Capità general - Uniopèdia, el mapa conceptual\nEl capità general és un grau militar.\n259 les relacions: Adam Adamovich Veyde, Adelantado, Agustín Muñoz Grandes, Alberto Castro Girona, Alfredo Guzzoni, Almirall General, Alonso Fernández de Córdoba, Alt Estat Major, Anarquisme a Espanya, Andrés Saliquet Zumeta, Andreu Avel·lí Pi i Arimon, Andrew Browne Cunningham, António de Saldanha, Anticlericalisme a Espanya, Antonio Alcalá Galiano, Antonio Aranda Mata, Antonio Dorregaray y Dominguera, Antonio Ibáñez de la Riva Herrera, Antonio Seoane Hoyos, Antonio van Halen y Sarti, Arthur Wellesley, Assalt al Banco Central, Assassin's Creed: Brotherhood, Ángel Salas Larrazábal, Bartolomeo Colleoni, Batalla de la Badia de Helgoland, Batalla de Monmouth, Batalla de Trafalgar, Batalla de Tucumán, Benet Tristany, Bernardo de Gálvez y Madrid, Bernardo de Tortosa y Revel, Camilo Alonso Vega, Camilo Menéndez Tolosa, Capitania General de Cuba, Capitania General de les Filipines, Capitania General de Xile, Capità general, Capità general d'Aragó, Capità general de Catalunya, Capità general de Mallorca, Capità general de València, Carlos Asensio Cabanillas, Carlos de Vargas y Cerveto, Carlos Espinosa de los Monteros Sagaseta de Ilurdoz, Ceuta, Citacions del president Mao, Colòmbia, Comandament de Canàries, Comtat de l'Alcàsser de Toledo, ..., Confederación Nacional de Excombatientes, Consell de Seguretat Nacional (Turquia), Conspiració colpista per al 27 d'octubre de 1982, Constitució de Turquia, Contraalmirall, Copa General Orgaz, Crisi espanyola de 1917, Decrets de Nova Planta, Desembarcament carlí de Sant Carles de la Ràpita, Diego Menéndez de Valdés, Dionisio Capaz Rendón, Directori militar de Primo de Rivera, Domingo de Monteverde, Edat moderna de Catalunya, El Chipé, Eliseo Álvarez-Arenas y Pacheco, Enrique José O'Donnell, Espanya i la bomba atòmica, Evaristo Fernández de San Miguel, Exèrcit de l'Aire espanyol, Exèrcit de Terra espanyol, Exèrcit de Terra iraquià, Exèrcit de Xile, Fadrique de Portugal i de Noronha, Falles, Félix Álvarez-Arenas y Pacheco, Federico Roncali Ceruti, Felip de Fonsdeviela, Felip V d'Espanya, Felip VI d'Espanya, Fernando Cotoner y Chacón Manrique de Lara y Despuig, Fernando Primo de Rivera y Sobremonte, Fernando Rodríguez Ventosa, Fidel Dávila Arrondo, Forces Armades d'Espanya, Forces Armades de Xile, Forces Armades Iraquianes, Francesc Girón de Rebolledo, Francesc Xavier Abadia i Como, Francisco Armero Peñaranda, Francisco Bernaldo de Quirós y Mariño de Lobera, Francisco Coloma Gallegos, Francisco de Eguía y López de Letona, Francisco de Paula Bucareli y Ursúa, Francisco de Paula Ceballos y Vargas, Francisco de Paula Ossorio y Vargas, Francisco Javier de Ulloa y Remírez de Laredo, Francisco Loño y Pérez, Francisco Moreno Fernández, Francisco Núñez Rodríguez, Francisco Serrano Domínguez, Franz Böhme, Frederic Bassols i Costa, Frederic de Santcliment, Gabriel Baldrich i Palau, Galceran de Vilalba-Meca i de Llorac, Gaspar de Cagigal y de la Vega, General, Generalíssim, Govern Provisional de la Segona República Espanyola, Governador, Governador de les Filipines, Governador de Xile, Governador general, Governador general del Canadà, Gradació dels càrrecs a les SS, Gran Agafada, Guàrdia de corps, Guerra Civil espanyola, Guerra Civil espanyola a Catalunya, Guillem August de Cumberland, Guillem de Santcliment, Guillermo Quintana Lacaci, Història colonial d'Amèrica del Nord, Història de Colòmbia, Història de les Illes Balears, Història de Mallorca, Història de Puerto Rico, Història del País Valencià, Història del republicanisme espanyol, I Regió Militar, Ignacio María del Castillo y Gil de la Torre, III Regió Militar, Ildefonso Díez de Rivera i Muro, Jaime Miguel de Guzmán Dávalos y Spínola, Jaime Milans del Bosch y Ussía, Jaime Ortega y Olleta, Józef Piłsudski, Jeroni Pujades, Joan Carles I d'Espanya, Joan d'Habsburg i Blomberg, Joan de Cardona i Rocabertí, Joan de Coloma i Cardona, Joaquín Nogueras y Márquez, Joaquim Jovellar i Soler, John Churchill (1r duc de Marlborough), Jorge Rafael Videla, José Antonio de Chaves Osorio, José Antonio de Mendizabal y Azcue, José Aymerich de Varas, José Carrillo de Albornoz, José Chinchilla y Díez de Oñate, José de Mazarredo Salazar, José de San Martín, José Lagunero y Guijarro, José Luis Carrasco Lanzós, José Luis de Montesino-Espartero y Averly, José María Chacón Sarraoa, José María Moscoso de Altamira Quiroga, José Monasterio Ituarte, José Pidal Rebollo, José Ramón Mackenna Muñoz, José Ramón Rodil y Campillo, José Sartorio y Terol, José Solchaga y Zala, José Villalba y Riquelme, José Zabalza e Iturriria, Juan de Acuña y Bejarano, Juan de Dios Sotelo Machín, Juan Manuel de la Pezuela y de Ceballos, Juan Manuel Fernández Pacheco-Cabrera de Bobadilla y de Zúñiga, Juan O'Donojú, Juan Palarea y Blanes, Juan Prim y Agüero, Julio Ardanaz y Crespo, L'Atlàntida (revista), Leopoldo O'Donnell, Leopoldo Saro Marín, Llíria, Llista de governadors de Puerto Rico, Llista de presidents dels Estats Units, Llista de títols nobiliaris del franquisme, Lloctinent general, Llorenç Milans del Bosch i Mauri, Lord Protector, Luis de Córdova y Córdova, Luis Francisco de Urbina y Ortiz de Zárate, Luis María Balanzat de Orvay y Briones, Luis Sáez Larumbe, Mancomunitat de Catalunya, Manifest dels Vint-i-set, Manuel de La Serna y Hernández Pinzón, Manuel de Llauder i de Camín, Manuel de Mazarredo y Mazarredo, Manuel Goded Llopis, Manuel Gutiérrez Mellado, Marco Antonio Colonna, Marines Reials, Marquesat de Valtierra, Medalla Militar (Espanya), Mercurio Antonio López Pacheco, Miguel Cabanellas Ferrer, Miguel de Muesas, Miguel de Oquendo, Mile Mrkšić, Miles Dempsey, Mohammed ben Mizzian, Monarquia Absoluta Borbònica, Narcís Claveria i Zaldua, Nova Granada, Orde de Cisneros, Organització militar del Virregnat del Riu de la plata, Otogoien, Palacio de los Capitanes Generales, Panteó de Marins Il·lustres, Passeig de la Ciutadella (València), Pedro Menéndez de Avilés, Pere Joan Ferrer i des Torrent, Pere Oliver de Boteller i de Riquer, Pompeu de Quintana i Serra, Posta (marina de guerra), Presa borbònica de Mallorca, President de l'Afganistan, Proclamació de la Segona República Espanyola, Puigterrà, Rafael del Riego, Rafael Estrada y Arnáiz, Ramón Blanco y Erenas, Ramon d'Oms i de Calders, Real Acuerdo, Rebel·lió de Boné, Regions Militars d'Espanya, Reial Audiència de Catalunya (borbònica), Reial Audiència de València (borbònica), Reichsmarschall, Revolta camperola de Loja, Revolta de Loja, Revolta dels Països Baixos, Ricardo de Ortega y Diez, Ricardo Pardo Zancada, Santiago Mateo Marcos, Sebastià Cabot, Segona Guerra Italo-Etíop, Setge d'Hostalric (1810), Setge de Salses (1503), Simó Ballester, SS-Oberst-Gruppenführer, Tinent General, Tractat de Limerick, Tragèdia de Benagalbón, Uti possidetis iure, Valentín de Legallois Grimarest, Valerià Weyler i Nicolau, Ventura Caro y Maza de Lizana, Vilanova (genealogia), 1785, 1863, 22 de març, 26 de setembre.\tAmpliar l'índex (209 més) » « Shrink índex\nAdam Adamovich Veyde\nAdam Adamovich Veyde (1667 -26 de gener de 1720) fou un general d'infanteria rus i un estret col·laborador del tsar Pere el Gran.\nNou!!: Capità general і Adam Adamovich Veyde · Veure més »\nNuño Núñez Rasura, jutge suprem de Castella i un dels seus legisladors. Nascut a Amaya l'any 789 morí als volts de 862. Amaya fou conquerida per Alfons I d'Astúries Diversos autors atribueixen la figura de l'''adelantado mayor'' a Ferran III de Castella. Duarte Núñez de León escriu que el pare d'aquest rei, Alfons IX, tingué per «''adelantado de León''» a Martín Sánchez, fil de don Sancho. Corona de Castella pels volts de 1360 i àmbit d'''adelantamientos'' Un adelantado era un tipus d'alt dignatari espanyol que duia a terme o endavant («adelante» en castellà) una empresa jurídica, militar i civil per mandat, compte i sota designi reial.\nNou!!: Capità general і Adelantado · Veure més »\nAgustín Muñoz Grandes (Madrid, 27 de gener de 1896 – Madrid, 11 de juliol de 1970) fou un militar i polític espanyol, vicepresident del Govern i ministre espanyol amb Franco diverses vegades i comandant en grau de general de la Divisió Blava entre 1941 i 1943.\nNou!!: Capità general і Agustín Muñoz Grandes · Veure més »\nAlberto Castro Girona\nAlberto Castro Girona (14 de setembre de 1875 - 3 d'agost de 1969) va ser un militar espanyol que va aconseguir l'ocupació de tinent general de Infanteria i Medalla Militar concedida l'1 d'octubre de 1927.\nNou!!: Capità general і Alberto Castro Girona · Veure més »\nAlfredo Guzzoni (12 d'abril de 1877) – 1965) va ser un militar italià que serví a la I i a la II Guerra Mundial.\nNou!!: Capità general і Alfredo Guzzoni · Veure més »\nAlmirall General és un rang militar de les marines danesa, neerlandesa, alemanya, russa, espanyola i sueca.\nNou!!: Capità general і Almirall General · Veure més »\nAlonso Fernández de Córdoba\nAlonso Fernández de Córdoba y Velasco, (Tafalla, 27 d'agost de 1512 - Estella, 17 de febrer de 1565), segon comte d'Alcaudete, fou un militar navarrès a les ordres de Felip II.\nNou!!: Capità general і Alonso Fernández de Córdoba · Veure més »\nAlt Estat Major\nEl Alt Estat Major (AEM) va ser un òrgan superior de les Forces Armades Espanyoles que va funcionar entre 1939 i 1980, durant la dictadura franquista i la transició.\nNou!!: Capità general і Alt Estat Major · Veure més »\nAnarquisme a Espanya\nAnarquisme a Espanya fa referència al desenvolupament de la ideologia anarquista al territori d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Anarquisme a Espanya · Veure més »\nAndrés Saliquet Zumeta\nAndreu Saliquet Zumeta (Barcelona, 21 de març de 1877 – Madrid, 23 de juny de 1959), fill d'Andrés Saliquet Grillot i Josefa Zumeta Duran, fou un militar català.\nNou!!: Capità general і Andrés Saliquet Zumeta · Veure més »\nAndreu Avel·lí Pi i Arimon (Barcelona, 1 de març de 1793 - ibídem, 25 de desembre de 1851) és conegut per ser un historiador i epigrafista centrat sobretot en la història de Barcelona, i sobretot per la seva obra Barcelona Antigua y Moderna.\nNou!!: Capità general і Andreu Avel·lí Pi i Arimon · Veure més »\nL'Almirall de la Flota Andrew Browne Cunningham, 1r Vescomte Cunningham de Hyndhope, KT, CB, OM, DSO (7 de gener de 1883 – 12 de juny de 1963, germà gran del general sir Alan Cunningham, va ser un almirall britànic de la Segona Guerra Mundial. Sovint se'l cita per les seves inicials "ABC". Va néixer a Dublín el 7 de gener de 1883, i assistí a diverses escoles i instituts abans d'allistar-se a l'Acadèmia Naval amb només 10 anys, començant així la seva relació amb la Royal Navy. Després d'assistir el 1898, ascendí ràpidament de rang. Comandà un destructor durant la Primera Guerra Mundial i alguns més durant el període d'entreguerres. Per la seva actuació a la Gran Guerra va ser condecorat amb dos Ordes del Servei Distingit amb dues Barres, especialment per les seves accions als Dardanels i al Mar Bàltic Durant la Segona Guerra Mundial, com a Comandant en Cap de la Flota de la Mediterrània, Cunningham dirigí les forces navals britàniques en diverses batalles a la Mediterrània, entre les quals trobem l'atac sobre Tàrent el 1940, el primer atac de la història des d'un portaavions i la Batalla del Cap Matapan el 1941. Cunningham també va ser responsable de l'esforç per suplir Malta i de supervisar els diversos desembarcaments aliats al litoral mediterrani. El 1943 va ser nomenat Primer Lord del Mar, una posició que ocupà fins al seu retir el 1946. Després del seu retir, exercí diverses posicions cerimonials, incloent la de Lord Alt Majoral a la coronació de la reina Elisabet II del Regne Unit el 1953. Morí el 12 de juny de 1963.\nNou!!: Capità general і Andrew Browne Cunningham · Veure més »\nAntónio de Saldanha\nAntónio de Saldanha va ser un navegant, militar i administrador colonial portuguès del segle XVI.\nNou!!: Capità general і António de Saldanha · Veure més »\nAnticlericalisme a Espanya\nCaricatura sobre la relació del carlisme amb el clergat de la revista satírica ''La Flaca'', de 1870, amb el trilema carlista «''Déu, Pàtria i Rei''». La història de l’anticlericalisme a Espanya sol dividir-se en dos grans períodes.\nNou!!: Capità general і Anticlericalisme a Espanya · Veure més »\nAntonio Alcalá Galiano y Fernández de Villavicencio, (Cadis, 22 de juliol de 1789 - Madrid, 11 d'abril de 1865) fou un polític i escriptor espanyol.