Gloria Gaynor va reviure els 'hits' discotequers i va interpretar dues vegades 'I will survive' al Palau\n29 de de desembre del 2007. Actualitzada 14 de d’octubre del 2016 a les 05:10\nGloria Gaynor és miss 'I will survive' per a la resta dels seus dies, i al Palau va oferir el tema no un sinó dos cops. Abans d'aquell gran moment, va protagonitzar un recital apanyat, amb èxits passats, préstecs i una banda àmplia (secció de vent, tres coristes) que faria un bon paper al còctel de benvinguda d'un creuer a Puerto Vallarta. A l'estrella se la va veure més agraïda que divina, i va exhibir una veu encara càlida i acolorida, tot i que castigada per una sonorització que va primar l'instrumental d'aquella banda tan virtuosa.\nCan't take my eyes off you, la primera cançó de la nit, no és un dels seus hits genuïns (Frankie Valli hi posaria algunes objeccions) però va servir perquè el Palau es posés en situació. Sobretot un espectador de la primera fila que, incapaç d'esperar un moment més discret, va entregar a la cantant una enigmàtica bossa de El Corte Inglés que va reposar a l'escenari durant la resta de l'actuació.\nClima i arranjaments remetien a una barreja de soul i funk executat amb tècnica i bombat pel ritme que, en els 70, va donar cos a la patró disco. La Gaynor més reconeixible va aparèixer amb la segona peça, Never can say goodbye, que va implantar oficialment el revival. Després, dosificant els èxits, va alternar un homenatge al desaparegut Barry White (You're the first, the last, my everything) amb alguns desviaments per omplir (Every breath you take, de The Police, amb flux soul) i talls de la seva obra més recent, com Just keep thinking about you i I never knew.\nMolt més ritme que incursions baladístiques (entre aquestes, Killing me softly, de Roberta Flack) i a penes alguna al.lusió espiritual. "Déu em va donar aquesta cançó especialment per a vostès", va indicar, això sí, abans de You'll be mine. I cap al final, més tensió. "Viatjarem en el temps fins al 1975", va anunciar en el seu espanyol d'Acapulco, i va atacar Reach out, I'll be there. Per fi, van sonar les notes de piano que precedeixen I will survive. Gaynor va prendre aire, va endurir la seva expressió i, feta una superwoman, va tornar a plantar cara al món i a les seves penes. Aquí ningú es rendeix.


La física dels joguets « Premis Recerca Jove\nLa física dels joguets\nCentre: Institut Manuel Sales i Ferré, Ulldecona\nAutor/s autora/es: Inés Valls Pepió\nTutors/es: Mª Dolors Vidal Segarra\nEn aquest treball hi trobem una sèrie d’objectius, els quals tenen un caràcter didàctic.\n– Per una banda el que es vol, és unir el concepte de joguet amb la física. Ja que en el món dels joguets hi trobem molt present les energia i els principis bàsics de la física. Per a això el que es fa és buscar la física en els joguets per veure la relació i poder unificar els conceptes.\n– D’altra banda es vol arribar a distingir en cada joguet els tipus d’energia que utilitza, com la utilitza i l’aplicació de l’energia en el món real. Això és per a exemplificar les possibles aplicacions reals.\n– Seguint l’objectiu anterior, mentre s’identifica la física amb el món dels joguets, s’uneix amb l’objectiu que fa referència a la forma en què es pugui ensenyar física als nois i les noies de l’ESO mitjançant els joguets i les seves explicacions, per a que sigui més fàcil aprendre la física.\nPer a aquest treball s’han utilitzat diferents procediments.\nA la part teòrica vaig haver de buscar informació per moltes fonts, tant pàgines web com llibres, per a poder tenir suficient coneixements sobre física i el món del joguets.\nA la part pràctica hi trobem diferents apartats, per a les fitxes dels joguets, vaig buscar joguets i els vaig analitzar personalment amb els coneixements de la part teòrica seguint una fitxa amb les característiques que trobava importants per aquest treball. Per a les fitxes de pràctiques vaig agafar el model de les pràctiques de física, i basant-me en els conceptes físics i els joguets més apropiats les vaig dur a terme. Per últim, les enquestes per saber si l’objectiu de poder ensenyar amb aquest mètode funcionaria, per això vaig crear unes preguntes per veure els seus coneixements i primer poder ajustar el nivell. A les altres classes, vaig plantejar-ho d’una altra forma per a que podés ser més fàcil i més educatiu..\nAl treballar els principis físics del funcionament dels joguets. Observem que molts dels joguets utilitzen l’energia mecànica, tot i que hi ha present altres fenòmens i conceptes relacionats amb la realitat.\nLes enquestes pretenen esbrinar el coneixement de l’alumnat sobre els principis físics.\nEn la primera enquesta s’observa que les seves explicacions en general són bastant deficients, amb falta de nivell en els coneixements físics, però no coneixien gaire els joguets.\nEn la segona enquesta observem que les notes obtingudes son la majoria superiors al suficient, l’actitud, excepte d’algun cas, ha sigut correcta, i una participació bastant activa.\nEn la tercera enquesta es buscava l’opinió personal sobre la metodologia, el resultat dóna una visió positiva d’aquesta.\nEn les tres enquestes se’ls demanava l’opinió seva. En general, llevat d’algun cas concret que opina que és més difícil, l’alumnat opina que seria més fàcil aprendre els conceptes d’aquesta forma i els hi agrada més.


El Memorial Democràtic publica un relat inèdit sobre l'evacuació a França del patrimoni artístic republicà - El Gerió Digital\nReconstrueix el trasllat d'obres d'art amagades en diversos punts de la frontera\nDilluns, 12 de juliol de 2021 16:00h\nUnes pàgines del dietari del tinent que ara s'ha recuperat en un llibre que es presentarà al MUME de la Jonquera\nEl Memorial Democràtic ha publicat un relat inèdit sobre l'evacuació a França del patrimoni artístic republicà. Es tracta del llibre 'Les agendes del tinent Blasi' (1939-1942), que es presentarà divendres al Museu Memorial de l'Exili (MUME) de la Jonquera (Alt Empordà).\nEl document reconstrueix el trasllat de nombroses obres d'art amagades en diversos indrets propers a la frontera, com els dipòsits de la mina Canta (a la Vajol), el mas Perxers (Agullana) i el mas Descals (Darnius). Alexandre Blasi Boher va ser tinent del os de carrabiners durant la Guerra Civil i el febrer del 39, a les ordres del Govern de la República, va dirigir els combois que van portar cap al país gal part del patrimoni artístic de la República i de la Generalitat.\nBlasi va documentar, en un testimoni d'excepció, tota aquesta operació que va servir per salvar dels bombardejos les obres d'art i va continuar escrivint els seus dietaris durant els mes de tres anys que va passar a França, on es va exiliar el mateix dia que les tropes franquistes van arribar al Pertús.\nL'experiència de Blasi i el seu exili van quedar registrats a les agendes que es recullen al llibre. Els sis dietaris que componen aquests escrits van ser conservats pels seus fills, i l'any 2017 la família va decidir donar-los al MUME.\nQuatre anys després i fruit d'un llarg procés de revisió de les transcripcions i l'edició crítica, el Memorial Democràtic publica les agendes en aquest volum fins ara inèdit d'aquest episodi històric.


El Campus d’Alcoi nou soci tecnològic de la Fira de Cocentaina - El Nostre Ciutat\nEl Campus d’Alcoi nou soci tecnològic de la Fira de Cocentaina\n23 juliol 2014 18:09\nLa regidoria de Fira de l’Ajuntament de Cocentaina i el Campus d’Alcoi de la UPV han subscrit un conveni de col·laboració pel qual la institució universitària es convertix en nou soci tecnològic de la Fira de Tots Sants. El consistori contestà, a través de la seua àrea de Fira es compromet a vetllar per la promoció del campus.\nL’alcalde de Cocentaina Rafael Briet i la directora del Campus d’Alcoi de la UPV, Georgina Blanes, junt amb el regidor de Fira, Vicent Sandoval i el subdirector de l’Àrea de Relacions amb l’Entorn, Pablo Díaz han presentat els objectius de l’acord de col·laboració, durant el transcurs d’un acte celebrat en el saló de plens de l’Ajuntament de Cocentaina.\nLa Universitat Politècnica de València a través del seu Campus d’Alcoi oferix els seus respectius equips d’investigació per a resoldre els problemes o necessitats que a nivell tecnològic puga requerir la Fira de Cocentaina per al seu adequat desenrotllament. En aquest sentit, començarà a treballar en la millora de les comunicacions durant els dies de Fira, “aportant iniciatives exclusives i solucions per a assegurar el futur de la Fira”, hi ha assenyalat el regidor de Fira, Vicent Sandoval.\nLa UPV estudiarà l’aplicació de les noves tecnologies per a millorar diferents servicis i la pròpia organització d’aquest multitudinari esdeveniment. Com ha


