuim Torra ha remarcat que “en aquest país no volem viure amb por i no viurem amb por”\nEl president Torra durant les declaracions davant els mitjans (Fotografia: Jordi Bedmar)\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha insistit aquest matí a denunciar “un nou intent de l’estat per limitar i vulnerar un dels nostres drets essencials, uns drets que tota democràcia ha de permetre”. I ha recordat que el Parlament de Catalunya “va aprovar per una amplíssima majoria una resolució explicant que l’estelada era un símbol que representava un anhel de llibertat d’un poble” i que enguany tres quartes parts de l’hemicicle van rebutjar la retirada dels llaços grocs de les façanes dels edificis públics.\nEl cap de l’Executiu ha fet aquestes declaracions als mitjans, durant una visita institucional al Port de Tarragona, amb relació a l’escrit que va enviar ahir a la Junta Electoral Central (JEC) en resposta al seu requeriment de retirar llaços grocs i banderes estelades dels edificis públics de la Generalitat.\nQuim Torra ha remarcat que a Catalunya “no volem viure amb por i no viurem amb por”. I ha fet notar que “el que està en joc en aquest país són els seus drets i les seves llibertats; són els seus drets civils, els seus drets socials i el seu dret a l’autodeterminació”. Per això, ha advertit que “no renunciarem mai al dret a la llibertat d’expressió, ni al de protesta, ni al de manifestació”. “I entenem que mantenir els llaços grocs, mantenir les estelades és llibertat d’expressió”, ha reblat.\nPer aquest motiu, el cap del Govern ha explicat que ha demanat a la JEC que reconsideri el seu requeriment “en base al que entenem que és una nova vulneració de la llibertat d’expressió i, sobretot, a la impossibilitat que una ordre com aquesta es pugui complir”. Perquè, ha afegit, “hi ha centenars d’edificis públics i hi ha milers de funcionaris que legítimament expressen també la seva protesta i el seu rebuig a la situació d’aquesta presó i d’aquest exili injustos posant llaços grocs en els seus llocs de treball”. “Jo no limitaré mai la llibertat d’expressió dels funcionaris ni de cap ciutadà de Catalunya”, ha conclòs.\nAmb relació als atacs d’un grup de persones que han intentat despenjar el cartell que hi ha a la façana del Palau de la Generalitat demanant la llibertat dels presos polítics i dels exiliats i que han despenjat el llaç groc de la façana de l’Ajuntament, el president Torra ha lamentat els fets perquè, ha subratllat, “aquest país ha fet dels valors de la democràcia, de la justícia i de la no-violència la seva raó de ser”.\nPreguntat sobre els partits que presenten querelles demanant la retirada de llaços grocs i estelades, el cap de l’Executiu els ha instat que “deixin de crispar” i “respectin els valors essencials d’aquest poble”. Els ha demanat que “facin política, que debatin i que presentin les seves propostes al Parlament, que és el lloc on es prenen les decisions”.


How to Make Awesome SlideShares: Ti... by LinkedIn SlideShare 2361428 views\nGetting Started With SlideShare by LinkedIn SlideShare 3533060 views\n1. Lliçó 24 1. Consideracions generals. Les diverses concepcions de la causa del negoci. Àmbit de la causa del negoci jurídic. 2. En particular, la causa del contracte i els seus diversos aspectes: la causa de l’obligació, la causa de la tradició i la causa del contracte. 3. Classificació dels negocis jurídics en relació amb la seva causa. 1. Consideracions generals. Les diverses concepcions de la causa del negoci. Àmbit de la causa del negoci jurídic. L’art. 1261.3 CCE exigeix, com a element essencial del contracte, la causa de l’obligació que s’estableixi. Les discussions sobre el que sigui la causa del negoci estan lluny de resoldre’s, fins el punt que, com es veurà en l’epígraf que segueix, ni tan sols està clar si la causa es refereix al negoci, a l’obligació o a l’atribució patrimonial. Fins i tot hi ha autors que entenen que la causa és un requisit inútil, del qual els codis podrien prescindir (si es pensa en la causa de l’obligació, des d’aquesta perspectiva, es diu que, en els contractes onerosos, es confon amb l’objecte – prestació de l’altra part – i en els gratuïts, amb el consentiment del que du a terme la liberalitat; vegeu art. 1274 CCE). Entre els autors que admeten la necessitat de causa, s’han elaborat diferents teories per a definir‐la: 1) Teoria objectiva: es defineix la causa com la finalitat pràctica del negoci; la funció jurídica o pràctica‐social (depenent de les diferents postures) que caracteritza cada tipus de negoci i que el Dret reconeix. 