VINS i CAVES - BRISAS DEL MAR\nMínim 12 mesos en bótes seleccionades de roure americà de 225 litres i a almenys 6 mesos en ampolla abans de sortir de celler.\nPresenta en copa un color cirera brillant net, amb vora granat. En nas manté la frescor de la fruita, apreciant-la vainilla i les aromes més emblemàtics del roure torrat. En boca és sedós i persistent presentat sabors especiats ben acoblats..\nRaïm procedent de la Rioja Alta, Finca Carbonera, la vinya a major altura de tota la DO Rioja (840 m). Els raïms es refrigeren de manera instantània en atmosfera inert, i des d’aquest moment, tot el procés d’elaboració es manté a molt baixa temperatura per obtenir la màxima qualitat i finor d’aromes.\nUll de llebre, Garnatxa.\nRosat elaborat en part a través de la sagnia del most del raïm al celler i en part a través de maceració pel·licular i posterior premsat. El most es clarifica abans de la fermentació. Procés íntegre d’elaboració a molt baixa temperatura.\nUll de llebre, altres\nColor vermell roví intens. En boca és expressiu de fruits vermells (gerd, nabius, cireres) acoblades per notes especiades i un fons de vainilla. Vell ventall afruitat en boca, la seva estructura subratlla els seus gustos densos i els seus tanins consistents. Gran complexitat en la degustació que li aporta persistència.\nPot sentir olor de grosella, albercoc, i fenc. El seu gust és sec en boca.\nPerfecte per acompanyar amb aperitius, entremesos variats, peix i mariscs.\nAspecte: Brillant amb tonalitat rosa pal.\nNas: Subtil, amb records de maduixa, gerd, flors de violeta i especiats (anís, camamilla).\nBoca: Entrada estructurada i untuosa que aporta longitud. L’acidesa d’aquest vi el fa fresc i equilibra l’estructura en boca.\nAspecte: brillant i cristal·lí.\nNas: desprèn aroma a pinya, poma i notes cítriques.\nBoca: delicada suavitat i lleugeresa subtil al paladar. Un vi radiant.\nNet i brillant, de color groc palla amb reflexos daurats. De bombolla fina i integrada, destaquen aromes de poma verda i cítrics combinats amb fonoll i fruits secs.\nIdeal per maridar amb arrossos, marisc i carns blanques


Agost | 2020 | Dades de Catalunya\nMontcada i Maça de Liçana, Ot (III) de\n(Catalunya, segle XIV – 1413/26)\nFill i successor de Guillem (II) de Montcada i de Montcada, i d’Elvira Maça de Liçana.\nEs casà amb Elfa, germana del cèlebre Antonio de Luna y de Xèrica, la qual volgué empresonar (1382), i es mantingué neutral en la pugna entre el rei Pere III i el seu fill, el duc de Girona.\nEl 1381 anà a l’expedició a Grècia amb la galera Santa Coloma, que portava el nou vicari general, el vescomte de Rocabertí, i en retornà l’any següent.\nEl 1392, amb els seus fills Guillem Ramon III i Pere de Montcada i de Luna, anà a l’expedició de Sicília per sotmetre els barons sicilians a l’obediència dels reis Martí I i Martí II, dels quals fou camarlenc i conseller.\nSembla que al seu temps els Montcada perderen la important baronia de Fraga.\nTambé fou pare del bisbe Ot de Montcada i de Luna.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada nobles el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Vilaragut, Mateu de\n(Catalunya, 1424 – Aitona, Segrià, 1485)\n(o Mateu Florimon) Noble. Fill hereu de Pere de Montcada i de Luna, baró de Vilamarxant, i de Joana de Vilaragut.\nEl 1443 es casà amb la seva cosina germana Orfresina de Montcada i de Lioro i aconseguí que el pare d’aquesta, Guillem Ramon (III) de Montcada i de Luna, en morir (vers 1456), els deixés l’herència i els títols baronials, tot i que tenia un fill baró, Llorenç de Montcada i de Lioro.\nAmbdós consorts tingueren llurs béns en indivís. Llorenç s’hi oposà, fet que inicià una bandositat entre ell i Mateu i Orfresina, que no vacil·laren a pressionar les autoritats de Lleida perquè els fessin costat: retingueren diversos llocs dependents de la seu de Lleida i organitzaren una galera de bandolers que recorria l’Ebre i el Segre atacant el tràfic comercial lleidatà.\nEn esclatar la guerra contra Joan II de Catalunya-Aragó, Mateu de Montcada milità al bàndol del rei i aprofità la lluita per atacar el seu adversari.\nConseller de Joan II, aquest el nomenà majordom i mariscal o senescal, i li confià operacions a la zona occidental: s’apoderà de Flix (abril 1464) i col·laborà en la presa de Lleida.\nVidu d’Orfresina (1483), fou assassinat per Ot de Montcada, nét de Llorenç, probablement ressentit per la usurpació.\nMontcada i de Vilaragut, Guillem Ramon de\n(Xiva, Foia de Bunyol, vers 1440 – Tarassona, Aragó, 1521)\nPolític i eclesiàstic. Fill de Joan de Montcada i de Luna, baró de Xiva.\nEra prior major de Tortosa i fou president de la generalitat de Catalunya (1470).\nEl 1474 fou nomenat bisbe de Vic, però no hi residí, i actuaren en nom seu bisbes titulars. Féu reunir sínodes a Vic (1474) i a Manresa (1481).\nEstigué molt de temps a les corts de Joan II i de Ferran II de Catalunya-Aragó.\nEl 1493 fou nomenat bisbe de Mallorca, i el 1496, de Tarassona, on emprengué la reforma de la clerecia i acabà les obres del claustre de la catedral.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada bisbat Vic, eclesiàstics, polítics/ques, presidents Generalitat el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Silva, Miquel I de\n(Madrid, 9 octubre 1652 – Girona, 8 agost 1674)\nCinquè marquès d’Aitona. Fill de Guillem Ramon de Montcada i de Castro. El 1670, a la mort del seu pare, n’heretà el títol marquesal.\nParticipà a la guerra contra França. El 1672 manava el terç de la Diputació del Principat que actuava al front del Rosselló. El 1674, quan exercia el mateix comandament i era a Girona, li sobrevingué la mort. Feia poc que havia arribat a la ciutat procedent del front rossellonès.\nDel seu matrimoni amb una Benavides deixà dos infants de molt poca edat: Guillem Ramon de Montcada i de Portocarrero-Meneses, sisè marquès d’Aitona, i Lluïsa de Montcada i Benavides, que havia de casar-se amb el duc d’Híxar.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada marquesat Aitona, nobles el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Queralt, Berenguera de\n(Catalunya, segle XIV – 1340)\nFilla de Guillem Ramon de Montcada i d’Abarca, pertanyent a la branca d’Aitona-Seròs. El seu pare morí en 1275, quan ella era de molt poca edat. N’heretà la baronia de Seròs.\nMuller de Guillem (I) d’Entença i de Montcada. Ja vídua, contragué un nou matrimoni amb l’occità Bernet Jordà de l’Illa.