Les empreses catalanes a ritme europeu en l'adopció de les TIC - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nLes empreses catalanes a ritme europeu...\nPràcticament totes les empreses de 10 o més ocupats tenen accés a Internet (95,7 %) i més de la meitat tenen pàgina web (57,5%). Pel que fa al comerç electrònic, el 30,2% de les empreses fan servir la Xarxa per comprar i el 7,7%, per vendre.\nLa Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació del Departament d’Universitats, Recerca i Societat de la Informació ha publicat recentment els resultats de l’enquesta regular sobre la penetració de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) a les empreses de Catalunya 2003. Aquesta enquesta, elaborada per l’Observatori de la Societat de la Informació i l’Institut d’Estadística de Catalunya (IDESCAT), es realitza des de fa quatre anys entre els mesos de novembre i desembre.\nL’objectiu de l’enquesta és proporcionar dades per a l’anàlisi dels canvis que s’observen en l’adopció de les TIC i de la seva integració en tot el procés empresarial.\nL’operació es va realitzar paral•lelament amb quatre altres països o regions dins del context del projecte europeu REGIONAL-IST. L’operació està homologada amb EUROSTAT i, per tant, es pot realitzar una comparativa sòlida amb d’altres països i regions d’Europa que elaboren aquestes operacions a través dels seus instituts d’estadística i que es vinculin a eEurope.\nLes principals variables analitzades són: equipament de tecnologies de la informació, integració de les TIC en els processos empresarials, comerç electrònic, formació, i, finalment, barreres i impacte en l’adopció.\nLa mostra de l’enquesta realitzada a finals de 2003 consisteix en un panel de 1.451 empreses de 10 o més treballadors distribuïdes segons el nombre de treballadors i el sector d’activitat econòmica (excloent les activitats agrícoles, ramaderes i de pesca). La recollida de dades es va realitzar principalment per via telefònica utilitzant un sistema CATI. Per primera vegada s’ha ampliat l’enquesta a microempreses de 1 a 9 treballadors tot i que aquestes dades es presentaran en un proper informe.\nL’àmbit d’anàlisi d’aquest estudi són, essencialment, les 39.256 empreses de 10 o més treballadors que hi ha a Catalunya i que ocupen a 1.669.412 treballadors.\nL’anàlisi de les dades es contextualitza, per una banda, amb les fites planificades per eEurope (una d’elles és que, el 2005, el 50% de les connexions de les empreses han de ser de banda ampla) i, per altra banda, dins del context econòmic del darrer any i la situació a inicis del 2004. Segons el primer avanç de resultats del Departament d’Economia i Finances, l’economia catalana va créixer un 2,3% el primer trimestre del 2004. Aquests indicadors de context ens ajuden a valorar l’impacte de les TIC sobre el món dels negocis i són essencialment: la població activa, el PIB i el clima industrial.\nEls trets més significatius en l’adopció i ús de les TIC a l’empresa catalana i la seva evolució queda reflectida a la següent gràfica que recull les quatre variables essencials. Cal tenir en compte que aquestes dades es refereixen a empreses de 10 o més ocupats.\n• El 95,7% té accés a Internet, xifra lleugerament superior al 94,7% de l’any passat. Aquestes dades estan en la línia de la resta d’Europa, on el 2003 el 87% de les empreses tenen Internet. Pel que fa a la connectivitat en general, el 78,6% tenen xarxa local i el 10,7% xarxa local sense fils. La informatització i Internet arriba al seu sostre de saturació, doncs el 93,1% d’empreses ja tenen alguna funció informatitzada, principalment, la gestió administrativa i comercial.\n• El 81,3% de les empreses té banda ampla (ADSL, cable, Satèl.lit, LMDS, Línia punt a punt o Frame relay). El tipus de connexió a la Xarxa més comú és l’ADSL (el 80% de les empreses connectades quan el 2002 era el 69,9%).\n• En general, les empreses de 10 o més treballadors fan un ús significatiu d’Internet: el 94,8% utilitzen correu electrònic i el 90,4% de les que utilitzen la Xarxa ho fan per cercar informació i el 79,3% per fer banca electrònica.\n• L’ús de sistemes integrats per a la gestió del negoci (ERP) assoleix, a desembre 2003, el 23% de les empreses de 10 o més treballadors.\n• El 73,5% de les empreses interactuen a webs de l’Administració. Tot i que l’ús principal és buscar informació i descarregar formularis, més del 60% de les empreses que interactuen amb l’Administració ho fan per trametre dades o per realitzar transaccions administratives complertes.\n• Pràcticament totes les empreses afirmen disposar de polítiques de seguretat (90,7%), assolint un percentatge més alt que a Europa (81%). Presència a Internet de les empreses\n• Pel que fa a la presència de les empreses a la Xarxa, es pot afirmar que el 57,5% tenen pàgina web, xifra lleugerament superior a la de l’any anterior (quasi 3 de cada 4 empreses de més de 50 treballadors arriben a tenir-ne).\n• Majoritàriament, les webs de les empreses es limiten a donar informació de productes o serveis (67,5%). Tot i això, han incrementat significativament les empreses amb web interactiva. Ja un 16,5% de les webs permeten interaccionar amb els clients i el 8,5% permeten també fer transaccions comercials.\n• El 33,2% de les empreses fan comerç electrònic, en front del 19,0% de finals de 2001. Aquesta xifra inclou les empreses que compren (30,2%) i les que venen (7,7%) per Internet.\n• L’increment d’empreses que compren a Internet respecte als darrers anys ha experimentat un creixement constant, mentre que les vendes per Internet al consumidor final estan estabilitzades. El fet que el nombre d’empreses que compren en línia sigui molt més elevat que les que venen, és similar a la tendència observada a la resta d’Europa. El percentatge d’empreses d’Europa (EU15) que compren per Internet (> 1% de les compres totals) és menys de la meitat que a Catalunya (aquí és el 26,6% i a EU15 el 12%), mentre que la venda de més d’un 1% per Internet és tant a Catalunya com a EU15 de prop d’un 7%.\n• La tendència a comprar a mercats especialitzats (market place) comença a notar-se i a dia d’avui representa el 17% de les empreses que compren.\n• El volum de les vendes per Internet és actualment poc significatiu tot i que es va incrementant lentament. Actualment, en quasi el 85% de les empreses que venen per Internet significa més del 1% del volum de facturació però en poques passa del 5%.\n• La destinació geogràfica de les vendes és encara majoritàriament dins de Catalunya (aproximadament la meitat del volum de vendes) i, en segon lloc, a la resta de l’estat. Només un 20% de les empreses venen a fora de l’estat espanyol.\n• Si s’analitza el comerç electrònic per Internet segons el destinatari sigui el client final (Business to Consumer B2C) o altres empreses (Business to Business), es pot arribar a dues conclusions:\nEl 4,8% de les empreses fan B2C, és a dir, venen al consumidor final. El 32% fan B2B, és a dir, compren i/o venen a altres empreses\nLa capacitat de l’empresa per entrar a la xarxa, segons el Global Competitiveness Report 2003-2004 del World Economic Forum, passa en gran part per la competitivitat de les empreses i dels seus treballadors. Sempre sobre la base de les empreses de més de 10 treballadors, els indicadors observats en aquesta línia són els següents:\n• El 56,7% dels treballadors de les empreses analitzades són usuaris de PC.\n• La meitat dels treballadors fa un ús regular d’Internet a la feina (49,5%), i quasi la meitat (47,7%) té correu electrònic.\n• El 13,8% dels treballadors han rebut, per part de l’empresa, formació bàsica en TIC durant el darrer any i el 3,2% dels treballadors han rebut formació especialitzada.\nInteracció amb l’Administració\nLa interacció amb les administracions, l’anomenat e-government, és un dels principals objectius de l’eEurope. L’increment de la interacció via web de les empreses amb les administracions és molt més pronunciada que amb els ciutadans. El 2002 un 55,2% de les empreses descarregaven formularis, el 2003 ho fan el 61%.\nL’enquesta completa la trobareu a l’adreça següent: http://www10.gencat.net/dursi/pdf/si/observatori/informe_tic_empreses_2003.pdf


Els telèfons intel·ligents i els cupons funcionen | Martech Zone\nUna cosa que sempre hem observat que ha funcionat quan es tracta de mòbils va ser la comoditat d’enviar un descompte al telèfon. Ja sigui un missatge de text enviat per un restaurant o una aplicació amb un descompte, el mòbil és el mitjà perfecte per obtenir el cupó. Per què? És l’única tecnologia que el consumidor transporta quan està a punt per comprar.\nDes de CouponCabin: amb infinitat d’aplicacions que mantenen ocupats els propietaris de telèfons intel·ligents, els usuaris actuals s’han unit molt als seus dispositius. I ara, a més de les moltes coses que ja fan els telèfons intel·ligents, també ens poden estalviar diners importants. És cert, els cupons s’han convertit en mòbils i gairebé la meitat dels usuaris de telèfons intel·ligents ja han cobrat els estalvis amb el seu dispositiu.\nPer satisfer la demanda de cupons per a mòbils, CouponCabin ha llançat recentment una nova aplicació de cupons tot en un que permet als usuaris accedir a cupons de totes les categories de cupons, inclosos els queviures, imprimibles per a ús a la botiga i codis en línia per a centenars de minoristes en línia .\netiquetes: cupócuponsMàrqueting per a mòbils i tauletestelèfon intel·ligent\n2 de juliol de 2012 a les 11:57\nL'únic problema amb els cupons són ... també poden provocar la pèrdua de la venda. Una caixa de cupons al finalitzar el pagament demanarà a l'usuari que busqui cupons en línia per estalviar més. Si en troben un ... perdreu diners en una venda, en cas contrari obtindríeu l'import total. Si no ho fan, pot desanimar-los a fer la compra.


CATACLÀS: SORTIDA A BARCINO\nPublicat per Προμηθεύς Loquax - Mario a 13:27\nmagistra venefica 16 de febrer de 2015, a les 19:06\nMolt bé Mario i Aina, et venen ganes de tornar´la a fer!!!! A més, vam tenir la sort de que ens expliquessin davant el portal de la Domus de Sant Honorat la història sobre una garsa una mica o molt lladre, però el millor va ser que qui ho va fer, el pare de Maria Carme Roca, autora de novel·les historiogràfiques com Barcino, o Escollida pels Déus sobre Empúries.\nCeo 17 de febrer de 2015, a les 21:04\nLa sortida va ser molt entretinguda i em va agradar poder veure de tan a prop algunes restes d'edificis romans. Per part de l'explicacio, crec que es podria haver parlat, com be diu la magistra venefica, de la trobada i la historia del pare de la Maria Carme Roca.\nmagistra venefica 21 de febrer de 2015, a les 17:18\nBé, Ceo, sempre teniu l'oportunitat de llegir el llibre i explicar-nos de què tracta, no?\nUnknown 25 de febrer de 2015, a les 20:39\nMolt bona sortida, divertida i amb una interessant activitat d'empatia i agudesa per poder compendre i entendre com n'era la vida a Barcino, imaginar les parts que constituïen la ciutat d'aleshores i posar-nos a prova. Personalment, lo que més em va cridar l'atenció va ser la part de l'explicació de la necròpolis a la ciutat, els tipus de tombes i enterraments, i els vistosos mosaics de la domus romana, situada al costat del Palau de la Generalitat. També destaco, tot i que avui dia es trobi escàs, el temple principal de Barcino i el seu voltant inmens verd.


La Unió Esportiva i el Boet s'enfronten per primer cop en bàsquet femení\nPromo derbi Mataró\nLes unionistes arriben al partit amb les bones sensacions que va generar l'ajustada victòria contra l'Igualada. El balanç de les d'Adrià Castejón és de dues victòries i una derrota, que es va produir en absència de Marquisha Harris. Castejón podrà tornar a comptar amb l'americana, peça clau en els seus esquemes.\nEl Boet, per la seva banda, ve de perdre contra el Viladecans. L'equip encara està consolidant-se en aquest inici de competició. Les seves opcions de victòria passaran per controlar la parella Harris - King i per aprofitar la menor pressió derivada de la seva condició de visitant.\nEl partit es podrà seguir en directe diumenge a les 12.30h a través de les televisions locals, el canal 159 de Movistar+ i en streaming a laxarxa-cat/esports.


VERS EROS | Teatre Municipal Ateneu\nAMB MARIA COLOM\nDiumenge, 31 maig 2020 a les 18:00 h\tLink video\n(durada: 40 min.)\nBenvinguts i benvingudes a Vers Eros, una proposta poètica i musical molt especial.\nÉs un recorregut per la terra fèrtil, fluint amb l’aigua vital, embriagats d’aquest aire perfumat d’aromes penetrants, on el foc suggerent dels gustos recorren la vostra llengua, per activar-vos el cor i sentir a les entranyes la passió, l’amor, l’erotisme de la vida.\nPer endinsar-nos en aquest univers i anar trencant el gel l’espectacle combina música sensual de Jazz i poemes d’amor i eròtics que parlen precisament d’aquests moments fugaços i màgics entre copes de vi i somriures.\nDoncs sí, l’erotisme vital neix des de la quotidianitat, com l’espurna que ens permet fluir fàcilment per la vida… i què passa amb aquelles sensacions recorrents, inevitables, pensaments, desitjos semblen que habitin al cap!! Sens dubte, quan l’erotisme ens desperta, pot indicar una certa predisposició a… l’amor.\nDirecció: Maria Colom\nIntèrpret: Maria Colom


divendres 29/05/2020 05:17\n12/12/2013 Entitats associatives\nLa Fira Nadalenca de Palamós celebrarà diumenge la seva trenta-setena edició\nMitjançant la venda de productes decoratius de Nadal i el sorteig d’obres d’art, el diumenge 15 de desembre la tradicional Fira Nadalenca recaptarà diners a benefici de les persones discapacitades psíquiques de la comarca. Amb el mateix objectiu i durant el proper cap de setmana també tindrà lloc la representació de les dues funcions de l’obra “El dimarts, mercat a Palamós” a càrrec del grup infantil de teatre Els Cosinets. La Fira Nadalenca destinarà la recaptació global de totes aquestes activitats a l’associació Afatram, i la Fundació Vimar, que fomenten activitats i projectes per a les persones amb discapacitats psíquiques del Baix Empordà.\nEl pròxim diumenge 15 de desembre es durà a terme la 37a edició de la popular Fira Nadalenca Infantil i Juvenil, que cada any s’organitza a Palamós amb l’objectiu de recaptar fons en benefici de les persones amb discapacitats psíquiques de la comarca. Aquesta activitat és organitzada per l’Associació Fira Nadalenca de Palamós i compta amb la col•laboració d’entitats, associacions, escoles del municipi i de l’Ajuntament de Palamós.\nLa Fira, que es realitzarà de les 10 a les 14 h del matí al carrer Major i la plaça de la Vila de Palamós, posarà a la venda a preus molt populars diferents articles nadalencs elaborats pels alumnes de les escoles del municipi i membres de les entitats col•laboradores. Durant la celebració d’aquesta activitat també es preveu realitzar el tradicional concert de nadales a càrrec dels alumnes de primària de diverses escoles de la vila, així com el sorteig de quadres cedits per una trentena de pintors de la comarca.\nDues funcions de l’obra “El dimarts, mercat a Palamós”\nEl cap de setmana solidari a Palamós no s’acaba aquí i ja està tot a punt per tal que el dissabte dia 14 i el diumenge 15 de desembre, el teatre La Gorga aculli les dues representacions de la darrera producció del grup de teatre infantil palamosí Els Cosinets, que enguany celebra el seu 11è aniversari d’ençà la seva creació. Un període en el qual aquest grup de joves actors i actrius palamosins han participat cada any amb el seu treball escènic a poder recaptar fons solidaris per a la Fira Nadalenca que els destina a les persones amb discapacitats psíquiques de la comarca.\nLa proposta teatral d’enguany dels Cosinets duu com a títol “El dimarts, mercat a Palamós”, un espectacle que permetrà fer una aproximació a la tradicional activitat del mercat que cada dimarts té lloc al municipi, farcit de l’humor dels Cosinets.\nLes representacions previstes d’aquesta obra, que comptarà amb la participació d’una vintena de joves actors i actrius, tindran lloc al teatre La Gorga el dissabte 14 de desembre a partir de les 20.30 h; i el diumenge 15 de desembre a les 18 h. El preu de les localitats per a poder assistir a aquestes representacions serà de 5 euros.\nL’Associació AFATRAM té l’objectiu de poder tirar endavant un projecte d’atenció en aspectes fisioteràpics i logopèdics adreçat al col•lectiu de persones amb discapacitats que són usuaris del Centre de Cultius Tramuntana de Palafrugell. Aquesta entitat ha detectat una necessitat d’augmentar el nombre d’hores i, també, del nombre de persones ateses que puguin rebre aquest tipus de tractament.\nAquest projecte podria beneficiar unes 50 persones del centre Tramuntana. Per això han considerat necessari l’augment de les hores de contractació d’un/una logopeda i d’un/una fisioterapeuta que de manera regular, cada mes, i durant tot el 2014 puguin realitzar aquests tractaments.\nFoto: activitat de la Fira Nadalenca.