\nNou!!: Capità general і Antonio Alcalá Galiano · Veure més »\nAntonio Aranda Mata (Leganés, 13 de novembre de 1888 - Madrid, 8 de febrer de 1979) va ser un militar espanyol que va combatre en la Guerra Civil espanyola en el bàndol revoltat, amb el grau de coronel en 1936 i de general en 1939.\nNou!!: Capità general і Antonio Aranda Mata · Veure més »\nAntonio Dorregaray y Dominguera\nAntonio Dorregaray y Dominguera (Ceuta, Àfrica del Nord, 11 de juliol de 1823 - Saragossa, província de Saragossa, 21 de març de 1882) fou un general carlí.\nNou!!: Capità general і Antonio Dorregaray y Dominguera · Veure més »\nEscut d'armes Antonio Ibáñez de la Riva Herrera (Solares, Cantabria, 1633 - Madrid 1710) fou un eclesiàstic i administrador espanyol.\nNou!!: Capità general і Antonio Ibáñez de la Riva Herrera · Veure més »\nAntonio Seoane Hoyos\nNou!!: Capità general і Antonio Seoane Hoyos · Veure més »\nAntonio van Halen y Sarti (Cadis, 1792 - Madrid, 1858) fou un militar castellà d'origen neerlandès.\nNou!!: Capità general і Antonio van Halen y Sarti · Veure més »\nNou!!: Capità general і Arthur Wellesley · Veure més »\nAssalt al Banco Central\nAntiga seu del Banc Central a la Plaça de Catalunya de Barcelona L'assalt al Banco Central fou un esdeveniment produït a la seu del Banco Central de Barcelona el 23 de maig de 1981.\nNou!!: Capità general і Assalt al Banco Central · Veure més »\nAssassin's Creed: Brotherhood és un videojoc d'acció i aventures històrica amb punts de ciència-ficció i sigil en un món obert desenvolupat per Ubisoft i va sortir a la venda per a PlayStation 3 i Xbox 360 el novembre de 2010, per a Microsoft Windows el març de 2011 i per a Mac OS X el maig de 2011.\nNou!!: Capità general і Assassin's Creed: Brotherhood · Veure més »\nÁngel Salas Larrazábal\nÁngel Salas Larrazábal (Urduña, Biscaia, 1 d'octubre de 1906 – Madrid, Espanya, 19 de juliol de 1994) va ser un aviador militar espanyol.\nNou!!: Capità general і Ángel Salas Larrazábal · Veure més »\nMonument a Venècia Bartolomeo Colleoni (1400-1476) era un condottiero, és a dir un militar professional que prestava els seus serveis, juntament amb els seus soldats, a qualsevol estat que el reclamés.\nNou!!: Capità general і Bartolomeo Colleoni · Veure més »\nBatalla de la Badia de Helgoland\nEs pot considerar la batalla de la badia de Helgoland com el primer combat aeri que es pot anomenar batalla a la Segona Guerra Mundial, la qual inicià la campanya aèria més llarga de la guerra; la Defensa del Reich.\nNou!!: Capità general і Batalla de la Badia de Helgoland · Veure més »\nBatalla de Monmouth\nLa batalla de Monmouth va ser una batalla de la Guerra de la Independència dels Estats Units que va tenir lloc a Nova Jersey el 28 de juny de 1778, i és considerada com el punt d'inflexió en la Revolució que va acabar desembocant en la victòria dels naixents Estats Units d'Amèrica.\nNou!!: Capità general і Batalla de Monmouth · Veure més »\nLa Batalla de Trafalgar va ser una batalla naval que va tenir lloc el 21 d'octubre de 1805, en el marc de la Tercera Coalició iniciada pel Regne Unit, l'Arxiducat d'Àustria, l'Imperi Rus, el Regne de Nàpols i Suècia per intentar enderrocar Napoleó Bonaparte del tron imperial i dissoldre la influència militar francesa existent a Europa.\nNou!!: Capità general і Batalla de Trafalgar · Veure més »\nZones sense un govern clar. La batalla de Tucumán va ser un enfrontament armat lliurat el 24 i 25 de setembre del 1812 als voltants de la ciutat de San Miguel de Tucumán, durant la Segona expedició auxiliadora a l'Alt Perú en el transcurs de la Guerra de la Independència Argentina.\nNou!!: Capità general і Batalla de Tucumán · Veure més »\nBenet Tristany (Ardèvol, Solsonès, 1794 - Solsona, 17 de maig del 1847) fou un sacerdot i mariscal de camp carlí.\nNou!!: Capità general і Benet Tristany · Veure més »\nBernardo de Gálvez y Madrid, I comte de Gálvez i vescomte de Galveston (Macharaviaya, Màlaga, 23 de juliol de 1746 – Tacubaya, avui a Ciutat de Mèxic, 30 de novembre de 1786) va ser un militar i polític espanyol, heroi de la batalla de Pensacola i fill del militar, Matías de Gálvez y Gallardo.\nNou!!: Capità general і Bernardo de Gálvez y Madrid · Veure més »\nBernardo de Tortosa y Revel\nBernardo de Tortosa y Revel (Ceuta, 21 d'agost de 1722 - Paterna del Río 27 de novembre de 1801) fou un militar espanyol, capità general de Mallorca a finals del segle XVIII.\nNou!!: Capità general і Bernardo de Tortosa y Revel · Veure més »\nCamilo Alonso Vega (Ferrol, La Corunya, 29 de maig de 1889 - Madrid, 1 de juliol de 1971) va ser un militar, capità general de l'Exèrcit espanyol, que va participar en la Guerra Civil en el bàndol nacional ocupant posteriorment alts càrrecs durant la dictadura militar, destacant com ministre de la Governació.\nNou!!: Capità general і Camilo Alonso Vega · Veure més »\nCamilo Menéndez Tolosa\nCamilo Menéndez Tolosa (Santa Cruz de Tenerife, 8 de febrer de 1899 - Madrid, 19 de juny de 1971) va ser un militar espanyol que va ocupar importants càrrecs en el règim del General Franco.\nNou!!: Capità general і Camilo Menéndez Tolosa · Veure més »\nCapitania General de Cuba\nLa Capitania General de Cuba va ser una capitania general, integrant de l'Imperi espanyol, establerta per la Corona espanyola durant la seva període de domini americà.\nNou!!: Capità general і Capitania General de Cuba · Veure més »\nLa Capitania General de les Filipines va ser una entitat territorial, integrant de l'Imperi Espanyol, adjunta al Virregnat de Nova Espanya, que va ser establerta per la Corona espanyola a les Índies Orientals Espanyoles, amb capital a Cebu i després aManila.\nNou!!: Capità general і Capitania General de les Filipines · Veure més »\nCapitania General de Xile\nCapitanía General de Xile La Capitania General de Xile va ser una entitat territorial integrant de l'Imperi Espanyol entre 1541 i el 1818, com la independència de la República de Xile.\nNou!!: Capità general і Capitania General de Xile · Veure més »\nNou!!: Capità general і Capità general · Veure més »\nCapità general d'Aragó\nEl capità general d'Aragó fou un càrrec creat en lloc del Virrei d'Aragó a la fi de la Guerra de Successió en aplicació dels Decrets de Nova Planta que substituïren les lleis i institucions del Regne d'Aragó i la resta de la Corona d'Aragó.\nNou!!: Capità general і Capità general d'Aragó · Veure més »\nReial Audiència per fer complir les noves lleis, el '''Capità general''' que regia sobre el nombrós exèrcit que garantia l'ocupació, i el Superintendent que cobrava la gravosa fiscalitat que es va imposar als vençuts. Fins i tot els nomenaments més locals depenien directament de la monarquia. El capità general de Catalunya fou un càrrec creat en lloc del Virrei de Catalunya a la fi de la Guerra de Successió en aplicació dels Decrets de Nova Planta que substituïren les lleis i institucions del Principat de Catalunya i la resta de la Corona d'Aragó.\nNou!!: Capità general і Capità general de Catalunya · Veure més »\nEl capità general de Mallorca fou un càrrec creat en lloc del Virrei de Mallorca a la fi de la Guerra de Successió en aplicació dels Decrets de Nova Planta que substituïren les lleis i institucions del Regne de Mallorca i la resta de la Corona d'Aragó.\nNou!!: Capità general і Capità general de Mallorca · Veure més »\nReial Audiència per fer complir les noves lleis, el '''Capità general''' que regia sobre el nombrós exèrcit que garantia l'ocupació, i el Superintendent que cobrava la gravosa fiscalitat que es va imposar als vençuts. Fins i tot els nomenaments més locals depenien directament de la monarquia. El capità general de València fou un càrrec creat en lloc del Virrei de València a la fi de la Guerra de Successió en aplicació dels Decrets de Nova Planta que substituïren les lleis i institucions del Regne de València i la resta de la Corona d'Aragó.\nNou!!: Capità general і Capità general de València · Veure més »\nCarlos Asensio Cabanillas (Madrid, 14 de novembre de 1896 - Madrid, 29 d'abril de 1970) va ser un militar espanyol que va participar en la revolta militar contra el govern de la II República que va donar origen a la Guerra Civil espanyola, amb el grau de tinent coronel, en la qual va tenir un destacat protagonisme, la qual cosa li va valer l'ascens a tinent general.\nNou!!: Capità general і Carlos Asensio Cabanillas · Veure més »\nCarlos de Vargas y Cerveto\nCarlos de Vargas y Cerveto (Ceuta, 1797 – Madrid, 10 d'octubre de 1876) fou un militar espanyol.\nNou!!: Capità general і Carlos de Vargas y Cerveto · Veure més »\nCarlos Espinosa de los Monteros Sagaseta de Ilurdoz\nCarlos Espinosa de los Monteros y Sagaseta de Illúrdoz (Pamplona, 12 d'abril de 1847 - Madrid, 27 de maig de 1928) fou un militar i polític navarrès.\nNou!!: Capità general і Carlos Espinosa de los Monteros Sagaseta de Ilurdoz · Veure més »\nNou!!: Capità general і Ceuta · Veure més »\nCitacions del president Mao\nEl llibre Citacions del president Mao, més conegut a Occident com el Llibre Roig de Mao o el Petit llibre roig, és un llibre publicat des d'abril de 1964 pel govern de la República Popular de la Xina en el qual es recullen citacions i discursos pronunciats per Mao Zedong, que en aquell moment era el president del país i del Partit Comunista de la Xina.\nNou!!: Capità general і Citacions del president Mao · Veure més »\nNou!!: Capità general і Colòmbia · Veure més »\nComandament de Canàries\nEl Comandament de Canàries (MACAN) és un dels òrgans que integren la Força de l'Exèrcit de Terra d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Comandament de Canàries · Veure més »\nComtat de l'Alcàsser de Toledo\nL'alcàsser de Toledo El comtat de l'Alcàsser de Toledo és un títol nobiliari espanyol amb Grandesa d'Espanya concedit el 18 de juliol de 1948 a favor del capità general José Moscardó e Ituarte.\nNou!!: Capità general і Comtat de l'Alcàsser de Toledo · Veure més »\nConfederación Nacional de Excombatientes\nLa Confederación Nacional de Excombatientes (CNE), de nom oficial Confederación Nacional de Hermandad y Asociaciones de Excombatientes, era una organització política espanyola fundada en el tardofranquisme, novembre de 1974, dins de l'estratègia del Búnker d'estructurar un ampli moviment polític destinat a sostenir el règim franquista més enllà de la mort del dictador que succeirà un any més tard.\nNou!!: Capità general і Confederación Nacional de Excombatientes · Veure més »\nConsell de Seguretat Nacional (Turquia)\nConsell de Seguretat Nacional, Ankara El Consell de Seguretat Nacional(en turc Millî Güvenlik Kurulu o MGK) és una institució formada per civils turcs i militars.\nNou!!: Capità general і Consell de Seguretat Nacional (Turquia) · Veure més »\nConspiració colpista per al 27 d'octubre de 1982\nLa conspiració colpista per al 27 d'octubre de 1982 que es va produir a Espanya, va ser desmantellada a principis del mes d'octubre i encara que es va informar d'aquesta, es va minimitzar, amb la col·laboració dels principals mitjans de comunicació per no produir alarma social.\nNou!!: Capità general і Conspiració colpista per al 27 d'octubre de 1982 · Veure més »\nConstitució de Turquia\nLa Constitució de la República de Turquia (en turc Türkiye Cumhuriyeti Anayasası; Llei núm. 2709) de 7 de novembre del 1982 és la constitució vigent a l'estat turc.\nNou!!: Capità general і Constitució de Turquia · Veure més »\nDivises de Contraalmirall de l'Armada Espanyola. Entorxat de Màniga de Contraalmirall de l'Armada de Xile. Contraalmirall és un grau militar de dels oficials de l'Armada, equivalent a General de Brigada a l'Exèrcit de terra i les Forces aèries.\nNou!!: Capità general і Contraalmirall · Veure més »\nCopa General Orgaz\nLa Copa General Orgaz va ser una competició de basquetbol disputada anualment, que es va celebrar entre els anys 1940 i 1950.\nNou!!: Capità general і Copa General Orgaz · Veure més »\nCrisi espanyola de 1917\nCrisi espanyola de 1917 és el nom que es dóna per la historiografia espanyola al conjunt de successos que van tenir lloc l'estiu de 1917 a Espanya, sobretot als tres desafiaments simultanis que van fer perillar el govern i fins i tot al mateix sistema de la Restauració borbònica: un moviment militar (les Juntes de Defensa), un moviment polític (l'Assemblea de Parlamentaris d'orientació catalanista que va tenir lloc a Barcelona), i un moviment social (la vaga general revolucionària).