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada dames el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Portocarrero-Meneses, Guillem Ramon V de\n(Madrid, 4 desembre 1674 – València, 5 febrer 1727)\nFill de Miquel I de Montcada i de Silva. Fou mestre de la casa i cort reial. Durant un quant temps residí a Barcelona.\nParticipà en la campanya de Felip V al ducat de Milà (1704). Li foren confiscats els béns al Principat per Carles d’Àustria (1706).\nFou pare de la darrera representant del llinatge als Països Catalans, Teresa I de Montcada i de Benavides.\nEl seu germà, Manuel de Montcada i de Portocarrero-Meneses (Catalunya, segle XVII – 1727), inicià el brancó dels marquesos de Leiva, extingit amb la seva néta, el 1749.\nMontcada i de Pinós, Ot (I) de\n(Catalunya, vers 1290 – 1341)\n(dit el Vell) Senyor de la baronia d’Aitona. Fill i hereu de Pere II de Montcada i d’Abarca.\nEl 1309 prengué part en la campanya d’Almeria. El 1312 entrà a formar part del consell de Jaume II i fou nomenat majordom reial a València (1313).\nFou adscrit al servei de l’infant Alfons arran del seu casament amb Teresa d’Entença (1314), l’acompanyà durant molts anys i fou lloctinent seu a la procuradoria de Catalunya. El 1319 fou padrí de l’infant Pere (després Pere III).\nFou ambaixador prop de Carles IV de França en el plet entre aquest i Sanç I de Mallorca sobre el domini de Montpeller (1321).\nEn casar-se la seva germana Elisenda amb el rei Jaume II (1322), la dotà amb les propietats de Seròs i Mequinensa. Poc després (1324-26) rebé en compensació les senyories de Llagostera, Cassà de la Selva, Caldes de Malavella, Caulès, Franciac, Santa Seclina, Tossa i Lloret, i consolidà així el seu prestigi polític.\nIntervingué en ajuda del casal de Mallorca quan una unió de nobles rossellonesos refusà l’obediència a l’infant Felip de Mallorca, regent per Jaume III de Mallorca (1326).\nFou marmessor de Jaume II i de Teresa d’Entença. Malgrat la seva vinculació a Alfons III, es negà a reconèixer les abusives donacions fetes per aquest a l’infant Ferran.\nEl 1336, a la mort d’Alfons III, visità Pere III amb altres nobles per jurar-lo comte de Barcelona abans que rei d’Aragó, i a desgrat del refús d’aquest l’acompanyà a la seva coronació a Saragossa.\nSempre al servei del nou rei, l’ajudà a alliberar-se de la influència de l’arquebisbe Pedro López de Luna (1336), en les negociacions amb Jaume III de Mallorca, en la política amb França, etc.\nS’havia casat, abans del 1317, amb Jofredina de Lloria i Lancia, filla de l’almirall Roger.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada baronia Aitona, nobles el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Pinós, Guillem Ramon de\n(Catalunya, 1279 – Sicília, Itàlia, 1325)\nDiplomàtic. Fill de Pere de Montcada i d’Abarca, senyor d’Aitona.\nEl 1282 anà amb Pere II de Catalunya-Aragó a Sicília, on s’establí (al servei de l’infant Jaume, i després, de l’infant Frederic) i on adquirí una gran influència pel seu casament amb Lucina d’Alagó, senyora de Malta i Gozzo.\nFidel a l’infant Frederic en esdevenir rei (1296), s’enfrontà a Jaume II de Catalunya-Aragó al cap d’Orlando (1299) i els angevins.\nEl 1301 fou nomenat alcaid dels cristians de Tunis, càrrec que exercí fins més enllà del 1320, sense, però, aconseguir-ne mai el reconeixement per part de Jaume II; el 1311, pel fet d’haver ajudat amb la milícia cristiana a l’accés al poder d’Ibn al-Lihyänï, esdevingué alcaid major. Intervingué sovint amb influència en la política hàfsida.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada diplomàtics/ques el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Pinós, Gastó de\n(Catalunya, segle XIII – Girona, 1334)\nEclesiàstic. Fill de Pere de Montcada, el novè senescal, i d’Elisenda de Pinós. A la mort del seu pare (1303), era encara molt jove.\nFou ardiaca de la seu de Barcelona. En 1320 fou novament familiar del papa Joan XXII. Visqué llavors a Avinyó, a la cort papal.\nQuatre anys més tard era consagrat bisbe d’Osca. En aquest càrrec feu alguns serveis especials al seu cunyat Jaume II el Just, del qual seria també canceller. Li serví d’ambaixador davant la cort papal d’Avinyó i també a Sicília i Nàpols (1326).\nAssistí a la inauguració del monestir de Pedralbes (1327). També era present, a Barcelona, a la cerimònia de reconeixement de vassallatge per part de Jaume III de Mallorca.\nEn 1329 fou nomenat bisbe de Girona. Dos anys després era proposat per a la mitra siciliana de Monreale, però preferí restar a Catalunya i conservar el bisbat gironí.\nMorí en un estat de veritable pobresa originat pel seu esperit molt caritatiu.\nAquesta entrada va ser publicada a Biografies i etiquetada arquebisbat Barcelona, eclesiàstics el 31 Agost, 2020 per DadesCat.\nMontcada i de Peralta, Guillem Ramon de\n(Sicília, Itàlia, segle XIV – 1398)\nTercer comte d’Agosta i de Nucaria. Fill de Mateu de Montcada i Sclafani.\nDel partit català, a la mort de Frederic III de Sicília (1377), davant la crisi plantejada, raptà la reina Maria de Sicília i la dugué al seu castell d’Agosta; després l’encomanà a les tropes catalanes enviades pel rei Pere III de Catalunya-Aragó (1380).\nGestionà a Catalunya (1380) el matrimoni de la reina amb Martí el Jove, fill de l’infant Martí, i fou recompensat per aquest amb les senyories de Piera, Caldes de Montbui, Granollers i Sant Vicenç dels Horts i la baronia de Cervelló; les vengué, però, al comte Pere II d’Urgell, i amb els diners obtinguts es dedicà a la pirateria.\nAnà a Grècia, on sostingué estretes relacions amb els barons dels ducats d’Atenes i Neopàtria i gestionà el casament del seu fill Mateu amb Maria, hereva del comtat de Salona, projecte malbaratat per la invasió turca. Aconseguí per a Joan I de Catalunya-Aragó la relíquia del cap de sant Jordi.\nAmb la instauració de Martí el Jove a Sicília retornà a l’illa, d’on fou conestable, mestre justicier, conseller i assessor del rei (1392). Obtingué el 1392 l’illa de Lípari, Naro, Mineo, Mussumeli, Favara, Misilmeri, confiscats als Chiaramonte, les baronies de la Ferla i Sortino (1395) i el marquesat de Malta (1396).\nEl 1398 li foren confiscats tots els béns pel fet d’haver estat acusat de fellonia. Després de la seva mort fou rehabilitat i declarat innocent (1410). És enterrat a l’església de San Domenico de Lentini.