Guest House Medin Petrovac Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlica 21, Br. 7, Petrovac, Petrovac, Montenegro, 85300 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Guest House Medin\nAl visitar Petrovac, vosté es sentirà com a casa a Guest House Medin, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Guest House Medin és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, caixa forta.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, servei de despertador, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Guest House Medin.


El 8 de juny tindrà lloc a Bétera un taller per a aprendre a viure sense plàstic – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl 8 de juny tindrà…\nEl departament municipal de Joventut de l’Ajuntament de Bétera ha organitzat un taller per a aprendre a viure sense plàstic. Aquesta iniciativa tindrà lloc el pròxim dissabte 8 de juny. El taller va dirigit a veïnes i veïns de a partir de 12 anys.\nLa crisi del plàstic està arribant a les nostres oïdes, encara que actualment no sabem com gestionar-la. Solament un 9% del plàstic es recicla, i la quantitat restant s’enterra, s’aboca en el mar o s’envia a països del tercer món.\nEn aquest taller aprendrem sobre els efectes nocius del plàstic sobre la salut i les conseqüències de la seua presència en el medi ambient. Identificarem els seus diferents tipus, aprendrem a buscar alternatives a aquest material i moltes mes coses.\nAquest taller es desenvoluparà a l’Edifici la penya a les 18.00 hores.\nLes inscripcions es deuran formalitzar a aquesta direcció de correu electrònic: juventud@betera.es.


99 cites de Sigmund Freud (que canviaran la vostra vida)\nSigmund Freud es considera el pare de la psicoanàlisi, un mètode clínic per tractar la psicopatologia mitjançant el diàleg entre un pacient i un psicoanalista. Va aconseguir explorar la ment humana més a fons que cap altra abans que ell i les seves contribucions a la psicologia són vastes. L’obra de la vida de Freud va estar dominada pels seus intents de trobar maneres de penetrar en el camuflatge subtil i elaborat que enfosquís l’estructura i els processos ocults de la personalitat.\nFreud va elaborar la seva teoria de l'inconscient i va desenvolupar un model d'estructura psíquica que inclou íd, ego i super-ego. Va desenvolupar tècniques terapèutiques com l’ús d’associació lliure i la transferència descoberta, establint el seu paper central en el procés analític. La seva anàlisi dels somnis com a compliment del desig els va proporcionar models per a l’anàlisi clínica de la formació de símptomes i els mecanismes subjacents de la repressió. Freud va redefinir la sexualitat per incloure les seves formes infantils el va portar a formular el complex d'Èdip com a principi central de la teoria psicoanalítica i va postular l'existència de la libido, una energia amb la qual s'inverteixen processos i estructures mentals i que genera apegaments eròtics i un impuls de la mort. , font de repetició compulsiva, odi, agressió i culpabilitat neuròtica.\n1 Cites breus de Sigmund Freud\n2 Cites inspiradores de Sigmund Freud\n3 cites precioses de Sigmund Freud\n4 Cites sobre la religió de Sigmund Freud\n5 cites intel·lectuals de Sigmund Freud\n6 Cites cíniques de Sigmund Freud\n7 Cites poètiques de Sigmund Freud\n8 Llibre recomanat sobre Sigmund Freud\nCites breus de Sigmund Freud\nL’ego no és mestre a casa seva.\nLa neurosi és la incapacitat de tolerar l'ambigüitat.\nAllà on estigui l’id, hi haurà ego.\nD'error a error, es descobreix tota la veritat.\nQui sap esperar no necessita concessions.\nSi els nens podrien, si els adults ho sabessin.\nLa neurosi no és excusa per a les males maneres.\nQui sap esperar no necessita concessions. Sigmund Freud.\nSer completament honest amb un mateix és un bon exercici.\nL’anatomia és el destí.\nQuina audàcia té quan un està segur de ser estimat.\nSom el que som perquè hem estat el que hem estat.\nEl boig està despert.\nEl jo públic és una construcció condicionada del jo psicològic interior.\nUna dona ha de suavitzar, però no debilitar un home.\nEl meu amor és una cosa valuosa per a mi que no hauria de llençar sense reflexionar.\nCites inspiradores de Sigmund Freud\nUn dia, en retrospectiva, els anys de lluita et semblen els més bonics.\nDe les vostres vulnerabilitats apareixerà la vostra força.\nSom el que som perquè hem estat el que hem estat i el que es necessita per resoldre els problemes de la vida humana i els motius no són estimacions morals, sinó més coneixement.\nL’amor i el treball són els puntals de la nostra humanitat.\nEl repte del lideratge és ser fort, però no groller; ser amable, però no dèbil; sigues atrevida, però no agosarada; ser reflexiu, però no ser mandrós; ser humil, però no tímid; estar orgullós, però no arrogant; tenir humor, però sense follia.\nLes grans decisions en el terreny del pensament i els descobriments i solucions de problemes momentànies només són possibles per a un individu, treballant en solitud.\nNingú que, com jo, conjura el més dolent d’aquells dimonis mig domats que habiten el pit humà i que busca lluitar amb ells, no pot esperar que pugui passar per la lluita indemne.\nL’inconscient d’un ésser humà pot reaccionar sobre l’altre sense passar pel conscient.\nEls homes són forts sempre que representen una idea forta, es converteixen en impotents quan s’hi oposen.\nCom més fruits dels coneixements són accessibles als homes, més disminueix la decadència de la creença religiosa.\nCites interessants de Sigmund Freud\nQuan no es té el que es vol, s’ha de voler el que es té.\nLa vida, tal com la trobem, és massa dura per a nosaltres; ens porta massa dolors, decepcions i tasques impossibles. Per suportar-ho, no podem prescindir de mesures pal·liatives ... Potser hi ha tres mesures: desviaments poderosos, que ens provoquen la llum de la nostra misèria; satisfaccions substitutives, que la disminueixen; i substàncies intoxicants, que ens fan insensibles.\nCom més perfecta és una persona per fora, més dimonis té per dins.\nPodem insistir amb la freqüència que vulguem que l’intel·lecte de l’home és impotent en comparació amb la seva vida instintiva i potser tindrem raó en això. No obstant això, hi ha alguna cosa peculiar sobre aquesta debilitat. La veu de l’intel·lecte és suau, però no descansarà fins que hagi obtingut una audiència. Finalment, després d'una infinitat de successions, es produeix un èxit.\nEls neuròtics es queixen de la seva malaltia, però s’aprofiten al màxim i, a l’hora de treure-la, la defensaran com una lleona de la seva jove.\nUna cosa només ho sé per cert i és que els judicis de valor de l’home segueixen directament els seus desitjos de felicitat, que, en conseqüència, són un intent de recolzar les seves il·lusions amb arguments.\nCap neuròtic no recull pensaments de suïcidi que no són impulsos assassinats contra uns altres que es redirigeixen a si mateix.\nVal a dir que una civilització que deixa a un nombre tan gran dels seus participants insatisfets i els condueix a la revolta ni té ni mereix la possibilitat d’una existència duradora.\nL’instint d’amor cap a un objecte exigeix un domini per obtenir-lo, i si una persona sent que no pot controlar l’objecte o se sent amenaçat per ell, actua negativament cap a ell.\nNo, la nostra ciència no és il·lusió. Però una il·lusió seria suposar que allò que la ciència no ens pot donar podem arribar a altres llocs.\nUna religió, encara que s’anomeni religió d’amor, ha de ser dura i desamor per a aquells que no hi pertanyen.\nEls éssers humans som graciosos. Anhelen estar amb la persona que estimen, però es neguen a admetre-la obertament. Alguns tenen por de mostrar fins i tot el més mínim signe d’afecte per por. Temeu que els seus sentiments no siguin reconeguts, o fins i tot pitjor, que tornin. Però una cosa sobre els éssers humans em desconcerta és el seu esforç conscient de connectar-se amb l’objecte del seu afecte, fins i tot si els mata lentament dins.\nL’amor en forma d’enyorança i privació disminueix la consideració de si mateix.\nUn home no ha d’esforçar-se a eliminar els seus complexos, sinó a posar-los d’acord amb ells: són legítimament el que dirigeix la seva conducta al món.\nUna neurosi de transferència correspon a un conflicte entre l’ego i l’id, una neurosi narcisista correspon a la que hi ha entre l’ego i el superego, i una psicosi a la que existeix entre l’ego i el món exterior.\nEls homes són més morals del que pensen i són molt més immorals del que es poden imaginar.\nUna religió, encara que s’anomeni religió d’amor, ha de ser dura i desamor per a aquells que no hi pertanyen. Sigmund Freud\nÉs una predisposició de la naturalesa humana considerar falsa una idea desagradable i, per tant, és fàcil trobar arguments en contra.\nSovint, el conservadorisme és una excusa benvinguda per a les ments mandroses, la seva adaptació a les condicions que canvien ràpidament.\nA l’hora de prendre una decisió de menor importància, sempre m’ha semblat avantatjós tenir en compte tots els pros i els contres. Tanmateix, en qüestions vitals, com ara l’elecció d’un company o una professió, la decisió hauria de venir de l’inconscient, des d’un lloc propi de nosaltres mateixos. En les decisions importants de la vida personal, hauríem de regir-nos, crec, per les profundes necessitats interiors de la nostra naturalesa.\nEl comportament d’un ésser humà en qüestions sexuals sol ser un prototip per a la totalitat dels seus altres modes de reacció a la vida.\nLa majoria de la gent no vol realment la llibertat, perquè la llibertat comporta la responsabilitat i la majoria de la gent té por de la responsabilitat.\nEl que tingui ulls per veure i orelles per escoltar pot convèncer-se que cap mortal pot guardar un secret. Si els seus llavis callen, xerram amb els dits dels dits; La traïció brota a ell a tots els porus.\nSigmund Freud Cites sobre Religió\nEstaria molt bé si hi hagués un Déu que creés el món i fos una providència benèvol i si hi hagués un ordre moral a l’univers i una vida posterior; però és un fet molt sorprenent que tot això sigui exactament com estem obligats a desitjar-ho.\nTotes les doctrines religioses són il·lusions, no admeten proves i ningú no pot ser obligat a considerar-les com a veritables o a creure en elles.\nLa imoralitat, no menys que la moral, ha trobat en tot moment suport en la religió.\nLa religió és comparable a la neurosi infantil, i és prou optimista per suposar que la humanitat superarà aquesta fase neuròtica, de la mateixa manera que tants nens creixen de la seva neurosi similar.\nAquesta sensació d’unitat amb l’univers que és el seu contingut ideològic sona molt com un primer intent de consol de la religió, com una altra manera de l’ego de negar els perills que veu amenaçar en el món extern.\nLa religió és un sistema d’il·lusions desitjants junt amb una desautorització de la realitat, com no trobem enlloc més que en un estat de confusió al·lucinadora benauradora. L'onzè manament de la religió és 'No interrogaràs'.\nPel que fa a les qüestions de religió, les persones són culpables de qualsevol tipus d’insinceritat i falta intel·lectual possible.\nLa religió és un intent de controlar el món sensorial, en el qual ens situem, mitjançant el món del desig, que hem desenvolupat dins nostre a causa de necessitats biològiques i psicològiques. Però no pot assolir el seu final. Les seves doctrines porten amb ells el segell dels temps en què es van originar, els ignorants dies de la infància de la raça humana. Els seus consols no mereixen cap confiança. L’experiència ens ensenya que el món no és un viver. Els comandaments ètics, als quals la religió busca prestar-se el seu pes, requereixen d’altres fonaments, en canvi, perquè la societat humana no pot prescindir d’ells, i és perillós unir-los l’obediència amb la creença religiosa. Si s’intenta assignar a la religió el seu lloc en l’evolució de l’home, no sembla tant una adquisició duradora, com un paral·lel a la neurosi que l’individu civilitzat ha de passar en el camí des de la infància fins a la maduresa.\nCites intel·lectuals de Sigmund Freud\nLes il·lusions ens elogien perquè ens estalvien el dolor i ens permeten gaudir del plaer. Per tant, hem d'acceptar-ho sense queixes quan de vegades xoquen amb una mica de realitat contra la qual es trontollen.\nL’individu segueix realment una doble existència: una destinada a servir els seus propis propòsits i una altra com a enllaç en una cadena, en la qual serveix en contra, o en qualsevol cas, sense voluntat pròpia.\nL'experiència ensenya que per a la majoria de les persones hi ha un límit fora del qual la seva constitució no pot complir amb les exigències de la civilització. Tots aquells que desitgin assolir un nivell més alt que la seva constitució ho permetran, caure víctimes de neurosi. Els hauria estat millor si haguessin pogut romandre menys “perfectes”.\nLa societat civilitzada està perpetuament amenaçada amb la desintegració a través d'aquesta principal hostilitat dels homes cap a l'altre.\nLes paraules tenen un poder màgic. Poden portar la felicitat més gran o la més profunda desesperació; poden transferir coneixements de professor a estudiant; les paraules permeten a l’orator balancejar la seva audiència i dictar les seves decisions. Les paraules són capaces de despertar les emocions més fortes i impulsar totes les accions dels homes.\nL’ego es nega a estar angoixat per les provocacions de la realitat, per deixar-se obligar a patir. Insisteix que no es pot veure afectat pels traumes del món extern; demostra, de fet, que aquests traumes no són més que ocasions per obtenir plaer.\nEn el transcurs del temps, la humanitat ha tingut que aguantar de les mans de la ciència dos grans ultranjos sobre el seu amor autoingenu. El primer va ser quan es va adonar que la nostra terra no era el centre de l’univers, sinó només una petita minyona en un sistema mundial d’una magnitud difícilment concebible; això s’associa a les nostres ments amb el nom de Copèrnic, tot i que les doctrines alexandrines ensenyaven una cosa molt semblant. El segon va ser quan la investigació biològica va robar a l’home del seu peculiar privilegi d’haver estat especialment creat, i el van relegar a una descendència del món animal, implicant en ell una naturalesa animal ineradicable: aquesta transvaloració s’ha aconseguit en el nostre moment a instància de Charles Darwin, Wallace i els seus predecessors, i no sense l'oposició més violenta dels seus contemporanis. Però l’afany de grandiositat de l’home pateix ara el tercer i més amarg cop de la investigació psicològica actual que s’esforça a demostrar al jo de cadascun de nosaltres que ni tan sols és mestre a casa seva, sinó que s’ha de mantenir content. amb la màxima informació d’allò que passa de manera inconscient a la seva ment. Els psicoanalistes no vam ser ni els primers ni els únics a proposar a la humanitat que haurien de mirar cap a dins; però sembla que és molt nostre defensar-ho amb més insistència i recolzar-lo mitjançant proves empíriques que toquen a tots els homes de prop.\nEl que és comú en tots aquests somnis és evident. Satisfereixen completament els desitjos emocionats durant el dia que romanen poc realitzats. Són realitzacions senzilles i indiscutiblement de desitjos.\nLes nostres possibilitats de felicitat ja estan restringides per la nostra constitució. La infelicitat és molt menys difícil d'experimentar. Estem amenaçats de patir tres direccions: del nostre propi cos, que està condemnat a la desintegració i la dissolució i que fins i tot no pot prescindir del dolor i l’ansietat com a senyals d’avís; del món extern, que ens pot enfadar amb forces de destrucció desbordants i despiadades; i finalment de les nostres relacions amb altres homes. El patiment que prové d’aquesta última font potser és més dolorós que cap altre.\nÉs impossible escapar de la impressió que la gent utilitza habitualment falsos estàndards de mesurament: que busquen poder, èxit i riquesa per ells mateixos i els admiren en els altres, i que menystenen el que és veritable valor a la vida.\nUn amor que no discrimina em sembla perdre una part del seu propi valor, fent una injustícia amb el seu objecte; i, en segon lloc, no tots els homes són dignes d’amor\nEn matèria de sexualitat ens trobem actualment, cadascun de nosaltres, malalt o bé, res més que hipòcrites. Sigmund Freud\ndesitjant-vos moltes raons per somriure\nCites cíniques de Sigmund Freud\nTothom deu a la natura la mort.\nQuins avenços estem fent A l’edat mitjana m’haurien cremat. Ara es conformen amb cremar els meus llibres.\nL'home, per tant, s'ha convertit en una mena de Déu protètic.\nAmèrica és un error, un error gegant.\nArriba el moment en què cadascun de nosaltres ha de renunciar a il·lusions a les expectatives que, des de la seva joventut, es va fixar en els seus companys, i quan podia aprendre quina dificultat i dolor li han afegit a la seva vida la seva mala voluntat. .\nLa intenció que l'home hagi de ser feliç no està dins del pla de la Creació.\nLa nostra memòria no té cap garantia i, tot i així, ens arquejem més sovint del que es justifica objectivament a la compulsió de creure el que diu.\nMai vull pertànyer a cap club que tingui algú com jo com a membre.\nFumar és indispensable si no hi ha res per besar.\nEn matèria de sexualitat ens trobem actualment, cadascun de nosaltres, malalt o bé, res més que hipòcrites.\nÉs impossible passar per alt fins a quin punt es construeix la civilització a partir d’una renúncia a l’instint.\nLa llibertat de l’individu no és un regal de la civilització. Era més gran abans que hi hagués civilització.\nLa religió és una il·lusió i es desprèn de la força que correspon als nostres desitjos instintius.\nAmèrica és l’experiment més grandiós que ha vist el món, però, em temo, no serà un èxit.\nA les profunditats del meu cor no puc evitar estar convençut que els meus estimats companys, amb algunes excepcions, no valen res.\nVolies matar al teu pare per ser el teu pare. Ara ets el teu pare, però un pare mort.\nLa bellesa no té cap ús evident; ni hi ha cap necessitat cultural clara. Però la civilització no en podria prescindir\nL’home virtuós es contenta de somiar allò que fa el malvat a la vida real.\nLa gran pregunta que no s’ha contestat mai i a la qual encara no he pogut respondre, malgrat els meus trenta anys d’investigació sobre l’ànima femenina, és Què vol una dona?\nLes emocions sense expressar no moriran mai. Estan enterrats vius i sortiran més endavant de manera més lletja.\nEl somni és l’alliberament de l’esperit de la pressió de la naturalesa externa. Sigmund Freud.\nCites poètiques de Sigmund Freud\nNo creu que no visqui segons la seva creença.\nEls poetes són amos dels homes corrents, en coneixement de la ment, perquè beuen en corrents que encara no hem fet accessibles a la ciència.\nArreu on vaig, trobo que un poeta ha estat allà davant meu.\nQuan aquests homes estimen, no tenen cap desig i on desitgen, no poden estimar.\nEls somnis són el camí reial cap a l’inconscient.\nEl somni és l’alliberament de l’esperit de la pressió de la naturalesa externa, un despreniment de l’ànima de les restes de la matèria.\nDe dol és el món que s’ha tornat pobre i buit; a la melancolia és el jo mateix.\nLa ment és com un iceberg, sura amb una setena part de la seva massa sobre l’aigua\nQuan una relació amorosa està al seu auge, no queda lloc per a cap interès per l’entorn; un parell d’amants són suficients per a ells mateixos.\nL’escriptor creatiu fa el mateix que el nen en joc; crea un món de fantasia que es pren molt seriosament.\nQui estima es torna humil. Els amants, per dir-ho així, han empès una part del seu narcisisme.\nLes paraules i la màgia eren al principi una mateixa cosa, i encara avui les paraules conserven gran part del seu poder màgic.\nOn va un pensament quan s’oblida?\nMai estem tan indefensos davant el patiment com quan estimem.\nMai estem tan indefensos davant el patiment com quan estimem. Sigmund Freud.\nLlibre recomanat sobre Sigmund Freud\nEl Freud Reader.\n135 cites sobre la llum que disminuiran l'obscuritat