\nNou!!: Capità general і Crisi espanyola de 1917 · Veure més »\nNou!!: Capità general і Decrets de Nova Planta · Veure més »\nDesembarcament carlí de Sant Carles de la Ràpita\nEl desembarcament carlí de Sant Carles de la Ràpita, també conegut per ortegada a causa del nom del comandament militar que el dugué a terme, va ser un intent d'alçament comandat pel general Jaime Ortega y Olleta, Capità General de les Illes Balears, l'1 d'abril del 1860 per a proclamar al pretendent carlí Carles Lluís de Borbó i destronar la reina Isabel II, mitjançant l'enviament d'una expedició militar a la península des de les Balears.\nNou!!: Capità general і Desembarcament carlí de Sant Carles de la Ràpita · Veure més »\nDiego Menéndez de Valdés\nDiego Menéndez de Valdés (Gijón, 1533 - San Juan, 1596) va ser un administrador espanyol, que va ocupar el càrrec de governador de Puerto Rico entre 1582 i 1593, així també com els de capità general i justícia major en l'arxipèlag.\nNou!!: Capità general і Diego Menéndez de Valdés · Veure més »\nDionisio Capaz Rendón (El Puerto de Santa María, 1780 -Madrid, 27 de desembre de 1855) va ser un marí i polític espanyol, ministre de Marina durant la minoria d'edat d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Dionisio Capaz Rendón · Veure més »\nDirectori militar de Primo de Rivera\nMiguel Primo de Rivera després del seu nomenament com a Cap del Govern i President del Directori militar El Directori militar de Primo de Rivera constitueix la primera etapa de la Dictadura de Primo de Rivera instaurada en Espanya durant el regnat d'Alfons XIII després del triomf del Cop d'estat de Primo de Rivera del 13-15 de setembre de 1923.\nNou!!: Capità general і Directori militar de Primo de Rivera · Veure més »\nJuan Domingo de Monteverde y Ribas (San Cristóbal de La Laguna, Tenerife, 1773 - San Fernando (Cadis), 1832) fou un reconegut militar, polític i administrador colonial espanyol que, defensant els interessos de la Corona, va combatre la causa revolucionaria independentista americana durant els anys 1812 i 1813 a Veneçuela, assumint el lideratge de l'Exèrcit Reialista en aquell país.\nNou!!: Capità general і Domingo de Monteverde · Veure més »\nAmb el matrimoni d'Isabel I de Castella i Ferran el Catòlic de la Corona d'Aragó, tots dos de la casa castellana dels Trastàmara, el 1479 els destins dels dos regnes s'uneixen.\nNou!!: Capità general і Edat moderna de Catalunya · Veure més »\nJuan Vicente Fernández (Alhama de Murcia, 1901 - Cartagena, 19 de juliol de 1936), més conegut com El Chipé, va ser un delinqüent espanyol, famós a Cartagena per les circumstàncies que van envoltar la seva mort.\nNou!!: Capità general і El Chipé · Veure més »\nEliseo Álvarez-Arenas y Pacheco\nEliseo Álvarez-Arenas Pacheco (Ceuta, 23 de desembre de 1923 - Madrid, 21 de setembre de 2011) va ser un marí i escriptor espanyol.\nNou!!: Capità general і Eliseo Álvarez-Arenas y Pacheco · Veure més »\nEnrique José O'Donnell y Anethan, comte de La Bisbal, (Sant Sebastià, 1769 – Montpeller, 17 de maig de 1834).\nNou!!: Capità general і Enrique José O'Donnell · Veure més »\nEspanya i la bomba atòmica\nLa bomba atòmica espanyola és un dels capítols més insòlits de la història militar espanyola.\nNou!!: Capità general і Espanya i la bomba atòmica · Veure més »\nNou!!: Capità general і Evaristo Fernández de San Miguel · Veure més »\nMoncloa. L'Exèrcit de l'Aire és una de les tres branques en què es divideixen les Forces Armades Espanyoles, les altres dues són l'Exèrcit de Terra, i l'Armada.\nNou!!: Capità general і Exèrcit de l'Aire espanyol · Veure més »\nLExèrcit de Terra és la branca terrestre de les Forces Armades d'Espanya, un dels exèrcits en activitat més antics del món, estant en servei des del segle XV.\nNou!!: Capità general і Exèrcit de Terra espanyol · Veure més »\nExèrcit de Terra iraquià\nExèrcit iraquià és el component terrestre de les Forces Armades Iraquianes, és actiu des de la seva formació pels britànics durant el seu mandat al país després de la Primera Guerra Mundial.\nNou!!: Capità general і Exèrcit de Terra iraquià · Veure més »\nExèrcit de Xile\nLExèrcit de Terra de Xile, creat el 1810 per la Primera Junta Nacional de Govern de Xile, és l'organisme encarregat de la defensa terrestre de la República de Xile.\nNou!!: Capità general і Exèrcit de Xile · Veure més »\nFadrique de Portugal i de Noronha\nFadrique de Portugal i de Noronha (també anomenat Frederic de Portugal) (Portugal ? - Barcelona, 15 de gener de 1539) fou un religiós i alt funcionari hispano-portuguès.\nNou!!: Capità general і Fadrique de Portugal i de Noronha · Veure més »\nNou!!: Capità general і Falles · Veure més »\nFélix Álvarez-Arenas y Pacheco\nFélix Álvarez-Arenas y Pacheco (Ceuta, 5 d'octubre de 1913 - Madrid, 3 d'octubre de 1992) va ser un militar espanyol, que va aconseguir el grau de Tinent General i fou l'últim Ministre de l'Exèrcit abans de la seva desaparició en l'organigrama del Govern d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Félix Álvarez-Arenas y Pacheco · Veure més »\nFederico Roncali Ceruti\nFederico Roncali Ceruti (Cadis, 30 de maig de 1806 - Madrid, 3 d'abril de 1857) fou un polític i militar espanyol, comte d'Alcoi, cap de govern i ministre durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Federico Roncali Ceruti · Veure més »\nFelip de Fonsdeviela\nFelip de Fonsdeviela i Ondeano, Marquès de la Torre (Saragossa, 13 de setembre de 1725 - Madrid, 6 de juliol de 1784) va ser Capità General de L'Havana i Governador de Cuba entre 1771-1777.\nNou!!: Capità general і Felip de Fonsdeviela · Veure més »\nNou!!: Capità general і Felip V d'Espanya · Veure més »\nFelip VI d'Espanya, de naixement Felip de Borbó i Grècia (Madrid, 30 de gener de 1968), és l'actual rei d'Espanya, títol pel qual ostenta els càrrecs de cap d'Estat i capità general de les Forces Armades.\nNou!!: Capità general і Felip VI d'Espanya · Veure més »\nFernando Cotoner y Chacón Manrique de Lara y Despuig\nFernando Cotoner y Chacón Manrique de Lara y Despuig (Palma, Mallorca, 17 de gener de 1817 - Barcelona, 16 de juny de 1888), home il·lustre de la Casa de Cotoner.\nNou!!: Capità general і Fernando Cotoner y Chacón Manrique de Lara y Despuig · Veure més »\n'''Fernando Primo de Rivera y Sobremonte''', a la revista ''La Campana de Gracia'' de 28.3.1874 Fernando Primo de Rivera i Sobremonte (Sevilla, 21 de juliol de 1831 - Madrid, 23 de maig de 1921), primer marquès d'Estella i primer comte de San Fernando de la Unión, va ser un militar i polític espanyol, fill del destacat marí José Primo de Rivera i oncle del dictador Miguel Primo de Rivera.\nNou!!: Capità general і Fernando Primo de Rivera y Sobremonte · Veure més »\nFernando Rodríguez Ventosa\nFernando Rodríguez Ventosa (Vilanova i la Geltrú, 1923 - Madrid, 29 d'octubre de 2006) fou un militar espanyol, capità general de Catalunya en la dècada del 1980.\nNou!!: Capità general і Fernando Rodríguez Ventosa · Veure més »\nFidel Dávila i Arrondo Gil i Arija, primer marquès de Dávila (Barcelona, 24 d'abril de 1878 – Madrid, 22 de març de 1962), va ser un militar català durant la Guerra Civil espanyola i els primers anys de la dictadura franquista.\nNou!!: Capità general і Fidel Dávila Arrondo · Veure més »\nNou!!: Capità general і Forces Armades d'Espanya · Veure més »\nForces Armades de Xile\nLes Forces Armades de Xile estan conformades per l'Exèrcit (1810), l'Armada (1818) i la Força Aèria (1930), i són dependents del Ministeri de Defensa Nacional.\nNou!!: Capità general і Forces Armades de Xile · Veure més »\nForces Armades Iraquianes\nLes Forces Armades Iraquianes van ser creades pels britànics, durant el seu mandat sobre el país després de la Primera Guerra Mundial.\nNou!!: Capità general і Forces Armades Iraquianes · Veure més »\nFrancesc Girón de Rebolledo\nFrancesc Girón de Rebolledo (Barcelona, segle XVI - Catalunya, segle XVI), va ser governador i capità general de Menorca entre els anys 1536 i 1555.\nNou!!: Capità general і Francesc Girón de Rebolledo · Veure més »\nFrancesc Xavier Abadia i Como\nFrancesc Xavier Abadia i Como (València ~1774 -~1835) fou un general espanyol.\nNou!!: Capità general і Francesc Xavier Abadia i Como · Veure més »\nFrancisco Armero Peñaranda\nFrancisco Armero y Fernández de Peñaranda, I Marquès del Nervión i Gran d'Espanya (Fuentes de Andalucía, Sevilla, 3 de maig de 1804 - Sevilla, 1 de juliol de 1866) va ser un marí i polític espanyol.\nNou!!: Capità general і Francisco Armero Peñaranda · Veure més »\nFrancisco Bernaldo de Quirós y Mariño de Lobera\nFrancisco Bernaldo de Quirós i Mariño de Lobera (Oviedo, 26 d'abril de 1763 - Madrid, 5 de febrer de 1837), VI Marquès de Campo Sagrado, va ser un militar i polític espanyol, Ministre de la Guerra de 1815 a 1817 i diverses vegades Capità General de Catalunya.\nNou!!: Capità general і Francisco Bernaldo de Quirós y Mariño de Lobera · Veure més »\nFrancisco Coloma Gallegos\nFrancisco de Paula Coloma Gallegos y Pérez (San Esteban de Pravia, Astúries, 26 d'abril de 1912 - Sevilla, 28 de setembre de 1993) va ser un militar espanyol que va ocupar càrrecs importants durant la Dictadura franquista.\nNou!!: Capità general і Francisco Coloma Gallegos · Veure més »\nFrancisco de Eguía y López de Letona\nNou!!: Capità general і Francisco de Eguía y López de Letona · Veure més »\nFrancisco de Paula Bucareli y Ursúa\nFrancisco de Paula Bucareli y Ursúa Lasso de la Vega Villacís i Córdova, també conegut com Francisco Bucareli o bé Francisco Bucarely (Sevilla Andalusia, 18 de setembre de 1708 – Pamplona Navarra, Regne d'Espanya, abril de 1780) era un noble i militar espanyol que es va convertir en el tinent general dels Reals Exèrcits i va ser gentilhome de cambra de sa majestat amb entrada, que va ser nomenat capità general de Mallorca de 1761 a 1764 i governador de Buenos Aires entre els anys 1766 i 1770, i exercint el càrrec va ser el responsable d'executar l'ordre d'expulsió dels jesuïtes de l'Imperi espanyol.\nNou!!: Capità general і Francisco de Paula Bucareli y Ursúa · Veure més »\nFrancisco de Paula Ceballos y Vargas\nFrancisco de Paula Ceballos y Vargas, I marquès de Torrelavega (Torrelavega, Cantàbria, 9 d'octubre de 1814 – Madrid, 9 de març de 1883) va ser un militar espanyol amb el rang de tinent general que desenvolupà les funcions de capità general de les Províncies Basques i de Cuba, endemés de senador vitalici del Regne per la província de Santander.\nNou!!: Capità general і Francisco de Paula Ceballos y Vargas · Veure més »\nFrancisco de Paula Ossorio y Vargas\nFrancisco de Paula Ossorio y Vargas (Sevilla, 1762- Cadis, 2 de juliol de 1830) fou un militar i marí espanyol, avi del periodista Manuel Ossorio y Bernard.\nNou!!: Capità general і Francisco de Paula Ossorio y Vargas · Veure més »\nFrancisco Javier de Ulloa y Remírez de Laredo (Isla de León, avui San Fernando (Cadis), 17 d'agost de 1777 – Madrid, 1855) va ser un militar i polític espanyol, ministre durant la minoria d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Francisco Javier de Ulloa y Remírez de Laredo · Veure més »\nFrancisco Loño y Pérez\nFrancisco de Paula Loño y Pérez (Santiago de Cuba, 5 de febrer de 1837 – Madrid, 30 de juny de 1907) va ser un militar i polític espanyol.\nNou!!: Capità general і Francisco Loño y Pérez · Veure més »\nFrancisco Moreno Fernández (San Fernando, Cadis, 7 de novembre de 1883 - Ferrol, La Corunya, 21 de gener de 1945) va ser un militar espanyol participant en la Guerra Civil espanyola de 1936 a 1939 al servei de la flota revoltada.\nNou!!: Capità general і Francisco Moreno Fernández · Veure més »\nFrancisco Núñez Rodríguez\nFrancisco Núñez Rodríguez (Ferrol, La Corunya, 6 d'abril de 1902 - Madrid, 23 de gener de 1972) fou un militar gallec, governador i alt comissionat espanyol de la Guinea Espanyola.\nNou!!: Capità general і Francisco Núñez Rodríguez · Veure més »\nFrancisco Serrano y Domínguez, Duc de la Torre (San Fernando, Cadis, 1810 - Madrid, 1885), militar i polític espanyol, fou President del consell de Ministres (1868), (1871) i (1872), també President del govern espanyol (1874), el cinquè i últim president de la Primera República Espanyola.\nNou!!: Capità general і Francisco Serrano Domínguez · Veure més »\nFranz Friedrich Böhme (Àustria, 15 d'abril de 1885 - 29 de maig de 1947) va ser un general de la Wehrmacht, exercint com a Comandant del 20è Exèrcit de Muntanya i Comandant General a Sèrbia i Comandant en Cap durant l'ocupació de Noruega per l'Alemanya Nazi.\nNou!!: Capità general і Franz Böhme · Veure més »\nFrederic Bassols i Costa\nFrederic Bassols i Costa (Vic, 1862 - 1932) fou un polític monàrquic gironí, diverses vegades alcalde de la ciutat.