84a Circular Informativa\nVolem compartir amb vosaltres els percentatge de facturació per sectors provinent de l’aplicació de processos industrials d’innovació a què vam accedir gràcies a la FECOCAT: el sector de l’automòbil té un 70% de la facturació vinculada a innovació industrial del producte, en l’alimentació el percentatge és 30%, en el sector farmacèutic un 25%, i en el sector de l’edificació el percentatge és un escàs 1% del volum de negoci.\nAquest un indicador que posa de relleu dues qüestions: d’una banda que la innovació en la indústria de l’edificació no està percebuda actualment per bona part d’agents del sector com una eina clau de millora (reducció de costos, residus, terminis, control de qualitat, augment de la seguretat...). L’altra conclusió possible és que hi ha un gran marge de millora en aquest sentit, que des de la Cambra Professional ens comprometem a continuar impulsant.\nSetmana de la Rehabilitació 2017\nLa Setmana de la Rehabilitació te lloc anualment a la tardor. El seu objectiu és fer de la rehabilitació i el manteniment un nou sector d’activitat adreçat a la millora de l’entorn urbà i de la qualitat de vida de tots els ciutadans. Es tracta d’una setmana de jornades i activitats vàries adreçades a professionals, als agents del sector i a les diferents administracions. Així mateix, bianualment, s’organitza dins la Setmana, la Fira de la Rehabilitació, adreçada especialment als ciutadans. La Setmana de la Rehabilitació està organitzada pel CAATEEB amb la col·laboració i el recolzament d’un comitè estratègic, al qual en formem part, confirmat pels agents del sector de l’àmbit de l’administració i associatiu així com també compta amb la participació de la industria del sector. Podeu trobar el programa amb totes les activitats a http://rehabilita.cat/\n25 anys de les Olimpíades. Transformació urbanística d’una ciutat\nEls Jocs Olímpics d’estiu de Barcelona 1992 van representar una de les grans transformacions urbanístiques per les quals ha passat la ciutat al llarg de la seva història, amb molts canvis i noves construccions que es van dividir principalment en diferents àrees. El CAATEEB vol rebre homenatge al que va representar un dels canvis més substancials de la ciutat i ho vol fer a través d’arquitectes tècnics i de les obres singulars en les que hi van col·laborar. Aquesta sessió tindrà lloc el pròxim dimarts 28 de novembre de 18.30h a 20.30h a la Sala d’Actes del CAATEEB. L’assistència és gratuïta i us poeu inscriure a colegiacio@apabcn.cat o trucant al 933933739.\nFont:: Setmanari Informació col·legial CAATEB\nS’ha publicat al BOPB una modificació de la convocatòria d'enguany de subvencions per a la rehabilitació d’edificis d’ús residencial i habitatges a la ciutat de Barcelona. S’amplia l’import de la convocatòria, s’augmenten els percentatges de subvenció en determinats barris, i s’estableix que en les actuacions superiors a 50.000 euros caldrà acreditar haver sol·licitat 3 pressupostos. Trobareu tota la informació a https://www.arquitectes.cat/ca/suport/actualitat/ampliacio-ajuts-rehabilitacio-habitatges-barcelona-ciutat\nS'exposarà el procés de transformació que es duu a terme al Museu del Ferrocarril de Catalunya, iniciat en 2016 i que es perllongarà fins 2020. Amb aquesta renovació, ampliació i increment de continguts, el Museu aspira a viatjar cap al futur aprofundint en la tasca de consolidació com a centre viu de custodia del patrimoni, així com de coneixement i divulgació de l'univers ferroviari. En els últims anys, ja ha franquejat els seus límits físics en promoure el Màster en Sistemes Ferroviaris de la Universitat Politècnica, el primer cicle formatiu de manteniment de vehicles o en apropar els valors del transport per ferrocarril a gran part dels centres educatius catalans. La conferència, organitzada per Engitren, anirà a càrrec de Pilar Garcia Fuertes, llicenciada en història contemporània i màster de gestió del patrimoni i de lideratge i Directora del Museu del Ferrocarril de Catalunya. Està prevista pel dijous, 30 de novembre de 2017 a les 18.30h a la seu del Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya (Via Laietana 39 de Barcelona). Trobareu tota la informació i inscripcions a http://www.eic.cat/jornades/1098197\nDescomptes associats a la Cambra\n- Software Avant Manager: Descompte del 50% de la quota del primer més de servei, formació gratuïta a tot l’equip del despatx perquè puguin començar a gaudir dels avantatges d’utilitzar Avant Manager des del primer dia i migració de dades cap a Avant Manager gratuïta. http://www.avantmanager.com/\n- Agencia de Certificació Professional: Descompte del 5% acumulable a altres bonificacions, com el 6% a les tases de certificació per estar col·legiat al CAATEEB o a qualsevol col·legi col·laborador. www.agenciacertificacionprofesional.org