Política de cookies - Acupunturaivida\nDe conformitat amb la normativa espanyola que regula l’ús de cookies amb relació a la prestació de serveis de comunicacions electròniques, recollida en el Reial Decret Llei 13/2021, del 30 de març, l’informem sobre les cookies utilitzades a la pàgina web d’acupunturaivida i el motiu del seu ús. Així mateix, l’informem que en navegar per la pàgina web d’acupunturaivida està prestant el seu consentiment per poder utilitzar-les.\nUna cookie és un arxiu que es descarrega al seu ordinador en accedir a determinades pàgines web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la manera com s’utilitzi l’equip, poden fer-se servir per reconèixer l’usuari. Les cookies s’associen únicament a un usuari anònim i al seu ordinador o dispositiu i no proporcionen referències que permetin reconèixer les seves dades personals.\nCookies persistents: són un tipus de cookies en què les dades segueixen emmagatzemades en el terminal i s’hi pot accedir i poden ser tractades durant un període definit pel responsable de la cookie, que pot anar des d’uns minuts fins a diversos anys.\nCookies d’anàlisi: són aquelles cookies que, ben tractades per nosaltres o per tercers, ens permeten quantificar el nombre d’usuaris i així realitzar el mesurament i l’anàlisi estadística de la utilització que fan els usuaris del servei ofert. Amb aquest objectiu s’analitza la seva navegació per la pàgina web d’acupunturaivida amb la finalitat de millorar l’oferta de productes i serveis que els oferim.\nCookies publicitàries: són aquelles que permeten la gestió, de la manera més eficaç possible, dels espais publicitaris que, en el seu cas, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual es presta el servei sol·licitat a partir de criteris com el contingut editat o la freqüència en la qual es mostren els anuncis.\nCookies de publicitat comportamental: són aquelles que permeten la gestió, de la manera més eficaç possible, dels espais publicitaris que, en el seu cas, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual presta el servei sol·licitat. Aquestes cookies emmagatzemen informació del comportament dels usuaris obtinguda a través de l’observació continuada dels seus hàbits de navegació, la qual cosa permet desenvolupar un perfil específic per mostrar publicitat en funció d’aquest perfil. Així mateix, és possible que en visitar alguna pàgina web o en obrir algun correu electrònic on es publiqui algun anunci o alguna promoció sobre els nostres productes o serveis, s’instal·li en el seu navegador alguna cookie que ens serveixi per mostrar-li posteriorment publicitat relacionada amb la recerca que hagi realitzat, desenvolupar un control dels nostres anuncis amb relació, per exemple, al nombre de vegades que són vistos, on apareixen, a quina hora es veuen, etc.\nTIPUS DE COOKIES UTILITZADES PER LA PÀGINA WEB D’ACUPUNTURAIVIDA\nLes cookies utilitzades a la pàgina web d’acupunturaivida són de cessió i de tercers, i ens permeten emmagatzemar i accedir a informació relativa a l’idioma, el tipus de navegador utilitzat i altres característiques generals predefinides per l’usuari, així com seguir i analitzar l’activitat que porta a terme, amb l’objectiu d’introduir millores i prestar els nostres serveis d’una manera més eficient i personalitzada. Acupunturaivida no utilitza cookies publicitàries ni de publicitat comportamental.\nLa utilització de les cookies ofereix avantatges en la prestació de serveis dins del que es coneix com la societat de la informació, atès que facilita a l’usuari la navegació i l’accés als diferents serveis que ofereix la pàgina web d’acupunturaivida; evita a l’usuari haver de configurar les característiques generals predefinides cada vegada que accedeix al lloc web; afavoreix la millora del funcionament i dels serveis prestats a través d’aquesta pàgina web, després de la corresponent anàlisi de la informació obtinguda a través de les cookies instal·lades.\nEn tot moment, el visitant podrà accedir a la configuració del seu navegador i acceptar o rebutjar totes les cookies, o bé seleccionar aquelles de les quals admet la instal·lació i aquelles de les quals no, seguint un dels següents procediments, depenent del navegador que utilitzi:\nOpcions d’Internet > Privacitat > Avançat\nMés informació: http://www.apple.com/es/privacy/use-of-cookies\nGOOGLE Inc. Anàlisi estadística del lloc web a nivell de comptabilització de visitants, pàgines visitades, paraules clau utilitzades i similars http://www.google.es/intl/es/policies/privacy