\nNou!!: Capità general і Frederic Bassols i Costa · Veure més »\nFrederic de Santcliment\nFrederic de Santcliment (Barcelona, segle XV - Catalunya, 1533), va ser governador i capità general de Menorca entre els anys 1513 i 1528.\nNou!!: Capità general і Frederic de Santcliment · Veure més »\nGabriel Baldrich i Palau\nGabriel Baldrich i Palau (Pla de Cabra, l'Alt Camp, 1814 - Madrid, Espanya, 1885) fou un militar i polític català d'ideologia liberal, diputat a Corts durant el sexenni democràtic.\nNou!!: Capità general і Gabriel Baldrich i Palau · Veure més »\nGalceran de Vilalba-Meca i de Llorac\nGalceran de Vilalba-Meca i de Llorac (Cervera, Segarra, 1736 — Madrid?, després del 1821) fou un aristòcrata i militar català, baró de Solivella i cavaller de l'Orde de Sant Joan.\nNou!!: Capità general і Galceran de Vilalba-Meca i de Llorac · Veure més »\nGaspar de Cagigal y de la Vega\nGaspar de Cagigal y de la Vega (Hoz de Arnero, Cantàbria, 5 de maig de 1697 - Ciudad Rodrigo, 6 d'abril de 1755) va ser un militar castellà, capità general de Mallorca i de Castella la Nova.\nNou!!: Capità general і Gaspar de Cagigal y de la Vega · Veure més »\nGeneral és un oficial d'alt grau militar.\nNou!!: Capità general і General · Veure més »\nGeneralíssim és un rang militar de màxim grau, superior al de Mariscal de Camp o al de Gran Almirall, i comparable al de Comandant en Cap o al de General dels Exèrcits.\nNou!!: Capità general і Generalíssim · Veure més »\nBandera de la Segona República Espanyola El Govern Provisional de la Segona República Espanyola va ser el govern que va posseir el poder polític a Espanya des de la caiguda de la Monarquia d'Alfons XIII i la proclamació de la República el 14 d'abril de 1931 fins a l'aprovació de la Constitució de 1931 el 9 de desembre i la formació del primer govern ordinari el 15 de desembre.\nNou!!: Capità general і Govern Provisional de la Segona República Espanyola · Veure més »\nNou!!: Capità general і Governador · Veure més »\nLes illes Filipines en 1764. Aquesta és una 'llista dels governadors generals de les illes Filipines durant la seva ocupació colonial, des dels primers assentaments espanyols dirigits per Miguel López de Legazpi en 1565, passant per la seva transferència als Estats Units en 1898, fins a la formació de la Mancomunitat de Filipines en 1935, que deu anys després desembocaria en la independència de l'arxipèlag.\nNou!!: Capità general і Governador de les Filipines · Veure més »\nGovernador de Xile\nMonument al '''governador''' Pedro de Valdivia en el Cerro Saint Lucia de Santiago de Xile. Els '''governadors de Xile''' Luis Fernández de Còrdova i Arce, Francisco López de Zúñiga, ''marquès de Baides'', i Francisco Laso de la Vega, segons l'obra del pare Ovalle. El governador de Xile va ser el funcionari nomenat pel rei d'Espanya que estava al capdavant de l'administració del Regne de Xile. Per la seva transcendència com a frontera militaritzada de l'Imperi espanyol el governador de Xile va ser més conegut pel seu càrrec militar de capità general de Xile. Des de la creació de la Real Audiència de Xile va sumar també el càrrec de president de Xile. El governador exercia també el càrrec de vicepatrono real dels béns de l'Església catòlica al seu territori.\nNou!!: Capità general і Governador de Xile · Veure més »\nUn governador general és el representant reial d'un monarca en un o més territoris independents.\nNou!!: Capità general і Governador general · Veure més »\nEl Governador General del Canadà (en anglès: Governor General of Canada; en francès: Gouverneur(e) générale du Canada), és el representant virregnal en la jurisdicció federal del monarca del Canadà i cap d'Estat Elisabet II, monarca que el Canadà comparteix amb les altres quinze nacions sobiranes del Reialme del Commonwealth, en una forma d'unió personal.\nNou!!: Capità general і Governador general del Canadà · Veure més »\nGradació dels càrrecs a les SS\nLa Schutzstaffel («Esquadrons de protecció») del Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys)(NSDAP) era un grup de protecció per als mítings del partit així com per a les aparicions d'Adolf Hitler. Des d'un principi adoptaren una organització paramilitar jeràrquica, i assignaren diferents nivells a les files. Aquests nivells s'assignaven d'acord a les apreciacions dels superiors respecte a la trajectòria, antiguitat del servei i actes de valor dels seus membres, així com al seu nivell intel·lectual i d'estudis. També es donaren càrrecs Ad-Honorem solament autoritzats pel Reichsführer a fi i efecte d'establir ponts polítics entre diferents organismes governamentals. Els càrrecs de les Schutzstaffel Allgemeine (SS Generals) no eren els mateixos que per a les Waffen SS (SS Armades) que sorgiren després de 1939 i que foren un Exèrcit de combat d'elit. Els membres de les SS no eren membres de les Waffen SS i quan entraven a formar part d'aquest últim, havien de ser reclassificats per al servei. Durant el temps d'existència de l'Alemanya Nazi, s'elaboraren diversos registres anomenats Dienstalterliste, que consistien en llibres de promoció amb les dades de molts oficials del cos armat.\nNou!!: Capità general і Gradació dels càrrecs a les SS · Veure més »\nRetrat del marquès de l'Ensenada, artífex de la batuda. La Gran Agafada, també coneguda com a Presó general de gitanos, va ser una persecució autoritzada pel rei d'Espanya Ferran VI, i organitzada en secret per el marquès de l'Ensenada, que es va iniciar de manera sincronitzada en tot el territori espanyol el dimecres 30 de juliol de 1749, amb l'objectiu declarat d'arrestar, i finalment «extingir», a tots els gitanos del regne.\nNou!!: Capità general і Gran Agafada · Veure més »\nUna guàrdia de corps era un tipus de tropa de casa reial.\nNou!!: Capità general і Guàrdia de corps · Veure més »\nNou!!: Capità general і Guerra Civil espanyola · Veure més »\nLa Guerra Civil espanyola a Catalunya s'esdevingué, com a la resta de l'Estat espanyol, amb l'alçament de l'exèrcit colonial del Marroc (juntament amb altres guarnicions a la península), el 18 de juliol de 1936 en contra de la República legal i institucionalment establerta.\nNou!!: Capità general і Guerra Civil espanyola a Catalunya · Veure més »\nGuillem August de Cumberland\nEl príncep Guillem August de Gran Bretanya (Londres, 26 d'abril de 1721 - Ibíd., 31 d'octubre de 1765), KG, fou el fill menor de Jordi II de Gran Bretanya i de la margravina Carolina d'Ansbach. És, en general, més conegut per haver sufocat l'aixecament jacobita en la batalla de Culloden en el 1746.\nNou!!: Capità general і Guillem August de Cumberland · Veure més »\nGuillem de Santcliment\nGuillem de Santcliment (Barcelona, segle XV - Catalunya, 1515), va ser governador i capità general de Menorca entre els anys 1467 i 1505.\nNou!!: Capità general і Guillem de Santcliment · Veure més »\nGuillermo Quintana Lacaci (Ferrol, La Corunya, 6 de juliol de 1916 - Madrid, 29 de gener de 1984) va ser un militar espanyol que va participar en la Guerra Civil espanyola en el Bàndol revoltat.\nNou!!: Capità general і Guillermo Quintana Lacaci · Veure més »\nHistòria colonial d'Amèrica del Nord\n''Amèrica del Nord'' Antic mapa d'Amèrica del Nord. La història colonial d'Amèrica del Nord inclou aquells fets succeïts entre els primers establiments d'origen eminentment anglosaxó a la franja de territori litoral a l'est d'Amèrica del Nord a partir del segle XVI, com a dominis territorials de la Corona Britànica fins a la fundació dels Estats Units d'Amèrica i la seva independència legal i econòmica de la metròpoli a finals del segle XVIII.\nNou!!: Capità general і Història colonial d'Amèrica del Nord · Veure més »\nHistòria de Colòmbia\nPoporo de la Cultura Quimbaia en exhibició al Museu de l'Or. La història de Colòmbia fa referència als esdeveniments que han marcat la història de l'actual República de Colòmbia, un país llatinoamericà situat a la part nord-occidental d'Amèrica del Sud, amb una superfície de 2.070.408 km² (1.141.748 km² corresponen al seu territori continental i els restants 928.660 km² a la seva extensió marítima) i una població de 46.581.823.\nNou!!: Capità general і Història de Colòmbia · Veure més »\nMapa insular de les Illes Balears Les Illes Balears són un arxipèlag de la Mediterrània occidental, situat a l’est del País Valencià, al sud de Catalunya i el Golf de Lleó, a l’oest de Sardenya i al nord de l'Atles Tell, (Magreb), actualment són una comunitat autònoma d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Història de les Illes Balears · Veure més »\n31 de desembre de 1229 Mallorca és una illa de la Mediterrània, que forma part de les Illes Balears, amb les quals ha compartit la seva història.\nNou!!: Capità general і Història de Mallorca · Veure més »\nHistòria de Puerto Rico\nPuerto Rico La història de Puerto Rico va començar amb l'assentament del poble ostoinoide a l'arxipèlag de Puerto Rico entre els anys 3000 i 2000 aC.\nNou!!: Capità general і Història de Puerto Rico · Veure més »\nNou!!: Capità general і Història del País Valencià · Veure més »\nHistòria del republicanisme espanyol\nBandera de la II República Espanyola, utilitzada des de fa més d'un segle pel moviment republicà espanyol. A Espanya ha existit una persistent corrent de pensament republicana al llarg dels segles XIX, XX i XXI, que no obstant això han cristal·litzat solament en dos curts períodes de la història que sumen menys de 10 anys de la història espanyola.\nNou!!: Capità general і Història del republicanisme espanyol · Veure més »\nI Regió Militar\nLa I Regió Militar, també coneguda com a Capitania General de Madrid, correspon a una subdivisió històrica del territori espanyol des del punt de vista militar quant a l'assignació de recursos humans i materials amb vista a la defensa.\nNou!!: Capità general і I Regió Militar · Veure més »\nIgnacio María del Castillo y Gil de la Torre\nIgnacio María del Castillo y Gil de la Torre (Veracruz, Mèxic, 1817 - † Madrid, Espanya, 1893) va ser un militar i polític espanyol.\nNou!!: Capità general і Ignacio María del Castillo y Gil de la Torre · Veure més »\nIII Regió Militar\nExèrcit de Terra, després de 1984. Convent de Sant Domènec (València), l'antiga seu de Capitania situada al costat de l'antiga Ciutadella de València. La III Regió Militar, també coneguda com a Capitania General de València, va ser una subdivisió històrica del territori espanyol des del punt de vista militar quant a l'assignació de recursos humans i materials amb vista a la defensa.\nNou!!: Capità general і III Regió Militar · Veure més »\nIldefonso Díez de Rivera i Muro\nIldefonso Díez de Rivera i Muro (Granada, 24 de gener de 1777 - València, 26 de gener de 1846) va ser un militar i polític espanyol.\nNou!!: Capità general і Ildefonso Díez de Rivera i Muro · Veure més »\nJaime Miguel de Guzmán Dávalos y Spínola\nJaime Miguel de Guzmán-Dávalos i Spínola (Sevilla, 1690 - Barcelona, 1767), II marquès de la Mina, V comte de Pezuela de las Torres, fou un noble, militar, diplomàtic i governador il·lustrat espanyol.\nNou!!: Capità general і Jaime Miguel de Guzmán Dávalos y Spínola · Veure més »\nJaime Milans del Bosch (Madrid, 8 de juny de 1915 – Madrid, 26 de juliol de 1997) fou un militar espanyol fonamentalment conegut per la seva participació en el Cop d'estat del 23 de febrer de 1981.\nNou!!: Capità general і Jaime Milans del Bosch y Ussía · Veure més »\nJaime Ortega y Olleta\nJaime Ortega y Olleta (Taüst, Saragossa, 28 de febrer de 1816 - Tortosa, Baix Ebre, 18 d'abril de 1860), va ser un militar i polític espanyol, principal protagonista del fallit aixecament carlí de 1860.\nNou!!: Capità general і Jaime Ortega y Olleta · Veure més »\nJózef Piłsudski de Kościesza (Zułów, prop de Vílnius, Lituània, 5 de desembre de 1867 - Varsòvia, 12 de maig de 1935) va ser el primer Cap d'Estat (1918 - 1922), "Mariscal de Polònia" (des del 1920) i dictador (1926 - 1935) de la Segona república polonesa.\nNou!!: Capità general і Józef Piłsudski · Veure més »\nJeroni Pujades (Barcelona, 1568 - Castelló d'Empúries, 1635) va ser un historiador, cronista i advocat barceloní.\nNou!!: Capità general і Jeroni Pujades · Veure més »\nJoan Carles Alfons Víctor Maria de Borbó i Borbó-Dues Sicílies (Roma, 5 de gener de 1938), sota el nom de Joan Carles I fou rei d'Espanya entre 1975 i 2014.