Miramelsmots: Giren les rodes sense ordre\nSommiadora i escriptoa amb majúscula!!!\n23 d’agost de 2012 a les 8:43\nAra no sé si és un relat o una vivència. Això ha de tenir una interpretació, no? Que estrany. Has de posar fre a alguna cosa?\n23 d’agost de 2012 a les 8:58\nHi ha somnis recurrents, no sé si signifquen alguna cosa.\n23 d’agost de 2012 a les 10:27\nMaria Moreno...gràcies, gràcies i mil gràcies...Per aconseguir les majúscules hauria d'escriure més i fer dits, fer dits i fer dits...però m'agrada que els meus mots t'arribin així...més que m'agrada és que m'encanta. Un petó i mil gràcies!\nXexu...està etiquetat com a Basat en somnis reals...no sé la interpretació psicoanalítica o dels somnis...però miraré de saber què està desfrenat...Gràcies per ser-hi, xiquet!\nHelena...sí, sí...jo tampoc ho sé. Un petó, bonica!\n23 d’agost de 2012 a les 10:54\nAixò, això! Posa't en mans d'un bon i musculós mecànic! ;p\n23 d’agost de 2012 a les 11:00\nPorqueeeeettt!!!...Verge Santa!...ha,ha,ha...el mecànic del poble no és gaire musculós...\n23 d’agost de 2012 a les 11:07\nHi ha gent que troba significat o simbolisme al somnis, no sé si això té fonament, però ha de ser empipador tenir aquest malson recorrent.\nNo se jo si amb l'ajut del mecànic ho resoldràs...\n23 d’agost de 2012 a les 12:16\nLes pastilles sempre fallen, són millor els supositoris.\n23 d’agost de 2012 a les 12:18\nAlguna cosa no et traba prou, doncs. Busca un tronc ben gruixut que aturo el cotxe, i salta en marxa, si van maldades :)\n23 d’agost de 2012 a les 12:20\nM'agrada molt quan escrius sobre els somnis. Tots els somnis tenen interpretació, segur. Només cal pensar-hi una mica per interpretar-los. A mi normalment em passa que vaig amb cotxe i m'estampo en un barranc... Diuen que el cotxe és símbol d'independència, no ho sé. Molts petons, bonica!!\n23 d’agost de 2012 a les 14:07\nGlòria...potser si em canvia l'oli?\nJpmerch...ha,ha,ha...molt agut (o esdrúixol)!\nCantireta...ha,ha,ha...això del tronc gruixut s'ha de llegir simbòlicament?\nSílvia...Tens raó...No sabia això de la independència...Potser és que els somnis van encarats a l'11 de setembre?...Es veu que els frens, en els somnis, signifiquen la nostra voluntat. Jo la dec tenir esverada!...ha,ha,ha...\n24 d’agost de 2012 a les 7:45\nFa anys, molts anys (quan encara no hi havia gaires camioneres) vaig ajudar a canviar una roda a una camionera.\nFou una experiència única.\n25 d’agost de 2012 a les 19:01\nJordi...he trigat a respondre però no m'havia pas atropellat una camionera...és que darrerament sóc una blogaire una mica patata!...Un petó!\n30 d’agost de 2012 a les 12:23


Habitatges, indults, tribunals... - Regió7\nHabitatges, indults, tribunals...\n19·06·21 | 06:26 | Actualitzat a les 07:15\nNo és cap novetat afirmar que un dels problemes greus del país és l’habitatge i que el daltabaix econòmic que ha causat la pandèmia encara ho ha fet més evident. La qüestió ve de lluny i està en relació amb una pregunta bàsica: un tema tan essencial com l’habitatge es pot deixar exclusivament a mans del mercat i l’especulació? La construcció d’habitatges i la urbanització del territori ha d’estar regulada, per descomptat. Però la iniciativa constructiva ha de ser, com és ara en el nostre entorn, gairebé absolutament privada? En molts països hi ha un parc molt notable d’habitatge públic, promogut pels municipis o per entitats oficials sense ànim de lucre. I a Manresa mateix, en un determinat moment es van construir una colla de blocs de forma cooperativa i encara hi ha alguna iniciativa vigent en aquest sentit. En tot cas hauríem de preguntar-nos com pot ser que allò que és possible i habitual en altres països no ho és al nostre. O ja ens hem de resignar del tot a deixar-ho en mans de grans inversionistes que s’aprofiten de la imprescindible necessitat que tothom té d’un habitatge?\nDarrerament el drama dels desnonaments per impossibilitat del pagament del lloguer és cosa de cada dia. No és que els habitatges públics no s’hagin de pagar, però els desnonaments forçats dels darrers mesos i el cas recent del suïcidi d’un desnonat que no podia pagar el lloguer mostren que la situació actual és inacceptable. Per complicar-ho més, el Govern del PSOE ha presentat recurs al Tribunal Constitucional contra la llei catalana de setembre del 2020 que regula els lloguers. Per què? Pel gran argument de sempre: el PSOE i el Constitucional diuen que la llei catalana trepitja competències de l’Estat. Però la realitat és que aquesta llei ha ajudat a moderar l’augment dels lloguers a Catalunya. I que la pressió del lobby immobiliari deu haver estat prou forta per evitar que existeixi una llei estatal semblant a la catalana.\nEn un àmbit ben diferent la concessió d’indults als presos polítics segueix sense concretar-se. S’anunciaran d’aquí a uns dies? en unes setmanes? en època de vacances? Sobre els indults ja s’ha dit gairebé tot, especialment per part de les dretes espanyoles més esverades. És cert que poden rebaixar el patiment dels presos i de les seves famílies, però no seran la solució del conflicte polític. Tot i això, davant de la repassada que la justícia europea farà sens dubte a la injustícia dels tribunals espanyols, Pedro Sánchez vol explicar que els indults mostren que ja ha començat a endreçar la situació.\nPerò tothom sap que l’Estat hauria de ser més valent i avançar cap al reconeixement del dret a l’autodeterminació i l’amnistia, a més de desballestar d’una vegada el govern repressiu a l’ombra de tribunals i magistrats. Però no és així i aquesta setmana entre el munt de casos que són en mans de la judicatura, se n’han conegut dos més que portaran cua i que ja han aixecat rebuig i protestes arreu: l’intent d’ofegament econòmic de l’exconseller Mas-Colell i la condemna de l’activista Marcel Vivet. En sentirem a parlar.