Sabadell acusa l'empresa de la brossa de facturar 7 milions en sobrecostos\nFoto: David B. (iSabadell)\nL’Ajuntament de Sabadell considera “nul de ple dret” el contracte de residus i neteja, adjudicat a l’empresa Serveis Medi Ambient, SA (Smatsa) el 2012 per 18,5 milions d’euros anuals. El contracte havia de tenir forma d’un contracte de serveis amb una durada màxima de quatre anys, però se’n va fer una concessió (oficialment “contracte de gestió de serveis públics”) per quinze anys, segons l’Ajuntament, que també ha detectat incompliments del servei i sobre-facturació valorades en set milions d’euros.\nEl consistori sol·licitarà aquest dimecres a la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat un dictamen vinculant que determini si aquesta concessió pot ser revertida, ha explicat aquest dimecres l'alcalde Juli Fernández.\nLa recollida d'escombraries i la neteja dels carrers és el contracte més important adjudicat per l’Ajuntament de Sabadell. El 2015 suposava el 10,85% del pressupost.\nLes irregularitats detectades pels serveis jurídics municipals són de caire jurídic i tècnic. Les jurídiques es relacionen amb el procés de licitació (plecs de condicions, l’oferta presentada per Smatsa, procés de valoració d'ofertes i signatura de contracte) i les tècniques amb la prestació i fiscalització del servei.\nL'informe jurídic constata que el mateix plec de clàusules del concurs incloïa algunes anomalies, com ara una garantia de 600.0000 euros enlloc dels més de 12 milions a que obliga la llei (un 5% de l‘import de l’adjudicació), fet prescrit al desembre de 2015.\nD'altra banda, només la irregularitat de beneficiar Smatsa amb una concessió i no un contracte és causa suficient per declarar nul·la l’actuació. Dit ràpid, a Smatsa li van fer un vestit a mida amb les millors condicions d’una i altra forma jurídica.\nAquesta qualificació de concessió permet allargar la durada de l'adjudicació de quatre anys (més dos de pròrroga) fins a quinze (ampliable a cinc més) i limita l’exposició pública de 56 a 20 dies sense l'obligació de publicar l'oferta al Diari Oficial de la Unió Europea. De fet, aquesta és la causa més freqüent de rescissió de contractes pels ajuntaments de l'Estat. És un argument semblant al que va obligar l'Àrea Metropolitana de Barcelona a reobrir el concurs de les línies de bus nocturnes.\nEls tècnics municipals assenyalen altres irregularitats jurídiques en aquesta adjudicació:\nCompra de vehicles subvencionada per l’ajuntament a través d’una figura no aplicable a privats i amb un cost financer més elevat que el de mercat i sense puntuació tècnica econòmica en el concurs.\nDonar per vàlida la solvència de Smatsa per participar al concurs "quan hi havia suficients elements que indicaven tot el contrari", com haver aprovat, en l’anterior contracte, factures abans d'acabar el servei per poder pagar nòmines, entre altres.\nL’adjudicatària aporta la garantia definitiva en forma d’aval bancari anual i no per la durada total de contracte més un any, com mana la llei.\nL'oferta de l'adjudicatària proposava uns costos laborals superiors als que establia el conveni laboral de referència del concurs. Hi sumava els costos de vestuari o recursos que no s’utilitzaven (oficines, personal administratiu, informadors o peons), entre altres. D'aquí ve una sobrefacturació de sis milions.\nL'informe tècnic, sobre la prestació de servei, destaca que Smatsa:\nPresenta rendiments més baixos que els compromesos en la pròpia oferta quant a la recollida de residus, certificant menys volum de feina que la que tocava per aquell preu.\nHa fet menys del 60% de les neteges de contenidors contractades.\nVa endarrerir fins al gener del 2016 el sistema de seguiment GPS dels equips, tot deixant a l’ajuntament 41 mesos sense una eina de control compromesa.\nEn el cas de la neteja viària, no ha informat del nivell de compliment dels 52 serveis previstos en l’oferta, indicant només els recursos que hi dedicaria.\nL'anterior ajuntament també rep. Segons l'informa tècnic, "no hauria actuat correctament en la fiscalització del servei":\nNo va definir, en el termini de 6 mesos des de l’inici del contracte (agost del 2012), els criteris de qualitat.\nAccepta factures d’equips posats a disposició del servei enlloc de certificar serveis efectivament prestats.\nRevisa a l’alça els preus del 2013 i del 2014 amb índex diferents dels previstos i sobre conceptes no revisables, cosa que genera un sobrecost que s'enfilaria a 1.210.220 euros.\nNo encarrega l'auditoria de la prestació de servei inclosa en el preu del contracte.\nL’actual govern municipal ha aprofitat l'avinentesa per a exhibir les mesures que ha endegat, com la contractació, l'any passat, de l'auditoria esmentada. També l'increment del personal de seguiment del servei i la creació de l’inspector de carrer, "primer pas d’un cos d’inspecció dels serveis municipals gestionats externament".\nMercuri i Pokémon\nL'origen d'aquesta avaluació rau en el fet que la licitació del serveis de s'investiga en el cas Mercuri, per delictes contra l’administració pública. L’alcalde llavors era el socialista Manuel Bustos, condemnat el març del 2015 a un any i quatre mesos de presó en una de les peces de la causa. Bustos encara es investigat per malversació de fons, tràfic d'influències, delicte contra l'administració pública i omissió del deure de perseguir delictes. Va dimitir el 7 de juliol de 2014.\nPitjor encara, Smatsa és una filial del Grupo Vendex, investigat en el cas Pokémon, per subornar a alcaldes i funcionaris de diversos municipis de Galícia a canvi d’obtenir contractacions com la de Sabadell. Vendex es composa de més de 30 societats que ofereixen serveis de manteniment integral en diversos ajuntaments.\nSmatsa gestiona el servei d’escombraries de Sabadell des del 1987, fa 30 anys. La nova contractació li assegurava quinze anys més prorrogables a vint. En altres ocasions havia guanyat concessions a cinc i a deu anys. Per justificar aquesta última, més llarga, el consistori de Bustos va al·legar que volia “economitzar les inversions”.\nCiU i el PP hi van votar en contra perquè “mancava transparència”. Al concurs s’hi havien presentat també Valoriza (del grup Sacyr) i Fomento de Construcciones y Contratas (FCC).\nTambé a Barcelona...\nAquesta última empresa és la protagonista d’un altre presumpte cas de frau en el servei de neteja i recollida de brossa a Barcelona. El passat 17 de novembre del 2016, l’ajuntament va denunciar l’adjudicatària a la Fiscalia per falsejar la recollida de residus voluminosos i d’envasos als districtes de Gràcia, l’Eixample i Ciutat Vella, per tal d’obtenir més ingressos. Al mateix temps, FCC treballava al carrer amb una desena de treballadors menys dels que feia constar oficialment, segons la denúncia.\nAmb aquests mètodes, detectats en el període 2013-2015, l’ajuntament calcula que s’ha produït una estafa mínima de 800.000 euros. FCC és la major adjudicatària dels serveis de neteja viària i la gestió de residus de Barcelona. S'encarrega dels districtes de Ciutat Vella, Eixample i Gràcia, el que suposa prop del 40% de la factura municipal. Amb el contracte adjudicat el 2009, que es clou el 2019, l'empresa ingressa uns 106 milions d'euros l'any. FCC també investiga el cas.\n...i a Badalona\nLa mateixa empresa també té una causa oberta arran d’una denúncia de l'Ajuntament de Badalona del passat 21 de novembre del 2016. Se l’acusa d’haver estafat a la ciutat 12,8 milions d'euros. A Badalona, FCC tenia adjudicat el servei per deu anys (2010-2020). L’informe municipal conclou que FCC hauria incomplert la prestació d’alguns serveis i que, a més, hauria provocat uns sobrecostos de 12,7 milions d’euros a l'ajuntament.\nL’informe municipal detalla fins a cinc actuacions on les xifres no quadren: facturació no conforme a plecs ni lleis de contractes del sector públic; imputació de costos sense haver prestat cap servei efectiu; infradimensió del servei de recollida; increment dels preus de l'oferta original i cobrament d’un mateix cost diverses vegades.\nMUNICIPAL Detecten un frau de 800.000 euros en la gestió d'escombraries de FCC a Barcelona El Nacional


La Cotorra de la Vall: El Punt de Trobada Familiar del Partit Judicial de Sueca millorar el servei especialitzat a famílies en situació de conflictivitat\nEl Punt de Trobada Familiar del Partit Judicial de Sueca millorar el servei especialitzat a famílies en situació de conflictivitat\nLa posada en marxa el Punt de Trobada Familiar de Sueca millorarà el suport i l’atenció especialitzada a les famílies i protegirà els drets de la infància, segons ha destacat la regidora de Serveis Socials de Tavernes, Noèlia Alberola de Compromís que ha significat que “la posada en marxa del Punt de Trobada Familiar suposarà una millora notable en el benestar de la infància i en l’atenció individualitzada a les famílies de Tavernes. L’espai on es desenvoluparà este servei és òptim per a preservar la privacitat dels menors. Esperem que prompte siga una realitat”.\nTavernes és una de les localitats implicades i impulsores del Punt de Trobada Familiar que donarà servei a les famílies de les poblacions que pertanyen al Partit Judicial de Sueca, que permetrà descongestionar el Punt de Gandia i agilitzar l’atenció i els serveis prestats. Des de l’inici del projecte, la regidora i la Regidoria de Serveis Socials vallera s’ha implicat de ple en l’elaboració i el desenvolupament del projecte, com a entitat adherida al grup Treballant per la Igualtat.\nL’espai de Sueca comptarà amb professionals especialitzats en violència de gènere, psicòlegs, tècnics d’integració social, educadors i tècnics en promoció d’igualtat. Els procediments per a obrir a avancen a bon ritme.\nLa regidora de Serveis Socials, Noèlia Alberola, s’ha reunit amb la Direcció General d’Infància i Adolescència, encapçalada per Rosa Molero, per a seguir continuar els treballs que permetran la posada en marxa d’un projecte que augmentarà el suport i l’atenció especialitzada a les famílies en situació de conflictivitat i protegirà els drets de la infància.