\nNou!!: Capità general і Joan Carles I d'Espanya · Veure més »\nJoan d'Habsburg i Blomberg\nJoan d'Àustria Joan d'Àustria (Ratisbona, Baviera, 24 de febrer de 1545 o 1547 - Namur, Països Baixos espanyols, 1 d'octubre de 1578) fou fill natural de l'emperador Carles V i de Bàrbara Blomberg, va ser un militar i diplomàtic durant el regnat del seu germanastre Felip II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Joan d'Habsburg i Blomberg · Veure més »\nJoan de Cardona i Rocabertí\nJoan de Cardona i Rocabertí (Catalunya, segle XVI - Menorca, 1575), va ser governador i capità general de Menorca entre els anys 1558 i 1575.\nNou!!: Capità general і Joan de Cardona i Rocabertí · Veure més »\nJoan de Coloma i Cardona\nJoan Coloma i Cardona o Juan Coloma Pérez Calvillo (Elda ?, 1522 - Elda, 9 d'octubre de 1586).\nNou!!: Capità general і Joan de Coloma i Cardona · Veure més »\nJoaquín Nogueras y Márquez\nJoaquín Nogueras y Márquez (Úbeda, 8 de desembre de 1906 - Madrid, 1 d'abril de 1991) fou un militar andalús, esportista olímpic i Capità General de Catalunya Es va graduar a l'Acadèmia d'Infanteria de Toledo, on fou alumne del pare de Blas Piñar i va lluitar en la guerra civil espanyola en el bàndol nacional.\nNou!!: Capità general і Joaquín Nogueras y Márquez · Veure més »\nJoaquim Jovellar i Soler\nJoaquim Jovellar i Soler (Palma, 28 de desembre de 1819 - Madrid, 16 d'abril de 1892) fou un militar i polític mallorquí, que ostentà els càrrecs de capità general de Cuba i Filipines, ministre de la Guerra i President del Govern d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Joaquim Jovellar i Soler · Veure més »\nJohn Churchill (1r duc de Marlborough)\nJohn Churchill (Ashe House, Devon, 26 de maig de 1650 – Windsor Lodge, 16 de juny de 1722) va ser un militar i estadista anglès, 1r Duc de Marlborough, Príncep de Mindelheim, cavaller de l'Orde de la Lligacama i membre del Consell Privat del Regne Unit, la carrera del qual s'estengué sota cinc monarques durant finals del segle XVII i inicis del XVIII.\nNou!!: Capità general і John Churchill (1r duc de Marlborough) · Veure més »\nJorge Rafael Videla (Mercedes, Província de Buenos Aires, 2 d'agost de 1925 – Marcos Paz, 17 de maig de 2013) fou un militar i president de facto de l'Argentina durant l'última dictadura militar, l'autoanomenat Procés de Reorganització Nacional.\nNou!!: Capità general і Jorge Rafael Videla · Veure més »\nJosé Antonio de Chaves Osorio\nJosé Antonio de Chaves Osorio (Ciudad Rodrigo,1673 – Madrid, 22 de febrer de 1749) era un militar borbònic, marquès d'Almodóvar del Río, que va lluitar sota el comandament de Berwick i D'Asfeld a la Batalla d'Almansa i en la posterior conquesta del Regne de València, sent l'executor material de l'incendi de Xàtiva el 1707 per ordre de Felip d'Anjou.\nNou!!: Capità general і José Antonio de Chaves Osorio · Veure més »\nJosé Antonio de Mendizabal y Azcue\nJosé Antonio de Mendizábal y Azcue fou un capità de cavalls cuirasses espanyol, governador i Capità General de Puerto Rico entre 1724 i 1731.\nNou!!: Capità general і José Antonio de Mendizabal y Azcue · Veure més »\nJosé Aymerich de Varas\nNou!!: Capità general і José Aymerich de Varas · Veure més »\nJosé Carrillo de Albornoz\nJosé Carrillo de Albornoz y Montiel (Sevilla, 8 d'octubre de 1671 - Madrid, 26 de juny de 1747) III comte de Montemar, I duc de Montemar i Gran d'Espanya fou un aristòcrata i militar partidari de Felip V durant la Guerra de Successió Espanyola.\nNou!!: Capità general і José Carrillo de Albornoz · Veure més »\nJosé Chinchilla y Díez de Oñate\nJosé Chinchilla y Díez de Oñate (Marbella, 20 de març de 1839 - Madrid, 11 de març de 1899) va ser un militar espanyol, ministre, senador i governador de Cuba.\nNou!!: Capità general і José Chinchilla y Díez de Oñate · Veure més »\nJosé de Mazarredo Salazar\nJosé de Mazarredo Salazar Muñatones i Gortázar (Bilbao, 8 de març de 1745 – Madrid, 29 de juliol de 1812) va ser un marí i militar espanyol, tinent general de la Real Armada.\nNou!!: Capità general і José de Mazarredo Salazar · Veure més »\nJosé de San Martín (Yapeyú, Argentina, 25 de febrer de 1778 - Boulogne-sur-Mer, França, 17 d'agost de 1850) va ser un militar argentí, les campanyes del qual van ser decisives per a les independències de l'Argentina, Xile i el Perú.\nNou!!: Capità general і José de San Martín · Veure més »\nJosé Lagunero y Guijarro\nJosé Lagunero y Guijarro (Valladolid, desembre del 1823 — Madrid, 1879) va ser un militar castellà.\nNou!!: Capità general і José Lagunero y Guijarro · Veure més »\nJosé Luis Carrasco Lanzós\nJosé Carrasco Lanzós (Vigo, 1926 – Madrid, 31 d'agost de 1994) fou un militar gallec, capità general de Catalunya a finals de la dècada del 1980.\nNou!!: Capità general і José Luis Carrasco Lanzós · Veure més »\nJosé Luis de Montesino-Espartero y Averly (Madrid, 16 de desembre de 1901 - Barcelona, 19 d'abril 1972) fou un militar i aristòcrata espanyol, IV Duc de la Victòria, II Marquès de Morella i V Comte de Luchana, capità general de Catalunya durant el franquisme.\nNou!!: Capità general і José Luis de Montesino-Espartero y Averly · Veure més »\nJosé María Chacón Sarraoa\nJosé María Chacón Sarraoa (El Puerto de Santa María, 8 de febrer de 1782 - San Fernando (Cadis), 9 d'octubre de 1848) fou un militar i polític andalús, ministre de Marina durant la minoria d'edat d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і José María Chacón Sarraoa · Veure més »\nJosé María Moscoso de Altamira Quiroga\nNou!!: Capità general і José María Moscoso de Altamira Quiroga · Veure més »\nJosé Monasterio Ituarte\nJosé Monasterio Ituarte (Palma de Mallorca, 1882 - València, 4 de desembre de 1952) va ser un militar espanyol, oficial de l'arma de cavalleria que va combatre al Marroc i en el bàndol revoltat durant la Guerra civil espanyola. Va aconseguir el grau de general.\nNou!!: Capità general і José Monasterio Ituarte · Veure més »\nJosé Pidal Rebollo\nJosé Pidal Rebollo (San Fernando, 6 de juny de 1849 -Madrid, 4 de maig de 1920) va ser un militar, mariner i polític.\nNou!!: Capità general і José Pidal Rebollo · Veure més »\nJosé Ramón Mackenna Muñoz\nJosé Ramón Mackenna Muñoz (San Fernando (Cadis), 10 de març de 1814 - Madrid, 20 de març de 1878) fou un militar espanyol, Capità general de València durant el regnat d'Isabel II d'Espanya i senador durant la restauració borbònica.\nNou!!: Capità general і José Ramón Mackenna Muñoz · Veure més »\nJosé Ramón Rodil y Campillo, Virrei de Navarra, Marqués de Rodil i Vescomte de Trobo (Lugo, 5 de febrer de 1789 - Madrid, 20 de febrer de 1853).\nNou!!: Capità general і José Ramón Rodil y Campillo · Veure més »\nJosé Sartorio y Terol\nNou!!: Capità general і José Sartorio y Terol · Veure més »\nJosé Solchaga y Zala\nJosé Solchaga Zala (Muniáin de la Solana, Navarra, 8 d'octubre de 1881 - Sant Sebastià, Guipúscoa, 1953) va ser un militar espanyol que va participar en l'aixecament contra la Segona República que va portar a la Guerra Civil.\nNou!!: Capità general і José Solchaga y Zala · Veure més »\nJosé Villalba y Riquelme\nJosé Villalba Riquelme (Cadis, 17 d'octubre de 1856 – Madrid, 25 de novembre de 1944) fou un militar espanyol que va modernitzar l'ensenyament militar i va impulsar l'educació física escolar.\nNou!!: Capità general і José Villalba y Riquelme · Veure més »\nJosé Zabalza e Iturriria\nJosé Zabalza e Iturriria (12 de setembre de 1858 - Madrid, 20 d'agost de 1925) fou un militar espanyol, capità general de València durant els anys 1920.\nNou!!: Capità general і José Zabalza e Iturriria · Veure més »\nJuan de Acuña y Bejarano (Lima, 22 de febrer de 1658 - Mèxic, 17 de març de 1734) va ser un militar, polític i noble, titulat I marquès de Casa Fuerte i XXXVII Virrei de Nova Espanya, sent el segon virrei crioll, després de Lope Díez de Aux y Armendáriz.\nNou!!: Capità general і Juan de Acuña y Bejarano · Veure més »\nJuan de Dios Sotelo Machín (Ferrol, 9 de juliol de 1793 - Madrid, 15 de maig de 1860) va ser un almirall de l'Armada Espanyola, ministre de Marina i Ultramar durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Juan de Dios Sotelo Machín · Veure més »\nJuan Manuel de la Pezuela y de Ceballos\nJuan Manuel de la Pezuela y de Ceballos (Lima, Virregnat del Perú, 16 de maig de 1809 - Madrid, Espanya, 1 de novembre de 1906) fou un militar i escriptor espanyol.\nNou!!: Capità general і Juan Manuel de la Pezuela y de Ceballos · Veure més »\nJuan Manuel Fernández Pacheco-Cabrera de Bobadilla y de Zúñiga\nJuan Manuel Fernández Pacheco y Zúñiga, por nacimiento Juan Manuel María de la Aurora Fernández Pacheco Acuña Girón y Portocarrero (Marcilla, Navarra, 7 de setembre de 1650 - Madrid, 29 de juny de 1725)Gran d'espanya, VIII marquès de Villena, VIII duc d'Escalona, VIII comte de Xiquena, XII comte de San Esteban de Gormaz, X marquès de Moya.\nNou!!: Capità general і Juan Manuel Fernández Pacheco-Cabrera de Bobadilla y de Zúñiga · Veure més »\nJuan José Rafael Teodomiro O'Donojú O'Ryan (Sevilla, 31 de juliol de 1762 - Ciutat de Mèxic, 8 d'octubre de 1821), fou un militar i polític espanyol, considerat sovint com l'últim virrei de la Nova Espanya malgrat que des del restabliment de la constitució de Cadis el 1820, s'havien suprimit els virregnats en ser substituïts per províncies governades per Caps Polítics Superiors.\nNou!!: Capità general і Juan O'Donojú · Veure més »\nJuan Palarea y Blanes\nJuan Palarea i Blanes, anomenat el Médico (Múrcia, 27 de desembre de 1780 - Cartagena, 7 de març de 1842), va ser un militar espanyol, cap guerriller durant la guerra del francès.\nNou!!: Capità general і Juan Palarea y Blanes · Veure més »\nJuan Prim y Agüero\nJuan Prim y Agüero (Juan José Francisco Antonio Pablo Hilario Prim i Agüero, París, 10 de gener de 1858 – Madrid, 30 d'agost de 1930) fou un militar espanyol, fill de Joan Prim i Prats i Francisca Agüero González.\nNou!!: Capità general і Juan Prim y Agüero · Veure més »\nJulio Ardanaz y Crespo\nJulio Ardanaz y Crespo (Rucandio, Riotuerto 22 de maig de 1860-Madrid, 24 d'agost de 1939) va ser un militar espanyol.\nNou!!: Capità general і Julio Ardanaz y Crespo · Veure més »\nL’Atlàntida fou una revista il·lustrada literària que començà publicant-se el 1896 sota la supervisió literària de Jacint Verdaguer i Santaló als seus primers números.\nNou!!: Capità general і L'Atlàntida (revista) · Veure més »\nLeopoldo O'Donnell y Jorris (Santa Cruz de Tenerife (Canàries), 12 de gener de 1809 - Biarritz (Lapurdi), 5 de novembre de 1867) va ser un noble, militar i polític espanyol, Gran d'Espanya, Duc de Tetuan, Comte de Lucena i Vescomte d'Aliaga.\nNou!!: Capità general і Leopoldo O'Donnell · Veure més »\nLeopoldo Saro Marín (Morón, Santa María del Puerto del Príncipe, actual Camagüey - Cuba -, 11 de gener de 1878 - Madrid, 19 d'agost de 1936) va ser un general de l'exèrcit espanyol.\nNou!!: Capità general і Leopoldo Saro Marín · Veure més »\nLlíria és una ciutat i municipi del País Valencià situada a la comarca del Camp de Túria, de la qual n'és la capital.\nNou!!: Capità general і Llíria · Veure més »\nLlista de governadors de Puerto Rico\nLa Fortalesa, San Juan (Puerto Rico), és la residència oficial del Governador de Puerto Rico. Fou construïda entre 1533 i 1540. La llista de governadors de Puerto Rico inclou totes les persones que han ocupat aquest càrrec des de 1509, sigui sota el domini espanyol o americà.\nNou!!: Capità general і Llista de governadors de Puerto Rico · Veure més »\nLlista de presidents dels Estats Units\nLa Casa Blanca, residència oficial del president i centre de l'administracióA la Constitució dels Estats Units, el President és el cap d'estat i el cap de govern dels Estats Units.\nNou!!: Capità general і Llista de presidents dels Estats Units · Veure més »\nLlista de títols nobiliaris del franquisme\nAmb la promulgació el 1947 de la Llei de Successió en la Prefectura de l'Estat, Espanya es constituí com a Regne sense rei i, en conseqüència, el cap de l'Estat espanyol Francisco Franco s'atorgà el dret de reconèixer i concedir títols nobiliaris.\nNou!!: Capità general і Llista de títols nobiliaris del franquisme · Veure més »\nEl lloctinent general va ser del segle XV al XVIII un oficial reial, representant del rei, durant l’absència d’aquest, en un dels estats patrimonials de la monarquia catalanoaragonesa.\nNou!!: Capità general і Lloctinent general · Veure més »\nLlorenç Milans del Bosch i Mauri\nLlorenç Milans del Bosch i Mauri (Reus, el Baix Camp, 1816 - 1880) fou un militar i polític català, fill del també militar Francesc Milans del Bosch.