Lucy. Exposició de Joan Bugatell. Activitats culturals IEFC.\nLucy. Exposició de Joan Bugatell28 de gener de 2021 - 5 de març de 2021\nLucy. Exposició de Joan Bugatell\n28 de gener de 2021 - 5 de març de 2021\nDel 28 de gener al 5 de març de 2021\nIEFC (Sala de Baix): C/ Comte d’Urgell, 187 (Recinte Escola Industrial). Barcelona\nDel 28 de gener al 5 de març de 2021, es pot veure a la Sala de Baix de l’IEFC l’exposició Lucy de Joan Bugatell, fotògraf format a l’IEFC; un projecte realitzat dins l’assignatura de Reportatge Documental de 3r curs del Graduat en Fotografia de l’IEFC.\nParlo amb una de les artistes residents, Ivana Ray Singh (Menorca) i acordem fer un seguiment de la seva activitat artística durant la residència al Konvent.\nÉs així com sorgeix el projecte Lucy. Conèixer l’artista a través de la interacció amb l’entorn, conversar-hi, observar la seva forma de treballar, el seu gest, acompanyar-la en els seus projectes, van donant lloc a imatges a través de les quals aquest món personal de la Ivana pren forma i per uns moments podem fer un petit recorregut pels seus paisatges onírics plens de simbolismes alquímics.\nEl projecte Lucy aporta llum al procés creatiu i allò que l’envolta, aspectes que generalment queden ocults, però que afloren i es mantenen latents en cada una de les seves obres.\nSant Vicenç de Castellet, 1987\nM’apassiona la natura, explorar el territori, i viatjar.\nOriginari de la Catalunya central, sempre m’han atret els seus paisatges, i és així com cap al 2008 començo a voler deixar plasmat en imatges els entorns que vaig descobrint.\nA partir de 2015 a través de diversos viatges neix una inquietud per a la fotografia que em durà el 2016 a voler cursar el Graduat en Fotografia del IEFC, descobrint la infinitat de recursos i possibilitats que aquesta em pot oferir.\nDes d’aleshores he treballat fent reportatges en actes socials i culturals, de dansa, escenografies, esdeveniments per empreses i particulars, aparadorisme, interiorisme, foto d’arquitectura, etc…\nParal·lelament a la meva tasca professional, realitzo projectes personals sovint relacionats amb l’entorn i com aquest està present en les persones que hi habiten.


Torra visita els líders independentistes presos al centre Lledoners - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTorra visita els líders independentistes presos al centre Lledoners\nefe 25.11.2018 | 00:19\nEl vehicle del president de la Generalitat, Quim Torra, ahir a Lledoners estefania escolà/acn\nEl vehicle del president de la Generalitat, Quim Torra, ahir a Lledoners\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, va anar ahir a la tarda a la presó de Lledoners, on estan tancats els exconsellers Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn, a més del diputat de JxCat Jordi Sànchez i el líder d'Òmnium, Jordi Cuixart.\nTorra va arribar al centre penitenciari a 1/4 de 5 de la tarda i va entrar a l'interior de les instal·lacions en un vehicle oficial amb els vidres tintats.\nFonts de la Generalitat van assenyalar als periodistes reunits a l'entrada del recinte que el president de la Generalitat no tenia previst fer declaracions ni a l'entrada ni a la sortida de la vista.\nEls exconsellers i els líders independentistes que va visitar Torra estan en presó preventiva acusats dels delictes de rebel·lió, sedició i malversació de fons públics.\nNo hi haurà reunió\nD'altra banda, ahir es va saber que el president de la Generalitat, Quim Torra, i el del Govern espa-nyol, Pedro Sánchez, finalment no es reuniran el proper 21 de desembre, segons va informar TV3. Sánchez, que serà a Barcelona per presidir un Consell de Ministres, no es trobarà amb el seu homòleg català, perquè la Generalitat no vol només una fotografia i Madrid descarta una reunió bilateral dels dos Governs.


El Ripollés solicita poder donar ajuts per a la mobilitat dels estudiants universitaris - Benvinguts a Territori Rural\nEl Consell Comarcal qualifica de “desafortunada” l’absència del Ripollès entre les comarques que es poden beneficiar d'aquests ajuts, atès que també es troba allunyada dels centres universitaris.\na Cooperació per al desenvolupament, Joves, Portada, Viure a rural\nEl Consell Comarcal del Ripollès considera que l’atorgament d’ajuts és una bona solució per garantir l’equilibri territorial i la igualtat d’oportunitats, i fa que viure lluny dels centres universitaris no sigui un impediment perquè els habitants del Pirineu es formin. Amb tot, la regulació d’aquestes beques gestionades per l’Agència de gestió i ajuts universitaris i de recerca (AGAUR) tradicionalment la restringeix als habitants de la vegueria de l’Alt Pirineu i\nl’Aran. Però tal com ha indicat el president, Joaquim Colomer, al curs acadèmic actual s’hi ha fet l’afegitó del Solsonès (Catalunya Central).\nEn una moció aprovada per unanimitat a la sessió ordinària d’ahir dimarts, el ple ha aprovat sol·licitar al Departament de Recerca i Universitats que els estudiants del Ripollès també puguin optar a aquests ajuts. El text, aprovat també al consell d’alcaldes del 10 de gener a proposta de l’alcalde de Ripoll, Jordi Munell, qualifica de “desafortunada” l’absència del Ripollès entre les comarques que se’n beneficien, atès que també es troba allunyada dels centres universitaris. De fet, tal com apunta la moció, la distància obliga moltes famílies a costejar allotjaments durant la setmana lectiva per als joves universitaris. És per això que s’instarà el departament a modificar-ne les bases.\nD’altra banda, aquest ple també ha servit per aprovar l’adhesió del Ripollès al projecte de candidatura Comunitat europea de l’esport 2023. Es tracta d’una iniciativa impulsada per la Fundació catalana per a l’esport en el marc de l’Associació ciutats europees de l’esport. S’hi han adherit tots els consells comarcals pirinencs i el Consell general d’Aran i busca rellançar en clau social, econòmica, esportiva i cultural les activitats que es duguin a terme en aquesta regió, pensant tant en els habitants com el turisme que la visiti.\nRelleu al grup d’ERC-AM\nEn aquest ple ha presentat la renúncia al càrrec la consellera comarcal Marina Puigcorbé, del grup d’Esquerra Republicana de Catalunya – Acord municipal (ERC-AM). El president, Joaquim Colomer, ha donat les gràcies a Puigcorbé per la dedicació al consell i l’ha definit com una persona de “tarannà obert i participatiu”. També li ha desitjat sort i encerts en el futur. De la seva banda, i des del grup republicà, Sergi Albrich ha excusat la presència de Puigcorbé per problemes tècnics i ha reiterat els agraïments per la seva tasca. Així mateix, ha anunciat que la seva vacant la cobrirà Josep Tremps, que alhora és alcalde d’Ogassa.\nEl ple també ha aprovat acceptar, per part de l’Ajuntament de Gombrèn, la delegació de les competències de gestió, liquidació i recaptació de l’Impost sobre l’increment del valor dels terrenys de naturalesa urbana. D’aquesta manera, aquest servei l’assumirà el Consorci servei de recaptació Cerdanya Ripollès. El president ha agraït la decisió de l’ajuntament gombrenès, que permetrà dotar de més cos aquest organisme comarcal.\nTambé s’ha aprovat per unanimitat dels presents prorrogar el conveni que delega al consell comarcal les competències del sistema de sanejament en alta de Campdevànol, Camprodon, Nevà (Planoles), Núria (Queralbs), Planoles, Ribes de Freser, Ripoll, Sant Joan de les Abadesses, Sant Pau de Segúries i Setcases.\nEn aquesta línia, tots els consellers comarcals presents han votat a favor d’acceptar l’encàrrec del Departament de Vicepresidència, Polítiques digitals i Territori i aprovar el conveni per gestionar la mobilitat en transport públic en determinats àmbits amb baixa demanda o per atendre necessitats específiques del Ripollès. El president, Joaquim Colomer, ha detallat que es tracta d’un encàrrec que es renova anualment.\nEtiquetes: Consell Comarcal del RipollèsJoaquim Colomermobilitat estudiants universitaris\nLes noves MAT projectades tallaran més de 1.3000 km de territori rural, segons GEPEC-EdC