El bloc oficial de Solsona FM: de juliol 2012\nObertura i Titulars Informatiu 27 de juliol 2012\nLes administracions locals s’estan habituan a la rècula de mesures que s’adopten en la vida quotidiana dels ciutadans motivades per les tisorades de l’Estat però també de la Generalitat. Davant l'aprimament de les aportacions de les administracions superiors, els ajuntaments es veuen obligats a incrementar els preus dels serveis públics. L’últim exemple a Solsona el tenim en l’augment de quotes de l’Escola Bressol, aprovat en el Ple d’ahir al vespre. Les famílies passaran de pagar 150 euros per infant a 160 euros. L’equip de govern municipal entén que l’escolarització de zero a tres anys no és un luxe, sinó que ha d’estar a l’abast de totes les famílies. Però aquí topa amb l’oposició. El grup municipal de Convergència i Unió discrepa d’aquest increment en considerar-lo insuficient. Fins ara les dues llars d’infants de Solsona havien acordat horaris i preus, però a partir del pròxim curs Arrels cobrarà una quota mensual de 175 euros, 15 més que la Bressol. Convergència i Unió denuncia el que considera una pràctica de competència deslleial per part de l’oferta municipal. L’alcalde lamenta que els arguments de l’oposició puguin obrir bretxa en la bona entesa i el diàleg fomentats els últims cinc anys entre els centres públics i els concertats de la ciutat.\nL’estacionament limitat de les zones blaves gratuïtes de Solsona tindrà una durada màxima de dues hores. Els conductors que hi parin hauran d’utilitzar un parquímetre o bé apuntar l’hora d’arribada en una nota manual. Ho estableix la nova ordenança aprovada unanimement pel consistori.\nL’Hospital Pere Màrtir Colomés ha comprovat la viabilitat de tirar endavant la construcció de vint apartaments tutelats per a gent gran a la banda sud del jardí de la residència. Aquesta setmana s’ha obert el concurs d’idees per als arquitectes de la comarca com a pas previ a l’adjudicació del projecte.\nReobertura a la circulació la cruïlla de Cal Coll després de quatre dies de treballs de construcció d’una rotonda. Les obres finalitzaran la setmana que ve.\nL’àrea de Promoció Econòmica del Consell Comarcal acompanyarà pimes i autònoms en els tràmits de cerca de recursos. L’ens supramunicipal s’integra en la xarxa de Promotors Financers de l’Institut Català de Finances.\nL’Ajuntament de Solsona no assumirà l’organització del Carnaval en cas que no hi hagi relleu en la junta de l’associació de Festes del Carnaval. Ho va afirmar l’alcalde, David Rodríguez en el Ple d’ahir en resposta a una pregunta del regidor David Manzano.\nL’Ajuntament d’Olius demana a Ensenyament la construcció d’una escola de primària. Esgrimeix el volum de població en edat escolar, que supera els 150 nens i nenes.\nEls edificis del consistori solsoní, els pavellons poliesportius i el Casal de Cultura s’inclouen en un projecte europeu de tres anys per adoptar mesures d’estalvi energètic.\nL’associació de Turisme de la Vall de Lord disposa d’un pressupost enguany de 16.400 euros. Aquesta setmana ha signat un conveni amb el Consell Comarcal i els tres ajuntaments de la zona per refermar el suport institucional.\nEn esports l’atenció se centra avui en la final del divuitè campionat comarcal de futbol-7. A les 9 del vespre es disputen els quarts de final els Llocatans i el Borés Cuines i a les 10 de la nit, últim matx entre el Tifosi i el Versàtil per decidir el campió d’aquest any.\nQuant a l’agenda d’aquests dies destaquem el retorn a l’Edat Mitjana de la Vall de Lord, amb el cap de setmana occitanocàtar, amb mercat i nombroses activitats. A Solsona, avui i demà el cicle Diversons ens proposa un viatge musical a Nova Orleans i la mediterrània amb els concerts gratuïts de la Gumbo Jass Band, avui, i Zoobazar, demà, dissabte.\nObertura i Titulars Informatiu 20 de juny 2012\nNo fa gaires dies, en una d’aquelles sessions de “Cafè amb l’alcalde”, David Rodrígez confessava als mitjans de comunicació que sempre que l’Ajuntament pren una decisió de reordenació viària és conscient que li cal obrir el paraigua per resguardar-se de la pluja de crítiques. Però tot apunta que l’última mesura contradiu aquesta tendència. Les regidories d’Urbanisme i Governació han anunciat que dilluns començaran els treballs de construcció d’una petita rotonda a la cruïlla de l’avinguda del Cardenal Tarancón amb la carretera de Torà, coneguda per tothom com la cruïlla de Cal Coll. Sembla que aquesta solució a un dels punts més problemàtics de la xarxa viària urbana de Solsona satisfà majoritàriament l’opinió pública solsonina, que en el seu moment va carregar contra les rotondes de l’avinguda del Pont. El cert és que durant l’última dècada aquests illots circulars per regular el trànsit han proliferat com bolets arreu del país, en alguns casos de forma més justificada que en d’altres. A Solsona segurament que la de Cal Coll serà una de les rotondes acollides a mans besades pels conductors. També és l’exemple que sense grans inversions poden realitzar-se obres notòiament satisfactòries.\nFinalitzen els treballs de recuperació per al lleure ciutadà d’un tram de prop de mig quilòmetre de la ribera Negra. Entre les actuacions, s’han habilitat senders per al passeig separats del trànsit rodat. És un projecte promogut per l’Ajuntament, sota la direcció del Centre Tecnològic i finançat per la Diputació i l’Obra Social La Caixa.\nEl Consell Comarcal impulsa la neteja de nou punts d’abocaments incontrolats de residus a Olius, Castellar de la Ribera, Clariana de Cardener i Pinós. Aquesta acció també té el suport d’un conveni de la Diputació i la Caixa.\nLa regidoria de Medi Ambient de Solsona vol fomentar el reciclatge amb la instal·lació d’una minideixalleria. És ubicada des d’aquesta setmana a l’illa de contenidors del Camp del Serra.\nLa comarca i el sector forestal català ha dit adéu aquesta setmana a Francisco Rovira, polític, empresari i silvicultor. El principal artífex del Centre Tecnològic ha mort a l’edat de 68 anys víctima d’una leucèmia.\nVeïns i comerços del nucli antic de Solsona reclamen una actuació policial més contundent per posar fi a les bretolades que es registren al centre les nits dels caps de setmana. Dissabte passat van trencar el vidre d’un establiment.\nQuè es pot fer perquè Solsona es converteixi en una parada obligatòria per a tothom que hi passa a prop? Aquesta és l’última pregunta llançada al parlament virtual del web SOLSONACO.CAT. S’emmarca en la voluntat de crear una estratègia de posicionament de la ciutat.\nEl Consell Comarcal modifica les bases del servei de trasllat d’avis i persones amb dependència i disminució als centres sanitaris. A partir d’ara podrà beneficiar-se del projecte “T’acompanyem” un perfil més ampli d’usuari gràcies a una subvenció del a Diputació.\nCristina Ribera, Raquel Anglarill i Núria Riu, d’entre 17 i 18 anys, són la nova pubilla i les donzelles d’honor de Solsona. Van ser les tres candidates que es van presentar a les proves de selecció convocades per la regidoria de Cultura dissabte passat.\nEn esports, demà, dissabte, les piscines municipals ens conviden a llençar-nos a l’aigua en la vint-i-novena Hora de Resistència de Natació. S’hi pot participar en tres categories diferents per edats i en equips mixtos de dos nois i dues noies.\nEl Lavanrac és la convocatòria més destacada de l’agenda d’aquest cap de setmana a Solsona. El Carnaval d’estiu ens proposa sortir al carrer amb la bata a partir d’avui mateix i fins diumenge al migdia. Però en l’àmbit estrictament musical també hi ha una cita ineludible per als amants del jazz. Avui a les 10 de la nit, concert del pianista Manel Camps i el saxofonista Llibert Fortuny a la sala dels Sants Màrtirs.\nObertura i Titulars Informatiu 13 de juny 2012\nNo fa encara un mes que ens fèiem ressò de les reaccions que despertava entre els polítics del Solsonès l’anunci per part del govern espanyol de la voluntat de traspassar competències dels municipis a les diputacions. Però com més avança i s’explicita l’Espanya intervinguda, més projectils centrípets dispara l’executiu de Mariano Rajoy que tenen espaordits els nostres representants locals i del país. Mai abans en el període democràtic Madrid no havia demostrat tant ser una espasa de dàmocles no nnomés per a les autonomies, i especialment per a la nació catalana, sinó també per a l’autonomia local, dilapidant els avenços democràtics i l’estat del benestar. El més greu és que no és gens clar que les mesures que afectaran els ajuntaments aconsegueixin l’estalvi econòmic que esgrimeixen els populars.\nLa planta de biomassa projectada a Olius és previst que aquest estiu superi els tràmits per instal·lar-se al municipi. Però la seva viabilitat no està assegurada, ja que depèn dels ajuts del govern central.\nEls pròxims mesos s’executarà la primera fase d’un projecte de millora de l’abocador comarcal pressupostat en 2 milions d’euros. Segons el president del Consell, Joan Solà, es tracta d’un projecte pioner a Catalunya per reduir costos amb el tractament dels voluminosos i la separació de la fracció orgànica.\nRebutgen l’entrada del consistori solsoní en els òrgans de govern del Centre Tecnològic Forestal de Catalunya. L’alcalde lamenta no haver rebut una resposta formal a les seves reiterades peticions.\nDeu dels indrets més freqüentats de Solsona pels ciutadans que treuen el gos a passejar tenen des d’aquest setmana papereres amb dispensadors de bosses. És un pas més en la campanya de la regidoria de Medi Ambient perquè els amos dels animals no si abandonin els excrements canins a la via pública.\nEndesa dobla la potència a la subestació elèctrica d’Oliana. Aquesta actuació afavoreix els abonats de cinc municipis de la comarca.\nComença a comercialitzar-se un joc de memòria amb vint imatges emblemàtiques de Solsona. És un nou producte de marxandatge impulsat per la regidoria de Turisme per promocionar la ciutat.\nConsolidaran el sepulcre neolític de Viladebait a Castellar de la Ribera. El Grup de Prehistòria del Solsonès el va reexcavar la setmana passada.\nEn esports, el Borés Cuines lidera el grup A i el Versàtil el B del campionat comarcal de Futbol-7, iniciat divendres passat. D’altra banda, s’han obert les inscripcions per participar en equips mixtos a la tradicional Hora de Resistència de Natació a les piscines municipals de Solsona.\nEl tret de sortida del trenta-unè Cicle de concerts d’estiu de Solsona és l’apunt més destacat de l’agenda d’aquest cap de setmana. Avui a les 10 de la nit, actuació en format acústic d’Alba Marbà i Damià Olivella al Teatre Comarcal.\nObertura i Titulars Informatiu 6 juliol de 2012\nSi fem una retrospectiva en la història de la composició de l’Ajuntament de Solsona, pràcticament no hi ha cap mandat en què la corporació s’hagi mantingut idèntica des del Ple de presa de posessió fins al darrer plenari previ a les eleccions municipals. Algunes vegades ha estat així per causes funestes, amb la pèrdua d’algun regidor. A vegades, per estratègies internes d’algun partit. En d’altres, però, és per motius personals dels edils, després de comprovar la tasca gens fàcil de compaginar la vida familiar amb la professional i la política. Aquesta és la principal raó per la qual es produeix un nou canvi a l’Ajuntament en complir-se el primer any de mandat. Surt de l’escaquer municipal l’arquitecta Anna Maria Viladrich, número tres de Convergència i Unió. Hi entra a partir dels pròxims mesos el metge Joan Campus, militant d’Unió. En escacs l’entoc és una jugada en què es mouen dues fitxes. Aquesta vegada l’únic grup municipal a l’oposició ha recorregut a l'enroc. Alhora de fer un canvi de peces també aprofita per redistribuir responsabilitats. El cap de llista, Esteve Algué creu necessari dedicar més temps a la direcció de Solsonès Fires. Per a ell això passa per cedir les funcions de portaveu al regidor Francesc Azorín, en la política municipal des del 2003.\nL’Ajuntament fa el primer pas per rebaixar l’Impost de Béns Immobles. El consistori sol·licitarà a la Gerència Territorial del Cadastre una nova revisió dels valors cadastrals per reduir la pressió fiscal dels ciutadans.\nGent gran, joves, famílies i públic en general tenen una cita demà al taller d’idees i creativitat Solsona Co Party, organitzada per la regidoria de Promoció Econòmica amb la col·laboració d’entitats. L’objectiu de la jornada és recollir el màxim nombre d’aportacions ciutadanes sobre les possibles accions que es poden promoure a Solsona en matèria sòcioeconòmica.\nEn cas que ningú no s’ofereixi per integrar una nova junta de l’Associació de Festes del Carnaval aquest estiu, l’entitat es dissoldrà a partir del setembre. El patrimoni material se cediria a l’Ajuntament. En l’última reunió de socis no es va presentar cap candidatura.\nAvui s’estrena una nova edició de l’oferta de visites nocturnes per la “Solsona insòlita”. Enguany s’hi afegeixen noves parades, com les restes museïtzades del fossat i la muralla del Palau Episcopal i el Quarto dels Gegants.\nAlbert Muntada ocupa una de les tres vicepresidènces d’Unió a les comarques de Lleida. Així, el president dels democristians al Solsonès escala posicions dins el partit.\nJoventut Solsonina convoca els solsonins aquest dissabte al segon Cap de Setmana Jove de Solsona. Consistirà en un col·loqui de la Solsona Co Party, un sopar popular i un doble concert amb Strombers com a cap de cartell.\nEn esports, un any més torna a ser notícia un dels esdeveniments esportius de més ressò de la ciutat, el campus de tecnificació de bàsquet Èlite Jove. La participació és similar a la de l’any passat, amb 70 esportistes, però enguany ha incrementat la presència estrangera.\nQuant a l’agenda, aquest cap de setmana Solsona reviu una de les seves tradicions més arrelades, la festa de Sant Cristòfol, patró dels conductors.