\nNou!!: Capità general і Llorenç Milans del Bosch i Mauri · Veure més »\nLord Protector és un títol britànic per als caps d'estat, amb dos significats i estils distints en diferents moments de la història.\nNou!!: Capità general і Lord Protector · Veure més »\nLuis de Córdova i Córdova (Sevilla, 8 de febrer de 1706 - Sant Fernando (Cadis), 29 de juliol de 1796) va ser un marí i militar espanyol, 2n.\nNou!!: Capità general і Luis de Córdova y Córdova · Veure més »\nLuis Francisco de Urbina y Ortiz de Zárate\nNou!!: Capità general і Luis Francisco de Urbina y Ortiz de Zárate · Veure més »\nLuis María Balanzat de Orvay y Briones.\nNou!!: Capità general і Luis María Balanzat de Orvay y Briones · Veure més »\nLuis Sáez Larumbe\nNou!!: Capità general і Luis Sáez Larumbe · Veure més »\nLa Mancomunitat de Catalunya va ser una institució activa entre 1914 i 1923/1925 que agrupà les quatre diputacions catalanes: Barcelona, Girona, Tarragona i Lleida.\nNou!!: Capità general і Mancomunitat de Catalunya · Veure més »\nManifest dels Vint-i-set\nEl Manifest dels Vint-i-set fou una petició elevada el 1943 a Francisco Franco amb la signatura de disset procuradors durant la I Legislatura de les Corts Espanyoles (1943-1946), i d'altres deu persones de relleu en la vida nacional espanyola, sol·licitant neutralitat i restauració monàrquica.\nNou!!: Capità general і Manifest dels Vint-i-set · Veure més »\nManuel de La Serna y Hernández Pinzón\nManuel de La Serna y Hernández Pinzón (Lebrija, Andalusia, desembre de 1804 - Sevilla, Andalusia, 24 de juny de 1878) fou un militar espanyol..\nNou!!: Capità general і Manuel de La Serna y Hernández Pinzón · Veure més »\nManuel de Llauder i de Camín\nManuel de Llauder i de Camín (Argentona, Maresme, 3 de juliol de 1789 - Madrid 6 de març de 1851) fou un militar i polític. Tingué especial rellevància en la Guerra del Francès i en especial en el setge de Girona. Serví a l'exèrcit de Ferran VII. Fou governador militar a Bascònia i a Lleida, inspector general d'infanteria i capità general d'Aragó i Navarra. Fou Capità General de Catalunya en substitució del Comte d'Espanya i desarmà els voluntaris reialistes. A la mort de Ferran VII, fou fidel a les reines Maria Cristina i Isabel II i rebutjà els carlins a Barcelona. Estudià les primeres lletres en les Escoles Pies de Betlem a Barcelona i ingressà molt jove com a cadet en el regiment Ultònia d'infanteria, on serví fins a arribar a capità. Durant la guerra de la Independència es distingí en el primer setge de Girona, principalment en la sortida del 16 d'agost de 1808, que obligà a l'enemic a retirar-se: també va estar en el segon setge, sent comissionat per prendre, el 28 d'agost de 1809, l'altura i Santuari dels Àngels, i entrar un comboi a Girona, comissions complides amb èxit. Després d'haver sigut governador de les illes Medes, passà a manar el regiment de San Fernando, restablint en aquest la disciplina. La seva labor fou molt premiada amb el comandament d'una brigada mixta, amb la que va prendre part en l'atac d'Olot del 24 d'octubre de 1812. El 7 de maig de 1813 va combatre amb llur brigada en la vall de Ribes contra forces enemigues, aconseguint tan completa victòria, que fou recompensat amb la llorejada de San Ferran, i més tard amb el títol de marquès de la Vall de Ribes. Durant el període de 1820 a 1823 visqué retirat en un poble de l'Aragó, per atribuir-se-l'hi part en la captura de Luis de Lacy y Gautier, malgrat que Llauder, en llurs Memòries documentades, es disculpa d'aquest afer, i en entrar a Espanya els Cent Mil Fills de Sant Lluís s'agregà a l'expedició, doncs les seves idees conservadores restaven en pugna amb les lliberals d'aquella època. Desenvolupà el càrrec de comandant general de Bascònia, i després del govern militar de Lleida (febrer de 1824), on tractà d'apaivagar els ànims, llavors molt exaltats, contenint, malgrat les seves idees, als realistes, aconseguint «posar fi a una reacció que no tenia vistes d'acabar-se» (Memòries documentades). El maig de 1825, destinat a la Inspecció general d'Infanteria, treballà per acabar amb el desordre que en aquesta regnava, i després d'encarregar-li el comandament superior d'Aragó (1830), fou a rellevar l'octubre de 1832 al comte d'Espanya en la Capitania general de Catalunya, sent rebut pel poble amb grans aclamacions i mostres d'alegria. Treballà per impedir els progressos del carlisme, sufocant l'aixecament de Josep Galceran i Escrigàs el 5 d'octubre de 1833 i dirigí una exposició a la reina governadora dient-li que per salvar el tron de la seva filla calia reunir Corts i destituir en Francisco Zea Bermúdez. El 2 de novembre de 1834, essent ja tinent general, fou nomenat ministre de la Guerra; durant el curt període que desenvolupà el càrrec, va tenir la desgràcia de què l'exèrcit d'operacions sofrís molts revessos, i d'ocórrer la revolta de gener de 1835, que costà la vida al general José Canterac, capità general de Madrid. Aquests fets i la contínua lluita que sostenia amb els seus company de ministeri, el decidiren a presentar la dimissió del càrrec, passant novament a la Capitania General de Catalunya. Després de la bullanga de 25 de juliol, el 27 de juliol entrà a Barcelona amb la intenció de restablir l'ordre, però va fugir a Mataró i envià el general Bassa a Barcelona com a emissari per de nou, intentar altre cop restablir l'ordre, que fou assassinat el 5 d'agost mentre es cremava la fàbrica Bonaplata i s'enderrocà l'estàtua de Ferran VII. L'energia que per totes bandes desplegaven els carlins, l'obligà a prendre mesures enèrgiques, una d'elles l'arrest a la ciutadella del cònsol de Sardenya, que afavoria la causa de Carles Maria Isidre de Borbó Organitzà 10 o 12 columnes i amb elles sortí a la muntanya, creient que només allà podia acabar amb el carlisme, i quan començava a assolir-ho, calgué portar les tropes a les ciutats per a sufocar o impedir les revoltes que per tots cantons provocaven els elements lliberals. Amos del camp els carlins, engruixiren llurs partides de tal manera, que als pocs mesos passaven de 20.000 homes. Llauder, veien que el govern no li enviava les forces necessàries per combatre'ls, dimití del càrrec, sent rellevat per Francisco Espoz i Mina. El 1839, al retornar a Espanya, després d'haver passat algun temps a l'estranger, se l'anomenà capità general de Granada, càrrec al qual renuncià per motius de salut. A més fou senador del regne i ministre del Tribunal Suprem d'Espanya. El 1840-42 escriví llurs «Memòrias documentadas», per a sincerar-se dels càrrecs i acusacions que se li feien (Madrid, 1844). El 1829 publicà un Cuaderno de reglas y advertencias para la instrucción del recluta y prevenciones generales para la de los regimientos de infantería.\nNou!!: Capità general і Manuel de Llauder i de Camín · Veure més »\nManuel de Mazarredo y Mazarredo (Bilbao, 27 de maig de 1807 – Madrid, 23 de gener de 1857) va ser un militar i polític espanyol, ministre de guerra durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Manuel de Mazarredo y Mazarredo · Veure més »\nManuel Goded Llopis (San Juan de Puerto Rico, 15 d'octubre de 1882 - Castell de Montjuïc, Barcelona, 12 d'agost de 1936) fou un militar d'ascendència catalana nascut a Puerto Rico, que capitanejà la revolta militar a Barcelona a l'inici de la Guerra Civil espanyola, motiu pel qual fou detingut, jutjat de manera sumaríssima i afusellat per les forces fidels a la república espanyola al Castell de Montjuïc de Barcelona.\nNou!!: Capità general і Manuel Goded Llopis · Veure més »\nManuel Gutiérrez Mellado (Madrid, 1912 - Alcolea del Pinar, 15 de desembre de 1995) va ser un militar espanyol, figura molt important durant la Transició espanyola.\nNou!!: Capità general і Manuel Gutiérrez Mellado · Veure més »\nMarco Antonio Colonna (Lanuvio, 25 de febrer de 1535 - Medinaceli, 1 d'agost de 1584) fou almirall, general i virrei de Sicília.\nNou!!: Capità general і Marco Antonio Colonna · Veure més »\nEl Cos de Marines Reials (anglès: Royal Marine Corps) és la força d'operacions amfíbies i d'infanteria de marina, i una important força de resposta ràpida del Regne Unit.\nNou!!: Capità general і Marines Reials · Veure més »\nMarquesat de Valtierra\nEl Marquesat de Valtierra és un títol nobiliari espanyol creat pel rei Alfons XIII el 15 de setembre de 1907 a favor de Carlos Espinosa de los Monteros Sagaseta de Ilurdoz, Tinent General de l'Exèrcit, Ambaixador d'Espanya a França, Capità General de la VI Regió Militar Director General de Correus i Telègrafs.\nNou!!: Capità general і Marquesat de Valtierra · Veure més »\nMedalla Militar (Espanya)\nLa Medalla Militar és una condecoració d'Espanya.\nNou!!: Capità general і Medalla Militar (Espanya) · Veure més »\nNou!!: Capità general і Mercurio Antonio López Pacheco · Veure més »\nMiguel Cabanellas Ferrer (Cartagena, 1 de gener de 1872 – Màlaga, 14 de maig de 1938) va ser un general de l'exèrcit espanyol i un dels capitosts del cop d'estat del 18 de juliol de 1936 que va desembocar en la Guerra Civil espanyola.\nNou!!: Capità general і Miguel Cabanellas Ferrer · Veure més »\nMiguel de Muesas\nMiguel de Muesas (1715, Extremadura, Espanya - ?) va ser un militar espanyol que va ocupar els càrrecs de Tinent Governador de Santiago de Cuba i governador i Capità General de Puerto Rico entre 1769 i 1776.\nNou!!: Capità general і Miguel de Muesas · Veure més »\nMiguel de Oquendo i Segura, fou un almirall general espanyol.\nNou!!: Capità general і Miguel de Oquendo · Veure més »\nMile Mrkšić (Миле Мркшић) (Vrginmost, actual Croàcia, antiga Iugoslàvia, 20 de juliol de 1947 - Lisboa, 16 d'agost de 2015) fou un militar serbi de l'Exèrcit Popular Iugoslau.\nNou!!: Capità general і Mile Mrkšić · Veure més »\nEl General Sir Miles Christopher Dempsey GBE KCB DSO MC (15 de desembre de 1896 – 5 de juny de 1969) va ser un militar britànic durant la Segona Guerra Mundial.\nNou!!: Capità general і Miles Dempsey · Veure més »\nMohammed Ben Mizzian Al Kassem (Beni Ensar (Província de Nador), 1 de febrer del 1897 - Madrid (Espanya), 1 de maig del 1975) fou un militar espanyol i marroquí.\nNou!!: Capità general і Mohammed ben Mizzian · Veure més »\nLa Monarquia Absoluta Borbònica fou la monarquia absoluta establerta a la Monarquia espanyola sota el domini de la dinastia borbònica des de la fi de la Guerra de Successió Espanyola i fins al regnat de Ferran VII d'Espanya el 1833.\nNou!!: Capità general і Monarquia Absoluta Borbònica · Veure més »\nNarcís Claveria i Zaldua\nNarcís Claveria Narcís Claveria i Zaldua (Girona, 2 de maig de 1795 - Madrid, 26 de juny de 1851) fou un militar gironí que exercí entre 1844 i 1849 la Capitania General de les Filipines.\nNou!!: Capità general і Narcís Claveria i Zaldua · Veure més »\nEl Nou Regne de Granada varen ser un grup de províncies colonials del nord de Sud-amèrica, que corresponia principalment a l'actual Colòmbia.\nNou!!: Capità general і Nova Granada · Veure més »\nOrde de Cisneros\nL'Orde de Cisneros és una distinció civil al Mèrit Polític que es concedeix en premi a serveis rellevants prestats a Espanya.\nNou!!: Capità general і Orde de Cisneros · Veure més »\nOrganització militar del Virregnat del Riu de la plata\nDurant la existència del Virregnat del Riu de la Plata, la monarquia espanyola va mantenir escasses forces militars professionals - veteranes - en aquesta.\nNou!!: Capità general і Organització militar del Virregnat del Riu de la plata · Veure més »\nOtogoien/Hueto Arriba és un poble i concell pertanyent al municipi de Vitòria.\nNou!!: Capità general і Otogoien · Veure més »\nEl Palacio de los Capitanes Generales (en català Palau dels Capitans Generals), en l'actualitat Museu de la Ciutat és a l'Havana Vella; ocupa tota una illa i és considerada l'obra de major importància arquitectònica de tot el desenvolupament barroc a Cuba.\nNou!!: Capità general і Palacio de los Capitanes Generales · Veure més »\nPanteó de Marins Il·lustres\nEl Panteó de Marins Il·lustres és un edifici d'estil neoclàssic, construït en el segle XVIII, situat dins del recinte de la Població militar de San Carlos, a San Fernando (Cadis), i on hi descansen les restes mortals de nombrosos marins espanyols.\nNou!!: Capità general і Panteó de Marins Il·lustres · Veure més »\nPasseig de la Ciutadella (València)\nEl passeig de la Ciutadella és una via urbana del centre de la ciutat de València, situada al marge dret de l'antic llit del riu Túria (actual Jardí del Túria) entre el pont del Real i el pont de les Flors.