Maresme Medieval: Les espases Vilardella i Tisó, les Excalibur catalanes\nLes espases Vilardella i Tisó, les Excalibur catalanes\nHi moltes llegendes, com la del Sant Graal o Excalibur, que atribueixen a certs objectes el poder del triomf i la victòria. A la veïna ciutat de Sant Celoni (Vallès Oriental) hi ha la llegenda de Soler de Vilardell. Aquesta llegenda explica que a prop de Sant Celoni, hi vivia un drac que tenia espantada la gent de la comarca, i els viatgers que passaven pel camí reial de Barcelona a Girona, tot resseguint la Tordera entre el Montseny i el Montnegre. Un dia, Sant Martí, amb aparença d’un pobre que demanava caritat, va anar al Castell de Vilardell, que estava a la part baixa dels boscos del Montnegre. Quan en Soler, el cavaller i senyor de Vilardell, va sortir amb el pa i l’almoina, ja no hi havia ningú, però es va trobar una espasa com no n’havia vist mai cap.\nEn aquell moment d’emocions es va equivocar al recitar el conjur màgic que era:\nVa donar més importància al braç que a l’espasa de virtut, per això, l’espasa el desprotegí, i quan la sang regalimant li tocà la pell, l’emmetzinà i caigué mort. Sembla que hi ha una polèmica sobre quina és l’espasa de la llegenda que a l’igual que l’ Excalibur, és una espasa de virtut que fa invencible al seu posseïdor, la màgia de les espases sagrades era reconeguda i temuda pels adversaris. Aquesta espasa té una història gloriosa vinculada a la dinastia comtal catalana, hi ha qui fins i tot la relaciona amb el llegendari Otger Cathaló, que la transmeté a Guifré el Pilós i als seus descendents, fins a Jaume II el dissortat.\nSegons una de les opinions, l’espasa de la llegenda, anomenada "Espasa Vilardella" es la que es conserva al Museu Militar de París (Musée de l’Armée).\nPer altres, l’espasa esmentada és l’espasa dita Tisó, i que es conserva al Museo de l’Exèrcit de Madrid.\nEs tracta de l’antiga espasa dels primers comtes d'Urgell que ell havia heretat dels seus avantpassats. El comte de Barcelona Berenguer Ramon II “ el fratricida” (assassí del seu germà Ramon Berenguer II Cap d'Estopa) va perdre a mans de Rodrigo Diaz de Vivar “el Cid” a la batalla de Tevar (prop de Morella). Sembla que el Cid, abans de morir, la va cedir a la seva filla Maria esposa de Ramon Berenguer III "el Gran" que la rebé en dot pel seu casament amb Maria. L’espasa va pasar als templers de Montsó desprès de la mort de Pere “el catòlic” i va ser usada per Jaime I a la conquista de Burriana (1233). "...haviem nos auyta una espasa de Montsó que havia nom Tisó, que era molt bona e aventurosa a aquells qui la portaven, e volguem-la més levar que la llança..." (Llibre dels Feyts)\nPere III "el Cerimoniós" torna a parlar d'ella (i no de la Colada) juntament amb l'espasa Vilardella (o de Sant Martí) i, al seu testament de 1370, ens diu que era a l'Armeria Reial: "... et quinque enses quorum unus vocatur Sancti Martini alius de Vilardello alius Tison...".\nAixí seguí durant els Trastàmares fins a Ferran II "el Catòlic" que, molt generós ell, la regalà a un castellà (el marquès de Falces) la família del qual la conservà durant generacions al seu palau (al Palau de Marcilla) fins que, a la guerra civil, després del saqueig de la casa d'aquest noble castellà, va caure en mans del govern republicà que va tractar de vendre- la a Rússia. La dita espasa va estar al Castell de Figueres empaquetada i llesta per ser tramesa a Rússia i allà va caure en mans dels franquistes que la retornaren als nobles castellans aquests que, de retruc, la deixaren en dipòsit al Museo de l'Ejercito de Madrid. Al Museo del Ejercito la van tenir exposada 60 anys etiquetada, com no podia ser d'una altra manera, com "la Tizona, espada del Cid". Pel que sembla és més important que fos del Cid uns pocs anys que no pas que hagués sigut durant segles i segles i ja originàriament l'espasa dels comtes de Barcelona...\nSimposi "In Maritima" (4)\nArtistes i contractes, nou article sobre l'art medieval del Maresme a la revista "Lambard" d'Amics de l'Art Romànic (IEC)


El Madrid destrossa el somni europeu del Barça - Diari de Girona\nCauseur i Yabusele porten l’equip dirigit per Pablo Laso a la final de l’Eurolliga i deixen sense premi la gran exhibició de Mirotic\nMirotic es queixa assegut a terra mentre Deck celebra la victòria del Madrid. | REUTERS\nEl somni de l’Eurolliga va saltar pels aires per al Barça en una nit nefasta a Belgrad. Una derrota contra el Reial Madrid a la semifinal va condemnar l’equip de Jasikevicius (83-86). Els blaugranes van desaprofitar els 11 punts d’avantatge que va atresorar al descans i sobretot el partidàs de Mirotic (26 punts, 12 rebots, 39 de valoració), que va perseguir sense descans canviar el destí dels blaugranes, però que haurà de veure, una temporada més, com el títol europeu s’escapa.\nDos actors inesperats en l’equip madridista, Causeur i Yabusele, tots dos amb 18 punts, es van erigir en els botxins dels barcelonistes, que aspiraven a fer el pas definitiu aquest any, però que han arribat al moment de la veritat sense la frescor ni la confiança que necessita un objectiu de tanta exigència.\nVa haver de començar a moure ràpidament la banqueta Jasikevicius per buscar respostes a un partit que va començar malament (8-14). L’entrada de Davies i el protagonisme de Mirotic les van donar i el Barça va aconseguir que el marcador del primer quart tornés a l’equilibri (19-19).\nLes sensacions, però, es van mantenir millors en el bàndol madridista, que va continuar demostrant més fluïdesa en atac. L’equip català no va aconseguir trobar el ritme fins a l’entrada de Jokubaitis i el pas cap endavant de Davies en el rebot. La tornada de Mirotic a pista després d’un ràpid pas per la banqueta va aconseguir despertar l’equip. El Barça va oferir els seus millors minuts en aquesta fase i es va disparar en el marcador en els darrers quatre minuts del segon quart (45-34).\nQuan la semifinal semblava tenir color blaugrana, tot es va esborrar en un tercer quart molt estrany. Va patir una apagada inexplicable i es va endur un parcial en contra duríssim (2-17) fins al 56-60. Per molts canvis que va intentar l’entrenador blaugrana, la sensació de desconcert al Barça no va desaparèixer. Dos triples consecutius de Laprovittola van donar esperança al Barça, però els blancs van mantenir el cap fred i van aconseguir una victòria que els porta a la final de demà contra l’Efes.