Comparteix apunts | Selectivitat.io\nComparteix apunts de batxillerat per un bé comú 🙂\nDomines la teva especialitat? Comparteix els teus apunts utilitzant el següent formulari i ajuda a altres estudiants a superar la selectivitat. Acceptem també enllaços de podcasts, vídeos o llibres. Com més, millor per tothom!\nAbans d'enviar les teves dades, pots consultar la política de privadesa de la web.\nComparteix apunts d'una assignatura. Formats d'arxiu vàlids: doc, pdf, docx, jpg, png\nAlemany Anàlisi musical Anglès Biologia Ciències de la terra i del medi ambient Cultura audiovisual Dibuix artístic Dibuix tècnic Disseny Economia de l'empresa Electrotècnia Física Fonaments de les arts Francès Geografia Grec Història Història de l'art Història de la filosofia Italià Literatura castellana Literatura catalana Llatí Llengua castellana Llengua catalana Matemàtiques Matemàtiques aplicades a les ciències socials Química Tecnologia industrial\nEnllaços (Podcast, vídeos, llibres...)\nAccepto que els apunts/arxius que comparteixi siguin sota llicència de Creative Commons amb Reconeixement-NoComercial-SenseObraDerivada 4.0 Internacional (CC BY-NC-ND 4.0)\nAquesta obra estarà sota una llicència de Creative Commons amb Reconeixement-NoComercial-SenseObraDerivada 4.0 Internacional (CC BY-NC-ND 4.0).\nHe llegit i accepto la política de privadesa de la web.\nAccepto que selectivitat.io em pugui enviar informació promocional i novetats relacionades.\nSegueix-nos a l’Instagram @Selectivitat_io


Formentera s'adhereix al Projecte Cultural Barnasants | OnaCat.Ràdio\nL’illa acollirà dos concerts al febrer i a l’abril. La cantautora formenterera Maria José Cardona actuarà al festival.\nBarnasants ha signat un conveni de col·laboració amb el Consell de Formentera per la projecció i difusió de la realitat cultural i mediambiental de l’illa a la resta del domini lingüístic català. L’acord es materialitzarà amb l’organització del Projecte cultural Barnasants a l’illa de Formentera i la programació d’artistes formenterers al Barnasants l’any 2019.\nFormentera es converteix així en la primera illa de les Balears en adherir-se al Barnasants amb l’objectiu de crear una xarxa de la cultura d’autor del domini lingüístic català que ofereixi a l’illa una proposta cultural i de llengua, especialment entre les generacions més joves i els artistes locals. Es promou, a més, la projecció i difusió de la realitat cultural i mediambiental de Formentera a la resta del domini lingüístic català.\nEl Projecte cultural Barnasants va néixer fa 24 anys a Barcelona amb la vocació de donar veu als artistes de la cançó d’autor durant els mesos d’hivern.\nActualment és el festival de referència de la cançó d’autor a bona part del territori d’àmbit català, i ha crescut fins a esdevenir el projecte cultural més important del seu gènere a Europa, presentant tant a grans figures consagrades de la cançó com difonent els nous valors emergents a través de més de 100 concerts a cada nova edició.\nAixí mateix, s’han establert importants acords de col·laboració i d’intercanvi amb festivals i projectes culturals d’Itàlia, Occitània, Amèrica Llatina i Euskal Herria. Entre d’altres reconeixements, aquesta iniciativa cultural ha estat guardonada amb el Premi Nacional de cultura 2012 de la Generalitat de Catalunya i la Medalla d’Honor de la Ciutat de Barcelona del mateix any.\nEn paraules del seu director, Pere Camps, “Barnasants és un projecte que concep la cultura com a eina clau de transformació i progrés social. Per aquest motiu apostem de manera indiscutible per la cançó d’autor al marge de les modes, el mercat i la indústria”.\nDe cara a l’hivern i primavera del 2019, les propostes del Barnasants a Formentera es traduiran en dos concerts durant els mesos de febrer i abril. D’altra banda, la cantautora formenterera Maria José Cardona serà l’encarregada de representar l’illa en l’edició del festival a Barcelona.


Wikiloc - ruta Puig de s'Alcadena - Lloseta, Islas Baleares (España)- GPS track\nVista 1239 vegades, descarregada 47 vegades\na prop de Lloseta, Islas Baleares (España)\nPujada al Puig de s'Alcadena, una ruta bastant fàcil i entretenguda.\nSortim del camí d'aumadrà, entram per un botador que hi ha per entrar a la finca i començam a seguir el camí fins que trobarem un altre porta amb un altre botador. Més endevant ens desviarem una mica del camí principal i trobarem una porta i més endevant una edificació en runes que pareix un talaiot.\nUna mica després ja deixarem el camí i anirem seguint un caminoi ben marcat i ben fitat fins arribar a una gran porta metàl-lica amb una cadena que es pot obrir per passar.\nUn poc més amunt trobarem l'unica dificultat de la ruta, que no es més que el camí que s'ha esbucat i algú, molt amablement, va posar un parell de parabolts i una corda per poder passar amb seguretat. Es passa amb molta facilitat.\nUna estoneta després ja haurem arribat al punt geodèsic, si seguim una mica més endavant trobarem sa cova de s'Alfàbia.\nPanoràmica desde es Talaiot\nPas amb corda fixa\nRateta, Franquesa i l'Ofre\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Puig de s'Alcadena https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/puig-de-salcadena-8426311 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Finalització curs d'operari/ària de neteja sanitària, hotelera, d'oficines i manteniment de piscines - vallsgenera\nEl curs d'operari/ària de neteja sanitària, hotelera, d'oficines i manteniment de piscines de Vallsgenera va finalitzar el passat divendres.\nEl curs és en el context del programa Activem l’ocupació al Barri Antic de Valls, organitzat per l’Àrea d’Acollida i Orientació de Vallsgenera. Aquest té l'objectiu de respondre a les necessitats de les persones amb dificultats per a la inserció, que resideixin, preferiblement, al Barri Antic de Valls.\nTant les persones participants com la formadora i la coordinadora estan molts satisfets/es amb les competències assolides. Estem segures que aquesta formació els permetrà als usuaris/àries del programa més possibilitats d'inserció laboral!


Esquerra Unida Sant Boi - 27-N: Un peu a la institució, mil al carrer\nEL GRUP MUNICIPAL DE PODEM-EU, RETORNA PART DELS SEUS INGRESSOS A LA CIUTADANIA EN FORMA D’AJUTS, TAL COM RECULL EL SEU PROGRAMA ELECTORAL.\nLa convocatòria es presentarà el proper dissabte 27 de novembre al Museu de Sant Boi i comptarà amb la presència del diputat Lucas Ferro d`En Comú-Podem, que acompanyarà al grup municipal de Podem – Esquerra Unida per a fer balanç dels dos primers anys de legislatura i del seu paper d’oposició a l’equip de govern.\nEl Grup Municipal de Podem-Esquerra Unida Sant Boi convida a tota la ciutadania i, en especial, als moviments socials de la ciutat a la presentació de la convocatòria “Un peu a la institució, mil al carrer” que té l’objectiu de donar suport al teixit associatiu de Sant Boi. Aquesta convocatòria respon al compromís que van adquirir els partits que formen el Grup Municipal al programa electoral de la coalició “Programa per un Sant Boi que lluita, per un Sant Boi amb futur” alhora de destinar part dels recursos que reben fruit de la seva activitat institucional al creixement i consolidació del teixit associatiu de la ciutat.\nAixí mateix la convocatòria destaca com a objectiu principal alentir l’aflorament de projectes i iniciatives que produeixin una incidència en la societat amb l’objectiu de transformar-la, que facin que la comunitat i les ciutadanes tinguin més eines, així com que fomentin la participació al municipi.\nLes entitats i col·lectius podran rebre fins a 500 € per a finançar activitats relacionades amb finalitats solidàries, ecologistes, d’igualtat i cohesió social entre altres valors democràtics i republicans.\nAmb l’objectiu de fomentar la conciliació familiar, l’acte comptarà amb una ludoteca infantil.\nDos anys d’oposició activa a Sant Boi\nAmbdues formacions compartiran, amb el diputat d’En Comú-Podem Lucas Ferro, el treball institucional realitzat en els últims dos anys que han servit per donar veu institucional i ser corretja de transmissió de les inquietuds de les nostres veïnes. Podem i Esquerra Unida, que han arribat a presentar 33 mocions de les quals 26 han estat aprovades pel Ple de l’Ajuntament de Sant Boi i ha fet més de 80 interpel·lacions i propostes a l’equip de govern ha demostrat una oposició activa i coherent amb el seu programa electoral que sempre han mantingut l’objectiu de desenvolupar polítiques que suposin una millora en el benestar de les classes populars de la nostra ciutat. Entre d’altres, tot i que no totes les propostes han estat aprovades, el Grup Municipal ha presentat mocions per a sol·licitar una Escola Oficial d’Idiomes a Sant Boi, per generar una oferta pública i municipal de serveis funeraris, per municipalitzar el Servei d’Atenció Domiciliària, per frenar la proliferació de les cases d’apostes, per reclamar una atenció presencial i de qualitat al sector bancari, per aplicar una moratòria urbanística al PDU Llevant – La Parellada, per construir el primer equipament residencial i assistencial per a la gent gran de gestió pública, per canviar el model de reciclatge pel de devolució, dipòsit i retorn d’envasos, per crear una àrea d’autocaravanes a la ciutat o per apujar els llindars de renda perquè les bonificacions de les tarifes de les escoles bressol arribin a les famílies treballadores.\nAixí mateix hi haurà música i barra, amb l’objectiu de fomentar l’intercanvi d’impressions i generar noves sinergies entre les assistents a partir de les inquietuds o propostes que sorgeixin.


Les botigues de Benicarló tornaran al carrer aquest diumenge 7 d'agost amb tota l'oferta del final de la temporada de rebaixes. L'horari s'ha ampliat fins a les 22.00 hores i s'han programat tallers de manualitats i activitats adreçades a grans i menuts.\nEl carrer Major i el carrer de Sant Joan acolliran una nova edició del Comerç al Carrer aquest diumenge 7 d'agost, organitzat conjuntament per la Regidoria de Comerç i la Unió de Comerços. Fins a 36 establiments comercials de Benicarló sortiran al carrer per oferir els seus productes. Botigues de roba, sabateries, botigues de moda infantil, de complements o perfumeries, articles de puericultura i de regal i fins i tot un estudi de fotografia seran alguns dels comerços que muntaran el seu estand amb l'objectiu d'oferir al millor preu els últims productes de la temporada.\nEnguany, l'horari s'ha ampliat fins a les 22.00 hores per aprofitar millor les hores de menys calor i s'han programat activitats durant tota la jornada com ara tallers de xapes, pintacares, globoflèxia i inflables per als més menuts.\nL'horari serà de 10.00 a 22.00 hores.


Calafell ja té cartell per al seu Carnaval Xurigué | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nCalafell ja té cartell per al seu Carnaval Xurigué\nEl disseny és obra de Cyril Fayrad i servirà per anunciar la celebració, que tindrà lloc el 12 al 15 de febrer\nImatge del cartell del Carnaval Xurigué de Calafell\nCalafell ja té cartell per al Carnaval Xurigué 2015, que se celebrarà del 12 al 15 de febrer. La imatge del cartell és obra de Cyril Fayard, que ha guanyat el Concurs de Cartells del Carnaval Xurigué 2015, que organitza el Patronat Municipal de Turisme. Enguany s’han presentat en aquest concurs un total de 58 treballs, entre els quals el jurat ha triat la imatge guanyadora.\nAixí mateix, aquest concurs també inclou una modalitat júnior, que ha guanyat la nena Huiyi Yang, d’11 anys. Tots els treballs presentats en aquest concurs estaran exposats a la Sala d’Exposicions de les Dependències de la Platja de Calafell (Sant Pere, 29-31) del 2 al 16 de febrer de 2015.\nEl Carnaval Xurigué de Calafell és on participen més carrosses i comparses de la Costa Daurada, gràcies a les tres rues que realitza: una per Segur, una altra per la Platja i una tercera pel Poble. L’any passat va sumar gairebé 15.000 participants.