2) Teoria subjectiva: la causa seria l’element o moment psicològic que determina la voluntat; la raó o motiu decisiu que indueix a negociar; la finalitat particular que condueix a la celebració del negoci. 3) Teoria unitària: teoria que creu necessari combinar elements de les dues anteriors, de manera que la causa seria la finalitat que el negoci persegueix en abstracte, juntament amb el propòsit que va induir el subjecte a celebrar‐lo, almenys quan aquest s’hagi incorporat al negoci, com a motiu determinant de la declaració de voluntat. Entre aquestes teories, sembla que la que identifica la causa amb la finalitat econòmica i social perseguida amb el negoci és la més encertada. Així, en la\n2. compravenda, la causa seria l’intercanvi de cosa per preu; en la permuta, l’intercanvi de cosa per cosa. Des d’aquesta perspectiva, doncs, la causa seria invariable per a cada tipus de negoci. El que sembla clar és que cal distingir la causa dels motius subjectius, tret que aquests s’hagin causalitzat o, dit d’una altra manera, constitueixin el motiu determinant de la celebració del negoci i això sigui conegut per totes les parts. Així, pot ser que qui compri una casa ho faci per caprici, com a inversió, per a viure‐hi. En principi, els motius no són rellevants per al dret i, per tant, que la inversió no sigui profitosa, posem per cas, no afecta la validesa del negoci. No obstant, si el comprador ha informat el venedor que adquireix la casa perquè es troba prop d’un centre mèdic, el tancament d’aquest centre podria deixar sense causa la compravenda (tot i que cal admetre que la ineficàcia seria més clara si expressament s’hagués condicionat el negoci, cas en el qual l’esmentada ineficàcia derivaria del funcionament de la condició i no de la manca de causa). D’altra banda, el requisit de la causa és emprat sovint per la jurisprudència per a fiscalitzar les finalitats pràctiques perseguides per les parts; és a dir, opera com un límit a l’autonomia privada. Així, per exemple, si es lloga un local per a dur‐hi a terme activitats de preparació d’atemptats terroristes, l’arrendament pot ser declarat nul per il∙licitud de la causa (art. 1275 CCE). En alguns casos, però, el que és il∙lícit no és la causa, sinó l’objecte (així, si es contracta algú per a matar a una altra persona o bé si es venen drogues). Si adoptem la tesi objectiva, els negocis típics haurien de ser (amb el matís que s’acaba de veure) causalment lícits, però la causa servirà per a decidir quins negocis atípics són admesos per l’ordenament jurídic; és a dir, quins persegueixen una finalitat que el Dret considera digna de protecció. A més del ja citat art. 1275 CCE, que declara que els contractes sense causa o amb causa il∙lícita no produeixen cap efecte i que s’entén que la causa és il∙lícita quan és contrària a les lleis o a la moral, l’art. 1276 CCE estableix que l’expressió en els contractes d’una causa falsa en determina la nul∙litat, tret que es provi que es fonamenten en una altra causa veritable i lícita. Per exemple, si en una donació remuneratòria es descobreix que els serveis que es volien remunerar mai no es van prestar o es van prestar per una persona que no és el donatari, la donació es podria considerar nul∙la de ple dret per manca de causa i no merament anul∙lable per error. En altres casos, com ara la venda d’una cosa inexistent, estarem davant de supòsits d’error o de nul∙litat per manca d’objecte. La referència a l’existència d’una possible causa veritable i lícita sota un contracte amb causa falsa se sol connectar amb la\n3. doctrina de la simulació relativa. El negoci simulat és nul per falsedat de la causa, mentre que el negoci dissimulat pot ésser vàlid. Finalment, l’art. 1277 preveu que, encara que la causa no s’expressi en el contracte, es presumeix que és existent i lícita. Pel que fa a l’àmbit de la causa, aquest requisit opera en matèria de contractes (com es desprèn del fet que tots els preceptes fins ara referits es troben en seu de contractes), però també en altres negocis patrimonials; així, en la donació (si no és considerada contracte, en no generar obligacions). En canvi, en els negocis familiars, se sol entendre que, en mancar un objecte pròpiament dit, no hi pot haver tampoc causa en el sentit que s’està explicant (així, per exemple, el matrimoni es basa en el consentiment, expressat seguint determinades formalitats; no hi ha objecte i, per tant, tampoc no hi ha causa). 