Recorda que ja et pots presentar als #premisambientals! Nou format més fàcil que mai! - COAMB\nEt recordem que ja està en marxa la setena edició dels Premis Ciències Ambientals. Pots consultar tota la informació i les bases en aquest apartat de la nostra pàgina web. Enguany, hem simplificat el guardó i, sobretot, la manera de participar.\nD’una banda, hi ha una única categoria, la d’Iniciativa Ambiental, que inclou qualsevol activitat, treball o projecte empresarial, d’educació ambiental, de recerca, de comunicació, treball de final d’estudis o qualsevol altra iniciativa on destaqui el paper de les Ciències Ambientals.\nDe l’altra, hem fet molt més senzill el procés per participar. Només has d’omplir aquest formulari i enviar una fotografia que representi la teva iniciativa a l’adreça coamb@coamb.cat. En total, es concediran 3 guardons de 150€ cadascun (més un any de col·legiació gratuïta, el que equival a 130€ més):\nIniciativa més votada\nEsperem la teva candidatura! Molta sort!


Les entitats animalistes tanquen files amb Duque i carreguen contra Cs i PSC\nUna setantena d'associacions volen que la gestió del Centre d'Animals Domèstics deixi de ser d'Eco-Equip\nLa Unió d’Entitats Animalistes de Catalunya, formada per una setantena d’entitats d’arreu del país, ha emès un comunicat en relació a les darreres informacions publicades per aquest mitjà de comunicació en relació a les crítiques des de l’agrupació municipal de Ciutadans per una “externalització” del Centre d’Atenció d’Animals Domèstics de Terrassa, i la conseqüent resposta del regidor Noel Duque defensant el canvi de model de gestió de la protectora. També el PSC ha demanat explicacions a la regidoria de Benestar Animal sobre la “desobediència” dels informes tècnics que afirmen que econòmicament no és viable canviar la gestió.\nDes de la UEAC recalquen que “en primer lloc, volem recordar quines són les condicions que han de donar-se perquè un Informe tècnic sigui objectiu. A part de la competència en la matèria avaluada que han de tenir els membres de la comissió, que es dóna per suposada, obligatòriament ha de ser dut a terme per una entitat independent a fi de garantir que no hi ha conflicte d’interessos entre els quals fan l’avaluació i l’entitat avaluada. És una precaució elemental per a tractar de garantir l’objectivitat de l’anàlisi. Doncs bé, aquesta regla, repetim, fonamental no ha estat respectada en aquest cas. La comissió ha estat formada íntegrament per tècnics municipals i per representants de grups polítics”. Per tant, consideren que “no és en cap cas independent” i que està afectada per interessos polítics interns.\nEn el llarg comunicat repassen la història del CAAD des que es va crear el 2002 com a centre de recollida i sacrifici dels animals que no eren retornats. El 2007, després de denúncies per l’estat en què es trobaven els gats i gossos, la concessió va ser atorgada a l’empresa municipal de Terrassa Neta, dins d’Eco-Equip. Gestió que es manté fins a l’actualitat. “No és necessari ser un expert en organització empresarial per entendre que una empresa de tractament de residus no és ellloc adequat per tenir un Centre d’Acollida d’Animals Domèstics. No comparteix ni finalitat ni objectius. Mantenir el CAAD a Eco-Equip és un contrasentit”, subratllen.\nLes entitats animalistes recorden que “no ha existit durant tots aquells anys cap protocol d’adopcions ni actuacions contra el maltractament animal. L’únic objectiu ha estat disminuir el nombre d’animals presents a les instal·lacions, és a dir, un motiu purament econòmic”. “Sembla que PSC i Cs volen continuar amb aquesta política”, lamenten.\nSembrar la desconfiança entre treballadors i ciutadania\nDes de la plataforma també recorden que fins a l’actual creació de la regidoria de Benestar Animal, el govern “no permetia l’entrada al CAAD d’entitats animalistes ni de voluntaris. Ni tan sols es promovien les adoptacions” i es pregunten si “hi havia alguna cosa a amagar? No era més fàcil ser transparents en la gestió?”. Posen com exemples la gestió dels CAAD amb entitats animalistes en municipis com Sabadell o Mataró, “ambdós centres porten una gestió exitosa de recollida i reinserció d’animals des de fa anys i els resultats son comprobables als seus webs. Demanar el canvi de gestió és simplement aplicar la lògica: que s’ocupin dels animals les entitats que tenen aquesta finalitat, i això és el que pretén la regidoria de Benestar Animal externalitzant la gestió”.\n“De veritat ens volen fer creure des de Ciutadans i PSC que és més cara la gestió d’una organització sense ànim de lucre que només precisa cobrir despeses que la gestió realitzada per una empresa que, a més de cobrir despeses, ha d’obtenir beneficis? Sense oblidar que estem parlant d’éssers vius, no d’un magatzem de mobles”, recriminen als partits de l’oposició.\nIgualment, subratllen que la gestió no implicaria un “canvi en les condicions dels treballadors del CAAD ni tampoc s’està insinuant que no facin bé la seva feina”. Acusen socialistes i ciutadans de crear desconfiança entre els treballadors i ciutadans insinuant acomiadaments i augments en la despesa, i no entenen els motius. “Pot ser ens haurien d’explicar els seus motius per veure si els podem entendre. Perquè per ara, només veiem dues explicacions: o estan bojos o hi ha alguna cosa que no ens expliquen”, sentencien.\nanimalistes CAAD protectora d'animals Terrassa