THINKING 05: PERSEVERANCE – Escola Cervetó\nEl 18 de febrer el robot Perseverance de la NASA (l’agència de l’espai dels Estats Units) va aterrar a Mart amb la missió de cercar-hi signes o restes de vida microbiana. És la tercera nau que ha arribat aquest mes al que també anomenem Planeta Vermell: la primera va ser la Hope dels Emirats Àrabs Units, que ja orbita sobre Mart des del 9 de febrer, i la segona és la xinesa Tianwen-1, que el 10 de febrer va entrar també en l’òrbita marciana i es prepara per aterrar-hi al mes de maig (fins ara només la NASA ha aconseguit posar amb èxit alguna nau a la superfície de Mart). En el calendari astronòmic del New York Times podeu consultar totes les missions programades per anar cap a Mart.\nPer aquest mes de març us proposem visualitzar alguns minuts de l’aterratge del Perseverance a Mart o algunes de les fotos que ha obtingut.\nLink a vídeo: https://www.youtube.com/watch?v=gYQwuYZbA6o\nTambé podeu trobar altres vídeos a: https://www.nasa.gov/mission_pages/mars/images/index.html (però són molt llargs)\nLink a imatges: https://www.nasa.gov/mission_pages/mars/images/index.html\nLes propostes de treball que us fem són les següents:\nPensar un nom per a una nau espacial que viatja fins un altre planeta a buscar vida. Escriure-la en una cartolineta i que la pengin en un lloc visible.\nDibuixar en una cartolineta un símbol/ paraula/es… que sintetitzin la idea/ l’emoció/ la pregunta/ la certesa… que per a l’alumnat representen aquestes. Penjar-les en un lloc visible amb explicació o sense.\nPer a grups de més edat, crear un debat a l’aula on es puguin comentar els interessos geopolítics, econòmics i científics d’aquestes missions. Recollir-ne la síntesi i penjar-la a un espai visible.\nComentar la següent frase: “En algun lloc, alguna cosa increïble està esperant ser coneguda” Carl Sagan. Recollir-ne la síntesi i penjar-la en un espai visible.\nPlantejar la pregunta “Quines altres possibilitats ens obren aquestes missions?”\nAltres propostes que se us acudeixen…


Castells i Solbes rectifiquen: Espanya NO aporta a Catalunya el que fixa l'Estatut La República\nCastells i Solbes rectifiquen: Espanya NO aporta a Catalunya el que fixa l’Estatut\nEns volien prendre el pèl, però finalment han rectificat. En nou mesos, el Conseller d’Economia, Antoni Castells, i el Ministre Solbes han canviat radicalment el seu discurs, que afirmava de manera taxativa que el Govern espanyol complia amb les inversions que fixa l’Estatut. Ara comencen a reconèixer que no, i en diverses compareixences han confirmat que les inversions de l’Estat a Catalunya no són, ni de bon tros, les que fixa l’Estatut, de manera que el pressupost de l’any vinent haurà d’augmentar fins a un 50% les aportacions de l’Estat al Principat. L’incompliment del Govern espanyol ja l’havia pronosticat la Cambra de Comerç i l’havien denunciat reiteradament els partits catalans al Congrés dels Diputats. De l’equívoc només se’n treu una dada clara: Espanya ens ha estafat 1.054 milions d’euros amb la broma.\nN’informava la Vanguardia diumenge: Fa nou mesos el Conseller Castells assegurava, referint-se a les inversions de l’Estat a Catalunya, que “s’ha complert escrupolosament el que establia l’Estatut” i ara, en canvi assegura que la inversió que va acceptar al setembre seria, avui per avui, inadmissible.\nDiversos col·lectius ja havien denunciat l’incompliment de l’Estatut per part de l’Estat, com ara la Cambra de Comerç. En la seva disposició tercera, l’Estatut fixa la inversió espanyola a Catalunya en el mateix tant per cent que el pes del PIB català a l’economia de l’Estat, enguany en el 18,8%.\nEsquerra ja havia preguntat al Congrés si l’executiu espanyol compliria aquesta disposició tercera, i Zapatero va respondre amb un to de mofa, assegurant -i mentint- que l’Estat ja aportava a Catalunya tot el que prometia el text estatutari.\nDe cara als propers pressupostos, el Govern de Zapatero hauria d’invertir un 46,6% més del què ha fet aquest 2007 a Catalunya per tal de complir amb la disposició tercera. Això equival a 1.379 milions d’euros més respecte a aquest any actual, als quals cal sumar-hi els 1.054 milions d’euros que aquest any ens han estafat.


O Globo - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHerbert Moses i Irineu Marinho\n(1986) Premi Príncep d'Astúries de Comunicació i Humanitats\nO Globo és un diari fundat el 29 de juliol de 1925 amb seu a Rio de Janeiro, Brasil.\nFou fundat pel periodista Irineu Marinho, propietari del diari vespertí A Noite. Per intentar ampliar el públic del diari creà un nou diari matutí. La mort d'Irineu Marinho poques setamens després de la fundació del grup, aquest fou heretat pel seu fill Roberto Marinho, que mitjançant l'èxti del diari aconseguí un ascensió econòmica i política que creà un conglomerat de mitjans de comunicació, que avui dia agrupen una televisió, una ràdio i l'editorial Globo.\nEl 1986 li fou concedit el Premi Príncep d'Astúries de Comunicació i Humanitats per la considerable tasca comunicativa duta a terme en l'àmbit de la premsa, ràdio i televisió al món iberoamericà.\n(portuguès) O Globo Online\n(castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Príncep d'Astúries de Comunicació i Humanitats 1986\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=O_Globo&oldid=21658677»\nEntitats del Brasil\nDiaris en portuguès\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 ago 2019 a les 15:53.


Nou estudi diu que la depressió realment augmenta a Amèrica | CAT.Lamareschale.org\nI, per desgràcia, algunes persones no s'adonen del que estan patint.\nEls nord-americans no s'acaba d'entrar més diagnòstics i omplint més receptes, va descobrir autor principal de l'estudi Jean Twenge, professor de psicologia de la Universitat Estatal de San Diego i autor de Generació Jo: Per què els joves d'avui els nord-americans tenen més confiança, assertiu, el títol i més miserable que mai.\nEls joves són en realitat reporten més símptomes depressius que els adolescents de la mateixa edat en les generacions anteriors.\nI la part realment estrany?\nElls no poden fins i tot ser la identificació d'aquells símptomes que la depressió.\nAll-Natural Depressió Correccions\nPer a la seva investigació, Twenge va comparar els resultats de múltiples estudis a llarg termini dels nord-americans.\nEn primer lloc, es veia en l'Estudi d'Observació del Futur, que ha recollit dades sobre una mostra representativa a nivell nacional d'últim any de secundària cada any des de 1976. Es van analitzar els informes dels seus símptomes de salut dels estudiants, comparar els resultats de 1982 - 1984 amb els a partir del 2015 - 2016. Es va trobar que els joves d'avui estan reportant molts més símptomes somàtics de la depressió i la malaltia mental.\nQuè és un símptoma somàtic de la depressió?\nEls resultats van mostrar un augment del 73 per cent en problemes per dormir sis o més dies al mes i un augment del 260 per cent en problemes per dormir 20 o més dies al mes.\nEls informes de falta d'alè han pujat un 64 per cent.\nHi va haver un augment del 38 per cent en els estudiants que tenen dificultat per recordar alguna cosa en l'últim mes, i 250 per cent d'augment en tenir dificultat per pensar amb claredat en 20 o més dies al mes.\nEl que vostè necessita saber sobre el suïcidi i la depressió\nA part de la comparació d'aquests nombres, Twenge també va examinar els resultats del Projecte de primer any d'Amèrica, una enquesta de 200.000 estudiants de primer any de la universitat d'entrada, que s'ha dut a terme cada any des de 1966. La comparació de les puntuacions de de 1985 - 1989 i 2015-2017, es va adonar d'un 50 per cent augment d'estudiants que diuen sentir-se "aclaparat per tot el que havia de fer", i 24 per cent més de persones diuen que estaven "per sota de la mitjana en la salut emocional." Però quan se li va preguntar si se sentien deprimits, no era en realitat una disminució del 22 per cent en les respostes.\nEn el cas que crec que només estava mirant les enquestes d'adolescents Moody, Twenge també va analitzar una enquesta dels adults majors de 19 anys entre 1988 i 2000. De la mateixa manera, van ser els símptomes somàtics de la malaltia mental que més van augmentar, incloent la falta de gana, dificultat per concentrar-se, i la sensació que tot era un esforç.\nLlavors, què suggereixen tots aquests números?\nTwenge va concloure que els adolescents i els adults nord-americans estan experimentant més símptomes somàtics de la depressió que mai.\nPer molt que l'estigma ha disminuït de distància, la gent encara semblen tenir dificultats per reconèixer que estan "deprimits", fins i tot quan no poden menjar, no pot dormir, no pot respirar, i no pot concentrar-se.\nSi se sent que les coses no estan del tot bé, parli amb un metge, un assessor, un amic o membre de la família per ajudar a determinar si els seus símptomes poden ser més que simplement l'estrès ocasional.\nCom saber si està deprimit o una sensació de Down\n7 símptomes de mal de cap No heu de ignorar


En marxa la tercera prova de la Copa del Món d'eslàlom — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / En marxa la tercera prova de la Copa del Món d'eslàlom\nEn marxa la tercera prova de la Copa del Món d'eslàlom\nAugsburg acull aquest cap de setmana el circuit mundial, que es decidirà al setembre amb les dues últimes proves, a Tacen i la Seu\nDes d'aquest divendres s'està disputant a Augsburg (Alemanya) la tercera prova de la Copa del Món de Canoe Eslàlom, que compta novament amb participació de palistes del Cadí CK o bé que viuen i entrenen a la Seu.\nTal com és habitual, la competició ha començat amb la jornada de rondes classificatòries en totes les categories. Aquest dissabte al matí, a partir de les 9, es disputaran les semifinals de C1 masculí i K1 femení, amb les finals a les 12 del migdia; i a partir de 2/4 de 3 de la tarda, la prova de C2 mixt. Diumenge, amb els mateixos horaris, serà el torn de les semifinals i finals de C1 femení i K1 masculí, juntament amb la competició de caiac extrem que completarà el cap de setmana.\nDe moment, a les dues competicions anteriors el millor resultat de l'equip estatal ha estat el segon lloc obtingut per Núria Vilarrubla en C1 femení la setmana passada a Cracòvia. Maialen Chourraut, David Llorente i Telmo Olazabal, entre d'altres, també aspiren a arribar a les finals i lluitar per les medalles en les respectives categories.\nDesprés de la cita d'Augsburg, la Copa del Món farà una pausa fins al 31 d'agost, quan començarà la penúltima prova a Tacen (Eslovènia). Les finals seran per segon any consecutiu a la Seu d'Urgell: del 7 al 9 de setembre al Ràfting Parc.


La Comunitat Valenciana condemna l'assassinat d'una dona en el Clot de Burriana\nAjuntaments, diputacions i Delegació del Govern s'han concentrat aquest migdia en repulsa del crim masclista\nLa detenció de la parella de Johana Andrea Aguilar, per al qual la Jutgessa del Jutjat de Violència contra la Dona de Vila-real ha decretat presó sense fiança, com a presumpte autor del seu assassinat el passat 22 d'abril a Burriana ha unit a la societat valenciana en un crit unànime de condemna.\nAixí, la Federació Valenciana de Municipis i Províncies ha convocat per a aquest migdia concentracions enfront dels edificis públics en repulsa de l'assassinat masclista en la capital de la Plana Baixa.\nAhir Burriana, on va ser trobada morta la dona i localitat en la qual residia, va convocar una concentració després de conèixer-se la detenció del presumpte assassí.\nEn aquest 2021, dues dones han sigut assassinades en la Comunitat Valenciana i la dona assassinada a Burriana és la primera a la província de Castelló. El nombre de dones assassinades per violència de gènere a Espanya ascendeix a 24 en 2021 i a 1.102 des de 2003.\nEl cadàver de Johana va aparèixer en el Clot\nL'aparició del cadàver de Johana amb signes d'escanyament en el Clot de Burriana va commocionar a la localitat castellonenca. El succés va causar gran renou i després de més de dos mesos d'investigació, els agents han procedit a la detenció del presumpte autor del crim, el marit de la víctima, sense antecedents per violència de gènere, que treballava com a repartidor de productes de farmàcia i òptiques de la zona.\nLa jutge del Jutjat de Violència sobre la Dona de Vila-real va acordar divendres passat l'ingrés a la presó provisional, comunicada i sense fiança del marit de la víctima com a presumpte autor de la mort de la dona, el cadàver de la qual va ser localitzat el mes d'abril passat en un paratge natural de la localitat de Burriana. El detingut queda investigat en una causa oberta per un delicte d'homicidi, sense perjudici d'ulterior qualificació. Les actuacions estan declarades secretes.