\nNou!!: Capità general і Passeig de la Ciutadella (València) · Veure més »\nPedro Menéndez de Avilés (Avilés, 15 de febrer de 1519 - Santander, 16 de setembre de 1574), adelantado, fou el primer governador espanyol de la Florida espanyola.\nNou!!: Capità general і Pedro Menéndez de Avilés · Veure més »\nPere Joan Ferrer i des Torrent\nPere Joan Ferrer i des Torrent (1431 –1504) fou un noble, militar i escriptor català.\nNou!!: Capità general і Pere Joan Ferrer i des Torrent · Veure més »\nPere Oliver de Boteller i de Riquer (Tortosa, 1517 - Barcelona, 1587) fou cabiscol i canonge de Tortosa.\nNou!!: Capità general і Pere Oliver de Boteller i de Riquer · Veure més »\nPompeu de Quintana i Serra\nPompeu de Quintana i Serra (Torroella de Montgrí, 1858 - 1939) fou un advocat i polític català, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.\nNou!!: Capità general і Pompeu de Quintana i Serra · Veure més »\nPosta (marina de guerra)\nPatruller a la seva posta d'Ushuaia Una posta és l'establiment temporal d'un nombre qualsevol de vaixells de guerra en un paratge determinat per a algun finalitat, que sol ser la seguretat i defensa d'una fortificació o territori amenaçat, la protecció del comerç o dels propis súbdits en un país estranger, l'auxili de la marina nacional en latituds molt remotes, etc.\nNou!!: Capità general і Posta (marina de guerra) · Veure més »\nPresa borbònica de Mallorca\nLa presa borbònica de Mallorca va ser l'últim episodi de la Guerra de Successió Espanyola.\nNou!!: Capità general і Presa borbònica de Mallorca · Veure més »\nPresident de l'Afganistan\nBlasó de l'Afganistan. El President de l'Afganistan és el cap d'Estat, cap de govern d'Afganistan i el comandant en Cap de les forces armades.\nNou!!: Capità general і President de l'Afganistan · Veure més »\nBandera republicana hissada en el 77 aniversari de la proclamació de la República a Eibar. La proclamació de la Segona República Espanyola és la instauració el 14 d'abril de 1931 del nou règim polític republicà que va succeir la Monarquia restauracionista d'Alfons XIII, que havia quedat deslegitimada en haver permès la Dictadura de Primo de Rivera (1923-1930) i que havia fracassat en el seu intent de tornada a la "normalitat constitucional" amb la Dictablanda del general Dámaso Berenguer (1930-1931).\nNou!!: Capità general і Proclamació de la Segona República Espanyola · Veure més »\nEl Puigterrà, indret conegut també amb el nom del castell que sembla hi havia estat construït, és un turó ubicat al centre de Manresa a 281 m. En el segle XVII i anteriors hi havia una església dedicada a la Verge del Bon Succés que era visitada freqüentment pels manresans, en especial el segon diumenge després de la Pasqua de Resurrecció i Pentecostes en què tenia lloc una festa o aplec.\nNou!!: Capità general і Puigterrà · Veure més »\nRafael del Riego i Flórez (Tuña, Tineo, Astúries, 9 d'abril de 1785 - Madrid, 7 de novembre de 1823) va ser un general i polític liberal espanyol.\nNou!!: Capità general і Rafael del Riego · Veure més »\nRafael Estrada y Arnáiz\nRafael Arnaiz y Estrada (Ferrol, 22 d'octubre de 1884 – Madrid, 18 d'octubre de 1956) fou un militar, polític i acadèmic gallec, membre de la Reial Acadèmia de la Llengua.\nNou!!: Capità general і Rafael Estrada y Arnáiz · Veure més »\nRamón Blanco y Erenas, marquès de Peña Plata (Sant Sebastià, 1833 – Madrid, 4 d'abril de 1906) va ser un militar espanyol, capità general de Navarra, Cuba, Filipines i Catalunya.\nNou!!: Capità general і Ramón Blanco y Erenas · Veure més »\nRamon d'Oms i de Calders\nRamon d'Oms i de Calders (mort el 1615) fou un capità català.\nNou!!: Capità general і Ramon d'Oms i de Calders · Veure més »\nRetrat de Felip V d'Espanya, primer rei de la Casa de Borbó, el 1712 El Real Acuerdo és un organisme format pel plenari de l’Audiència i el Capità General, com a elements de la diarquia que el nou sistema creà en l’organització política i administrativa imposada per Felip V als països de la corona catalanoaragonesa.\nNou!!: Capità general і Real Acuerdo · Veure més »\nRebel·lió de Boné\ngeneral Espartero (a la foto) impulsaren Pantaleón Boné a organitzar la rebel·lió. Els canons del Castell de Santa Bàrbara van funcionar amb molta freqüència en la Rebel·lió de Boné. Els interiors del Castell de Santa Bàrbara es van convertir en assentament de població civil i milícies al comandament de Pantaleón Boné. Esplanada d'Alacant van ésser executats Boné i la seva tropa. La rebel·lió de Boné va ésser una revolta que es va dur a terme a la ciutat d'Alacant des del 28 de gener al 9 de març de 1844, després de la regència d'Espartero.\nNou!!: Capità general і Rebel·lió de Boné · Veure més »\nRegions Militars d'Espanya\nLes Regions Militars van ser una subdivisió administrativa de tipus militar que van existir a Espanya des del segle XVIII fins a finals del segle XX.\nNou!!: Capità general і Regions Militars d'Espanya · Veure més »\nReial Audiència de Catalunya (borbònica)\nLa Reial Audiència del Principat de Catalunya (en castellà: Real Audiencia del Principado de Cataluña) fou el màxim òrgan d'administració de justícia a Catalunya des del 1716 i fins a la seva abolició el 1833, exercint la seva funció judicial en nom del monarca borbònic.\nNou!!: Capità general і Reial Audiència de Catalunya (borbònica) · Veure més »\nReial Audiència de València (borbònica)\nLa Reial Audiència de València sota la monarquia absoluta borbònica va ser una institució governativa i judicial creada per Felip V d'Espanya, la jurisdicció de la qual abastava el territori de l'antic Regne de València..\nNou!!: Capità general і Reial Audiència de València (borbònica) · Veure més »\nInsígnia d'espatlla de ''Reichsmarschall'' Insígnies de coll de ''Reichsmarschall'' Uniforme original del ''Reichsmarschall'' Hermann Göring, exposat al Luftwaffe-Museum de Berlín. Reichsmarschall (Mariscal de l'Imperi) era el màxim rang de la Wehrmacht de l'Alemanya Nazi durant la Segona Guerra Mundial.\nNou!!: Capità general і Reichsmarschall · Veure més »\nRevolta camperola de Loja\nVista parcial de Loja, Granada. La revolta camperola de Loja, també coneguda com la Revolució del pa i el formatge, va tenir lloc el 28 de juny de 1861 quan un nombrós grup de jornalers, encapçalats per Rafael Pérez del Álamo i al crit de "Visca la República i mori la Reina!" van assaltar la caserna de la Guàrdia Civil d'Iznájar com a conseqüència de les pèssimes condicions de treball i davant la frustració per no poder accedir als beneficis de la desamortització.\nNou!!: Capità general і Revolta camperola de Loja · Veure més »\nRevolta de Loja\nLa revolta camperola de Loja, també dita Revolución del pan y el queso, ocorregué el 28 de juny de 1861 quan un nombrós grup de jornalers, encapçalats pel veterinari Rafael Pérez del Álamo i al crit de "Visca la República i mori la Reina!" van assaltar la caserna de la Guàrdia Civil d'Iznájar com a conseqüència de les pèssimes condicions de treball i davant la frustració per no poder accedir als beneficis de la desamortització.\nNou!!: Capità general і Revolta de Loja · Veure més »\nRevolta dels Països Baixos\nLa revolta dels Països Baixos (1566 o 1568–1648)Aquest article considera que l'any d'inici va ser el 1568, ja que aquest fou l'any en què es van produir els primers combats entre els exèrcits.\nNou!!: Capità general і Revolta dels Països Baixos · Veure més »\nRicardo de Ortega y Diez\nRicardo de Ortega y Diez (Madrid, 10 d'agost de 1838 - 3 de desembre de 1917) fou un general espanyol, Governador interí de Puerto Rico durant tres períodes de la Guerra hispano-estatunidenca.\nNou!!: Capità general і Ricardo de Ortega y Diez · Veure més »\nRicardo Pardo Zancada (Badajoz, 3 d'agost de 1935) és un exmilitar espanyol, ultracatòlic, que va ser comandant de l'exèrcit i va estar implicat en el cop d'estat del 23 de febrer de 1981, per la qual cosa va ser condemnat a dotze anys de presó per un delicte consumat de rebel·lió militar, i amnistiat en 1989.\nNou!!: Capità general і Ricardo Pardo Zancada · Veure més »\nSantiago Mateo Marcos\nSantiago Mateo Marcos (Valladolid, 1895 - Madrid, 7 de novembre de 1967) fou un militar espanyol, capità general de la III Regió Militar (València) en la dècada de 1960.\nNou!!: Capità general і Santiago Mateo Marcos · Veure més »\nSebastià Cabot o Sebastiano Caboto (?, 1476 - 1557) fou un navegant i cartògraf venecià.\nNou!!: Capità general і Sebastià Cabot · Veure més »\nSegona Guerra Italo-Etíop\nLa Segona Guerra Italoabissínia, també anomenada la Segona Guerra Italoetíop o, simplement, la Guerra Etíop (italià: Guerra d'Etiopia) va ser una guerra colonial que començà a l'octubre de 1935 i acabà al maig de 1936.\nNou!!: Capità general і Segona Guerra Italo-Etíop · Veure més »\nSetge d'Hostalric (1810)\n375x375px El setge d'Hostalric de 1810 fou el setge que patí la vila d'Hostalric, a la Selva, durant el 1810 en el marc de la Guerra del Francès.\nNou!!: Capità general і Setge d'Hostalric (1810) · Veure més »\nSetge de Salses (1503)\nEl setge de Salses de 1503 és una de les batalles de la Segona Guerra de Nàpols.\nNou!!: Capità general і Setge de Salses (1503) · Veure més »\nSimó Ballester àlies Tort (Manacor ??? - Palma 1457) va ser un dels cabdills de la Revolta Forana mallorquina (1450-1453).\nNou!!: Capità general і Simó Ballester · Veure més »\nGaló d'un SS Oberstgruppenführer Oberstgruppenführer.\nNou!!: Capità general і SS-Oberst-Gruppenführer · Veure més »\nTinent general o general de divisió és un grau militar emprat en diversos països.\nNou!!: Capità general і Tinent General · Veure més »\nTractat de Limerick\n''Treaty Stone'', sobre la qual se suposa que es va signar el '''Tractat de Limerick''' El Tractat de Limerick (gaèlic irlandès Conradh Luimnigh) va ser un tractat de pau signat en 1691 a la ciutat de Limerick, Irlanda, que va posar fi a la guerra entre els guillemites (defensors de Guillem III d'Anglaterra, i els Jacobites, partidaris de la Dinastia Stuart. També va suposar la fi del segon setge de Limerick (1690-1691). Es creu que el tractat va ser signat sobre la Pedra del Tractat o Treaty Stone, que actualment pot contemplar-se en un pedestal al costat del riu Shannon i enfront del Castell del Rei Joan. Per aquest motiu Limerick és coneguda com la ciutat del tractat.\nNou!!: Capità general і Tractat de Limerick · Veure més »\nTragèdia de Benagalbón\nEs coneix com la Tragèdia de Benagalbón els fets que van succeir al poble de Benagalbón (Província de Màlaga) arran d'un intent de manipulació de les eleccions a Corts l'any 1914.\nNou!!: Capità general і Tragèdia de Benagalbón · Veure més »\nUti possidetis iure\nLuti possidetis iure és un principi de dret internacional segons el qual els litigants en un conflicte internacional conserven provisionalment Qüestió de límits entre Bolívia i el Brasil Aquest principi prové del dret romà, que autoritzava la part bel·ligerant a reclamar el territori que havia adquirit després d'una guerra.\nNou!!: Capità general і Uti possidetis iure · Veure més »\nValentín de Legallois Grimarest\nNou!!: Capità general і Valentín de Legallois Grimarest · Veure més »\nValerià Weyler i Nicolau (Palma, Mallorca, 17 de setembre de 1838 – Madrid, 20 d'octubre de 1930) va ser un noble, polític i militar mallorquí, marquès de Tenerife i duc de Rubí, gran d'Espanya, capità general de Cuba durant la revolta independentista de José Martí i Máximo Gómez.\nNou!!: Capità general і Valerià Weyler i Nicolau · Veure més »\nVentura Caro y Maza de Lizana\nNou!!: Capità general і Ventura Caro y Maza de Lizana · Veure més »\nEls Vilanova foren una antiga família, que compta entre els seus avantpassats a Santa Rosalina, venerada a l'Església el 17 de gener, descendent probablement de Ramon I, (977-1010), vescomte de Cardona, que rebé del comte de Barcelona Ramon Borrell el 994, els feus de Vilanova, Seva i Tavertet, ubicats al bisbat de Vic, i prova la seva filiació des de Guillem-Guifred, senyor de Vilanova i de Terrassola, que fou investit el 1082 de la castlania del Brull i dels senyorius de Seva i de Montanyà.\nNou!!: Capità general і Vilanova (genealogia) · Veure més »\nNou!!: Capità general і 1785 · Veure més »\nNou!!: Capità general і 1863 · Veure més »\nNou!!: Capità general і 22 de març · Veure més »\nEl 26 de setembre és el dos-cents seixanta-novè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents setantè en els anys de traspàs.\nNou!!: Capità general і 26 de setembre · Veure més »\nCapita General, Capitania General, Capitania general, Capità General, Comandant en Cap.