2. En particular, la causa del contracte i els seus diversos aspectes: la causa de l’obligació, la causa de la tradició i la causa del contracte. Com s’ha anat apuntant, la teoria de la causa és tan discutida que ni tan sols no queda clar respecte de què es predica la causa. En aquest sentit, la doctrina es planteja si es tracta de la causa de l’obligació, de la tradició o del contracte. Un argument favorable a entendre que la causa ho és de l’obligació el trobem en el ja citat art. 1261.3 CCE, que enumera com a requisit del contracte “la causa de la obligación que se establezca”. Per la seva banda, l’art. 1274 CCE estableix que en els contractes onerosos, s’entén per causa, per a cada part contractant, la prestació o promesa d’una cosa o servei per l’altra part; en els remuneratoris, el servei o benefici que es remunera, i en els de pura beneficència, la mera liberalitat de qui fa el sacrifici patrimonial. Per tant, almenys per als contractes onerosos, el sentit d’aquest precepte és que cada obligació és causa de l’obligació que contrau l’altra part; la raó per la qual una de les parts s’obliga rau en què l’altra també ho fa. Tot i això, cal notar que quan parlem de causa, en sentit ontològic, cal distingir entre la causa eficient i la causa final. La causa eficient mira enrere, fa referència al fet que determina una certa conseqüència. La causa final, en canvi, mira al futur, al que succeirà. L’obligació no té una causa final, perquè no tendeix, per ella mateixa, a res. En canvi, sí que té una causa eficient, que la justifica, que és el mateix contracte (acte jurídic del que neix l’obligació). Però això ens condueix a un resultat tautològic: la causa de l’obligació és el contracte, de manera que, si considerem que la causa es\n4. predica de l’obligació, l’art. 1261 CCE estaria exigint com a requisit del contracte… el propi contracte. Un raonament similar es pot fer respecte a la causa de la tradició o, en termes més amplis, de l’atribució patrimonial. D’acord amb el sistema de transmissió dels drets reals que preveuen els arts. 609 CCE i 531‐1 i ‐3 CCCat, els contractes no són per ells mateixos capaços de produir aquest resultat translatiu, sinó que necessiten que a més tingui lloc la tradició (que, en termes molt genèrics, es pot equiparar a la transmissió de la possessió). Però, a més, la tradició tampoc no s’admet de manera aïllada, com passa en els acords translatius del dret alemany, sinó que ha de venir justificada, fonamentada, per una causa (eficient). Aquesta causa eficient és el contracte. Per tant, si prediquéssim el requisit de la causa de la tradició, ens trobaríem amb què l’art. 1261 CCE condueix al mateix resultat absurd que ja s’ha comentat respecte a l’aplicació del concepte de causa a l’obligació. En conseqüència, només el contracte pot tenir una causa final i cal entendre que a aquesta es refereix l’ordenament jurídic als arts. 1261 i 1274 a 1277 CCE, sens perjudici que el naixement d’obligacions i les atribucions patrimonials s’hagin de fonamentar en sengles causes eficients, com es veurà a continuació. 3. Classificació dels negocis jurídics en relació amb la seva causa. a) Negocis causals i abstractes A diferència del que succeeix en altres ordenaments jurídics, com ara l’alemany, en el CCE i en el CCCat no és possible que les parts arribin a un acord translatiu d’un dret real desvinculat del contracte que li serveix de fonament (que n’és la causa) o que constitueixin de la mateixa manera una obligació. Contràriament, com ja s’ha vist, s’exigeix, almenys per als contractes, que l’obligació es fonamentin en una determinada causa eficient i també l’atribució patrimonial ha de tenir un fonament, perquè d’altra manera ens trobaríem en situacions d’enriquiment injust. En aquests sentit, no és possible parlar d’abstracció en seu de contractes. Per això, la tradició decaurà si s’anul∙la el contracte que li serveix de fonament, i el mateix es pot dir de l’obligació. b) Negoci fiduciari S’anomenen negocis fiduciaris aquells en què les parts trien, per a la finalitat pràctica que volen aconseguir, un negoci els efectes del qual la superen. Per exemple, es transmet al creditor la propietat d’un bé en garantia d’una obligació, de manera que quan l’obligació es pagui, el creditor ha de retransmetre el dret de propietat al deutor\n5. i, si no es paga, el creditor es queda amb la cosa. Aquest mecanisme supera la finalitat perseguida; n’hi ha prou amb constituir un dret de garantia per a assegurar el compliment de l’obligació, de manera que, en cas d’incompliment, el creditor tingui la possibilitat de fer alienar el bé i cobrar‐se amb el preu rebut, però sense adquirir‐ne en cap cas la plena propietat. Davant d’aquest tipus de negocis, la jurisprudència ha seguit diferents vies. En ocasions, ha adoptat l’anomenada teoria del doble efecte. Això suposaria, en l’exemple citat, que el fiduciari (creditor) adquireix veritablement la propietat del bé i que el fiduciant (deutor) només té contra el creditor una acció personal per a recuperar la cosa (o obtenir la pertinent indemnització per danys i perjudicis) un cop pagat el deute. Atès que aquesta tesi pot conduir a resultats injustos (què succeeix si el fiduciari ha transmès el bé a un tercer? I si el fiduciari esdevé insolvent?), la jurisprudència més recent tendeix a considerar els negocis fiduciaris com a negocis simulats, amb simulació relativa. En l’exemple que estem emprant, es considera la venda nul∙la per simulada i, en tot cas, podrà valer el negoci dissimulat de garantia si es compleixen els requisits d’aquest darrer. c) Negoci indirecte La categoria del negoci indirecte també és discutida. S’entén com a tal el negoci que, a més de perseguir una determinada finalitat típica, s’empra per aconseguir‐ne una altra de diferent. L’exemple clàssic és el de l’anomenada donació mixta o negotium mixtum cum donatione. Així, si A vol donar a B la quantitat de 500, pot fer‐ho directament, o bé venent‐li per 500 un bé que valgui 1000. El problema amb aquests tipus de negocis és que en ells es barregen dues causes diferents (l’onerosa i la gratuïta, en el nostre exemple) i cal determinar quines normes s’apliquen al negoci en la seva totalitat, atès que aquest mecanisme pot portar a la vulneració de drets de tercers (creditors i legitimaris del venedor‐donant) i comporta l’incompliment d’altres disposicions (per exemple, la que prohibeix donar sense complir determinades formalitats). Els que admeten la figura entenen que cal aplicar a cada part del negoci les normes que corresponguin a la seva causa (així, les normes de la donació quant a protecció de tercers), però sense desnaturalitzar la figura negocial escollida per les parts (en l’exemple, no s’aplicarien els requisits de forma de la donació). Aquesta conclusió, no obstant, és insegura i no sempre és admesa per la jurisprudència, de manera que es pot dubtar de la utilitat de la figura.


Cubelles ha rebut 5 distintius Biosphere de qualitat turística | Ràdio Cubelles\nCubelles ha rebut 5 distintius Biosphere de qualitat turística\nQuatre equipaments municipals i una empresa han aconseguit el segell\nUn total de 39 empreses han estat distingides amb el Compromís per la Sostenibilitat Biosphere. Hi han hagut 35 renovacions i 4 noves adhesions del distintiu. En la gala d’entrega dels distintius de Compromís per la Sostenibilitat Biosphere que va tenir lloc aquest dijous s'ha confirmat la reedició dels cinc segells de Cubelles, quatre de gestió municipal i una empresa privada. Els guardonats han estat l’Exposició Permanent del pallasso Charlie Rivel, l’Oficina de Turisme, i les platges Llarga i de la Mota. A més, del càmping La Rueda.\nL’Agència de Desenvolupament NODE Garraf, de la mà de la Diputació de Barcelona i la Cambra de Comerç de Barcelona promou les bones pràctiques en matèria de sostenibilitat al sector turístic.\nEl compromís per la sostenibilitat Biosphere proposa un seguit de requeriments i actuacions per tal que els establiments turístics i les entitats i administracions vinculades al mateix sector puguin desenvolupar codis i actituds respectuoses amb el medi natural. Irina Miranda, tècnica de Turisme de Node Garraf n'ha parlat en la seva estada dins del programa Cubelles a les 10.\nEnguany el programa Biosphere continua per 3r any consecutiu i la convocatòria està oberta per a totes aquelles empreses o entitats públiques interessades a formar part del projecte. Irina Miranda, tècnica de Turisme de Node Garraf ha posat en valor el segell.\nLa tècnica de Turisme de Node Garraf també ha explicat com és l’assessorament que reben les empreses i els ajuntaments per aconseguir el segell\nEntre els equipaments públics i les empreses privades distingides hi han empreses micro, petites, mitjanes i grans; serveis de platges, oficines de turisme, restaurants, allotjaments -com ara càmpings i apartaments-, museus, policies locals, ajuntaments, ports, associacions i la mateixa agència NODE Garraf.