Wikiloc | Penitents- Turó de Collserola-Jardins del viver de Can Borni-Mirador Carretera de les Aigües-Av.Tibidabo trail\nPenitents- Turó de Collserola-Jardins del viver de Can Borni-Mirador Carretera de les Aigües-Av.Tibidabo\n1,040 45 1082\nRuta Collserola 5 fonts (preparació BML2016) 2016-02-07 9:15 (Hiking)\n125. Senderisme en tren: Barcelona els Tres Turons Creueta del Coll, Turó del Carmel, Turó de la Rovira (Hiking)\n125b. Senderisme en tren: Barcelona els Tres Turons + Park Güell (Hiking)\nBarcelona-Sant Cugat - 8 Fonts 2012-12-02 8:34 (Hiking)\nisanisa All rights reserved\nAquesta ruta discorre per part de la travessa solidària BML, Barcelona Màgic Line. (La Magic Line és una mobilització solidària que organitza Sant Joan de Déu a favor de les persones més vulnerables).\nLa ruta està pensada per poder anar i tornar en transport públic. S’inicia a l’estació de metro de Penitents (línia verda, L3) i acaba a l’estació de Ferrocarils d’Av.Tibidabo.\nLa ruta ens enfilarà cap a dalt del Tibidabo, cap els Jardins del viver de Can Borni . Mireu els horaris, que jo no ho vaig fer i me’ls vaig trobar tancats ☹. (Consulta horaris a: https://guia.barcelona.cat/es/detall/jardins-del-viver-de-can-borni_99400165137.html ).\nEl primer tram discorre per ciment, però arribarà a un punt en que comença la trialera/camí de sorra. La primera pujada es bastant pronunciada, no recomano anar-hi sense bon calçat i menys en dies de pluja, rellisca bastant. A mesura que anem pujant podrem gaudir de les vistes tant de mar, com de muntanya que ens ofereix Barcelona.\nCulminarem l'esforç de la pujada visitant el Viver de Can Borni, que es va construir amb motiu de l'Exposició Universal de 1929 com a jardí d'aclimatació de plantes de tot el món. Projectat per l'arquitecte, urbanista i paisatgista Nicolau Maria Rubió i Tudurí, director de Parcs i jardins de Barcelona, s'inspira en els jardins que més admirava: els jardins llatins i àrabs, com els de l'Alhambra de Granada.\nEl terreny s'estructura en diverses terrasses per les que transcorre un canal d'aigua que mana d'una alberca superior, procedent d'una font de la muntanya. La vegetació està formada principalment per espècies mediterrànies. Aprofiteu i gaudiu d'aquest espai amb encant entranyable tot pasejant rodejats de natura i tranquil·litat.\nC / Canaan\nJardins del viver de Can Borni.\nMirador Carretera de les Aigües\nHi, found this interesting trail: Penitents- Turó de Collserola-Jardins del viver de Can Borni-Mirador Carretera de les Aigües-Av.Tibidabo https://www.wikiloc.com/hiking-trails/penitents-turo-de-collserola-jardins-del-viver-de-can-borni-mirador-carretera-de-les-aigues-av-tibi-30704423 Regards, Wikiloc - Trails of the World


cegesqui: Pic de Tempestats i Pic de Vallivierna\n+/- 1950m, 9h30, S3, S4 si esquiem des del cim del Tempestats, ***\nCordino recomanable pel pas del Cavall. Hi han 3 pitons si la neu els deixa veure.\nAmb la ressenya de l'Edunz i en Guillem a la mà (merci), tanquem la temporada 2010 amb una volta rodona, rodona. Dos grans cims i una vall solitària tot i la proximitat amb l'Aneto. No hem trobat ni una ánima en tot el recorregut. Si bé és cert que la neu ja és alta, l'esquiada no ha estat pas curta!\nSortim a quarts de set del refugi de pescadors (1950m) i calcem els esquis a l'estany de Llossars (2470m). A partir d'aquí, neu continua, de bon avançar. La neu caiguda entre dijous i divendres ha esdevingut una crosteta que ajuda als cantos a mossegar la neu i aguantar-nos de bon matí. Força rocs vora el cim del Tempestats (3284m), que assolim a peu en el darrers metres al cap de tres hores i mitja. Vent moderat i temperatura fresca.\nDescens des del cim per la canal més occidental, la neu és encara força dura. Aniria bé esperar una horeta, però se'ns farà tard. Creuem les pales com si volguéssim vorejar el Russell fins arribar a la Collada d'es Sarrios i baixem per la canal més occidental fins a l'estany més alt de Vallivierna.\nPells de nou i xino-xano cap a dalt, que ara toca orientació nord-est i la neu ja s'ha estovat força. Gotes de suor i l'aire que ens falta. Arribem a l'aresta, i amb grampons la resseguim amb compte fins el cim oriental del Vallivierna (3056m), seguint unes matineres traces (per on han pujat?)\nEl pas del cavall és aqui mateix, i és veu pelat com a l'estiu. Quina diferència amb les fotos del juny de fa dos anys! Ens encordem, desgrimpem uns metres i a trotar (ja no portem ritme de galop). Tuca de Culebres (3062m). Baixem uns metres fins trobar la neu, posem esquis i descens ràpid i directe fins el fons del barranc de Culebres. La canal alta ja ha transformat i és de molt bon esquiar (no és cap sorpresa, se'ns han fet les 3!) La part baixa ja és una altra cosa, però les purgues son velles i aconseguim esquiar fins la cota 2200 i pico. L'excursió acaba creuant descalços el gelat barranc de Vallivierna (no trobarem mai aquesta palanca!) i sentint les pessigolles del prat a les plantes dels peus.\nSi! molt bon estiu (i que sigui curt!)\n1 de juny 2010, 0:37:00\nOlé Nois! esquí de muntanya en estat pur!\n1 de juny 2010, 7:07:00\nUs heu currat un final de temporada dels bons! Llàstima de no haver-me pogut apuntar...Haurem de deixar l'Estasen per l'any que bé, queda pendent. Bon estiu!\n3 de juny 2010, 21:36:00\nper trobar la palanca sinó es coneix, la millor opció és el dia abans resseguir el riu amunt i a 5' del refu la trobareu..\nbon estiu doncs!\n7 de juny 2010, 18:45:00


Xavier Puig serà el director principal del Cor de Cambra del Palau la temporada 2018-19 - Revista Musical Catalana\nXavier Puig serà el director principal del Cor de Cambra del Palau la temporada 2018-19\nXavier Puig (Cervera, 1973) serà el nou director principal del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana la temporada 2018-19. Puig treballarà conjuntament amb Simon Halsey, que continuarà com a director artístic de la formació. La incorporació de Puig suposa una nova etapa del Cor de Cambra, centrada en la progressió qualitativa de la formació, així com l’ampliació del seu repertori i l’increment de la presència a Catalunya.\nXavier Puig s’incorpora, doncs, a l’equip artístic del Palau de la Música Catalana per donar un nou impuls al cor professional aportant el seu profund coneixement del repertori català. La seva presència també suposarà la inclusió de propostes noves i ambicioses en l’actualització del repertori habitual del Cor.\nXavier Puig i Ortiz, nascut el 1973 a Cervera, en aquesta població començà els estudis musicals, que amplià posteriorment al Conservatori Professional de Badalona. Paral·lelament s’inicià en la direcció coral amb Pep Prats, Laszlo Heltay i Johan Duijck als Cursos Internacionals de Direcció Coral de Lleida, i als Cursos Europeus de Direcció impartits pel professor Pierre Cao a Catalunya i a Pontarlier (França). Així mateix, s’introduí en la direcció orquestral amb Salvador Mas al Conservatori Superior de Barcelona i posteriorment cursà els estudis de direcció d’orquestra a la Universität für Musik de Viena, sota el mestratge de Leopold Hager, Yuji Yuassa i Günther Theuring, entre d’altres. El març del 2001 obtingué l’Erste Diplom d’aquest reconegut centre. El març del 2002 guanyà la plaça de director assistent de la Joven Orquesta Nacional de España (JONDE) i el 2003 guanyà la mateixa plaça de l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC), amb la qual ha dirigit diferents concerts i un cicle de programes per a TV3, així com un enregistrament de la música simfònica de Ricard Lamote de Grignon. Actualment és director titular de l’Orquestra de Girona, del Cor de Cambra de l’Auditori de Lleida i de la Coral Ginesta de Cervera. Ha estat director convidat de les principals orquestres del país i manté una estreta vinculació amb l’Orquestra Terrassa 48 i l’Orquestra Simfònica del Vallès, per a la qual dirigeix anualment la gira de Setmana Santa. És professor d’orquestra i direcció a l’ESMUC i del Curs de Direcció d’Orquestra de Terrassa. Fou director artístic del Festival de Pasqua de Cervera, que fundà el 2011, dedicat a la música clàssica catalana.\nSobre el Cor de Cambra\nEl Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana és un dels cors professionals més prestigiosos de l’Estat espanyol. Va ser creat per l’Orfeó Català l’any 1990 amb la missió de difondre la música coral universal, promoure la recuperació del patrimoni musical català i fomentar la nova creació. Jordi Casas i Bayer en fou el director durant els primers 21 anys. Del setembre del 2011 al juny del 2016, Josep Vila i Casañas va ser-ne el director titular. I des del mes de setembre del 2016 ho és Simon Halsey. La qualitat de cadascun dels components, als quals s’exigeix un alt nivell vocal i artístic, aporta al grup un potencial que li ha permès de travessar fronteres i esdevenir un referent internacional. Ha estat dirigit per grans mestres, com R. Jacobs, M. Minkowski, K. Nagano, S. Rattle, G. Dudamel, D. Barenboim, Ch. Rousset i V. Jurowski. Des de l’any 2010, la formació és membre de The European Network for Professional Chamber Choirs (TENSO). La temporada passada el Cor va protagonitzar una gira amb Les Musiciens du Louvre, dirigits per Marc Minkowski.\nPel que fa als darrers compromisos internacionals, cal destacar el debut el mes d’agost passat al Proms de la BBC, un dels més grans festivals de música clàssica, que se celebra a Londres, i la gira amb Jean-Cristophe Spinosi i l’Ensemble Matheus aquest mes d’abril amb concerts a Barcelona, Versalles i Lió.


Apartment Fuengirola 58 Spain Fuengirola Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"everything right near to main square and retaurant street lo..."\nMés informació sobre Apartment Fuengirola 58 Spain\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Fuengirola, no busqui més enllà de Apartment Fuengirola 58 Spain. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Fuengirola 58 Spain, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Fuengirola 58 Spain.