BitPay obre oficines a San Francisco i Nova York | CAT.DemocraziakmZero.org\nBitPay ha expandit les seves operacions mitjançant l'obertura d'oficines a San Francisco i Nova York.\nEls processoris pagament Bitcoin amb seu a Atlanta, però les noves oficines ajudaran a l'empresa a atreure nous negocis i oferir suport operatiu als comerciants que actualment treballa.\n"BitPay està feliç d'anunciar dues noves obertures d'oficines a San Francisco i Nova York. La nostra ubicació San Francisco espera aprofitar la tecnologia existent i bitcoin comunitats en tota la zona", va dir Stephanie Wargo, vicepresident de màrqueting de BitPay.\n"L'oficina del BitPay a Nova York millorarà la visibilitat a la indústria financera mentre que també proporciona una presència en el mercat de mitjans més gran als Estats Units."\nBitPay ara dóna feina a 31 treballadors a temps complet a tot el món, amb 22 d'aquests empleats ubicats a la seu de la companyia a Atlanta, sis a l'Argentina, dos a San Francisco i un a Nova York.\nLR: John Dreyzehner, operacions dels clients; Eric Martindale, Evangelista de BitPay desenvolupador, Paige Freeman, vicepresident de vendes, Tony Gallippi, cofundador i CEO i Stephen Par, cofundador i CTO.\n"BitPay té molts comerciants que accepten Bitcoin llarg de silici Valleyso Estem encantats d'ampliar les nostres vendes i atenció al client excepcionals mitjançant l'obertura d'una oficina a San Francisco", va dir Paige Freeman, vicepresident de vendes en BitPay, afegint:\n"Esperem que l'expansió en diferents mercats, tant aquí als EUA i internacionalment."\nFreeman es va unir a l'oficina de Sant Francesc per John Dreyzehner, el líder d'operacions dels clients de BitPay a la costa oest. A Nova York, Andy Goldstein ha assumit el paper de gerent de vendes regional, portant amb si 15 anys d'experiència en Visawhere ell era un líder de desenvolupament de negocis d'alt pel seu grup de vendes i solucions de comerciant.\nMilers de comerciants\nBitPay ha anunciat recentment que treballa amb més de 26.000 comerciants, que ha superat els 10.000 fa markjust sis mesos.\nEls seus socis van des plataforma de blocs WordPress i més avançada plataforma de streaming de música mitjà orient equip de bàsquet Anghamito Regne Unit botigues d'informàtica Scanand els Kings de Sacramento.\nFins ara, la companyia ha rebut $ 2,7 milions en l'àngel i els fons de capital, amb els inversors, incloent-hi els fundadors del Fons, de categoria Inversions, el fundador de Bitcoin Oportunitat Fundand CoinDesk Shakil Khan.


Quatre colles sortiran a cantar caramelles al municipi de Navàs | Ajuntament de Navàs\nQuatre colles sortiran a cantar caramelles al municipi de Navàs\nLa tradició de les caramelles reviuran un any més per Pasqua a tot el municipi de Navàs amb la sortida de colles a Palà de Torroella, Castelladral-Sant Cugat i Navàs.\nLes caramelles són cançons populars catalanes que es canten per Pasqua. Grups de cantaires surten al carrer dels pobles a cantar melodies alegres, habitualment, sardanes, valsos i jotes entre altres.\nA Palà de Torroella la colla de caramelles sortirà a cantar el dissabte a la tarda per les masies. Diumenge ho faran a Torroella i la Rata. Després de missa de 12, ho faran al poble. Aquest any interpretaran dues cançons del mestre Francesc Camprubí. Les caramelles aniran acompanyades de tres balls, els Xics que fan el ball de panderetes i els mitjans i grans que fan el ball de Bastons.\nA Castelladral, la colla de caramelles sortiran a cantar dissabte a la tarda per les masies de la Vall d’Hortons. A les 8 de la tarda faran la darrera cantada davant l’Alberg de Castelladral. A les 9 hi haurà missa. Diumenge de Pasqua, els cantaires faran les masies de la zona de Sant Cugat.\nA Navàs, el “Coro”, la Societat Cantaires Navassencs començarà les cantades dissabte a la tarda. Diumenge al matí a les 9 ho faran a la Residència, on també s’hi trobaran per iniciar el recorregut la colla de l’Escola de Música que anirà acompanyada de l’esbart Dansa Jove. Els dos grups de caramelles, per separat, faran diferents cantades pel centre del poble i les acabaran amb una cantada conjunta a la plaça de l’Església, on s’hi afegirà la colla de Castelladral i la presència de les autoritats locals.\nDarrera actualització: 12/04/2017 17:35 Total visites: 2619