Aquest cap de setmana comença una marató de 4 mesos de botigues obertes, fruit de l’acord polític i econòmic a Barcelona per obrir una part dels diumenges anuals. El nou calendari comercial, aprovat després de mesos de pugna i en perill fins l’últim dia, dóna permís a les botigues per obrir tots els diumenges del 15 de maig al 15 de setembre de 2022.\nL’obertura comercial no és per a tota la ciutat, sinó per a una àmplia zona cèntrica que inclou Ciutat Vella, l’Eixample i entorn. És el territori que s’ha considerat de més influència turística, perquè precisament els visitants són els principals beneficiaris i el públic al que s’adreça la mesura. Moltes estades a la ciutat són en cap de setmana, a mode de city-break de pocs dies, i si un d’ells cau en diumenge es redueix la despesa turística.\nAixí, els establiments que ho decideixin i estiguin en aquesta àrea podran passar de 15 diumenges autoritzats a l’any –els 8 per a tot Catalunya i 2 que tria cada municipis– a un nou total de 27 jornades dominical. Més de la meitat de l’any, que té 52 setmanes, amb botigues obertes.\nComprar en diumenge a Barcelona\nPer a la ciutadania catalana i barcelonina, l’impacte és un altre. D’una banda, no està clar que els consumidors s’engresquin a comprar més en xifres absolutes. És a dir, que si compren algun producte en diumenge no sigui en detriment de comprar-lo un altre dia de la setmana i per tant sigui una despesa que ja haurien fet igualment. D’altra banda, el comerç de proximitat més allunyat del centre tem que les grans cadenes s’emportin compres dominicals –roba, parament de la llar, electrònica– que potser en part s’haurien fet als barris en dia feiner.\nTreballar en diumenge a Barcelona\nL’altra gran incertesa és laboral. Tot i que l’acord estableix que no es pot obligar al treballador a moure la seva jornada laboral al diumenge, a la pràctica la desigualtat empresa-empleat pot portar a situacions de precarització. En l’àmbit del comerç precisament la sindicació és baixa. I a més els dos grans sindicats del país, UGT i CCOO, han subscrit l’acord comercial.\nPer tot plegat, aquest dimecres l’enquesta del dia planteja als lectors com afectarà l’obertura dominical als seus hàbits de compra i si preveuen comprar el setè dia de la setmana arran del nou estiu comercial.\nAnònim maig 12, 2022 | 11:46\nÉs una vergonya tot el que s, ha lluitat per no treballar en diumenge ara no servirà per res. No serveix per noves constractacions fan treballar més als treballadors que ja tenen en nòmina.\nUna treballadora maig 12, 2022 | 11:46\nAnna maig 12, 2022 | 11:47\nMaite sanchez maig 12, 2022 | 22:26\nDoncs igual q treballen colectius com sanitaris..bomberos...mossos.. policies advocats....restauració....etc


La reproducció com a mètode - VilaWeb\nDivendres 21.06.2013 22:44\nLa monarquia espanyola està de moda. Tothom en parla: que si els bacs de Juancar, que si la seua promiscuïtat, que si el paper de dona responsable que ha de fer la reina, que si les martingales de l’Urdangarín... i, ara, que si la infanta Cristina és innocent perquè no sabia què signava. Tantes coses ha de firmar al dia que no sap ja ni què firma? Bé, deixem-ho córrer. Jo no entraré en cap de les diverses activitats reials -per cert: abans es dedicaven a l’esqui o a la hípica; què ha canviat? Potser la gent n’ha dit prou?- i em centraré en un detall curiós de la filla del monarca: el seu número de DNI.\nAmb el DNI, els espanyol(iste)s recorden als independentistes a quin estat pertanyen. Oficialment o per imposició, tant s'hi val. Tanmateix, quan han d’escriure el número de la infanta Cristina, que és ben senzill!, s’equivoquen. Només un u i un quatre, i omplir amb zeros fins que hi haja huit dígits. Però s’equivoquen: els mateixos que ens obliguen veure què diu aquest document són els que no s’hi fixen bé... Favoritismes a part, el que m’interessa és la disposició dels números a la Casa Reial: del 10 al 99 queden reservats per als descendents dels borbons, que també són borbons (els Franco i companyia gaudien del privilegi de tenir de l’1 al 9). D’aquests noranta números, ja se n’han ocupat setze: les darreres incorporacions, el 16 i 17, corresponen a les infantes Elionor i Sofia.\nLa meua pregunta és: quan s’acaben aquests buits, què passarà? Es produirà un buit existencial, espai/temps, que farà explotar els DNI? Caldrà reinventar un document que assegure la preferència dels hereus respecte al poble? O, finalment, el monarca d’aleshores tindrà la suficient dignitat per entregar la corona i abdicar? Ja hem vist que ni el d’ara, i, el que és pitjor, ni el de després, no en tenen intenció...\nPotser em donen la raó i quan s’òmpliguen els buits en el ‘documento nacional de identidad’ fins al noranta, ens els llevem de damunt. Tampoc a qualsevol preu; el nostre lloc no és una república espanyola; n’és una de tots els Països Catalans. Però, tornem-hi; si en acabar-se els numerets, s’acaba la monarquia, la solució està clara: que tots els fills bastards que Juan Carlos I té pel món declaren la seua legitimitat. Que el príncep i la Letízia tinguen més descendència; si cal, que abandonen les obligacions i que es passen tot el dia fornicant. O si volen, que s’ho facen entre els germans. O amb gent aliena. O amb el revisor del tren. O amb l’alcaldessa ociosa d’alguna ciutat. O amb qualsevol ministra del partit que siga. O amb el retor d’algun poble. O... I a les filles, que els ensenyen també el camí a seguir; amb qualsevol programa de Telecino ho tenen fàcil. Les empreses de preservatius també hi han de col·laborar; només necessitem noranta condons mal fabricats.


Saber més respecte al cognom Kinkela és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kinkela sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kinkela.\nNom de Famille Kinkela\nEl cognom Kinkela en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kinkela, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kinkela és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kinkela\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kinkela en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kinkela, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kinkela que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kinkela, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kinkela. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kinkela és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kinkela del món\nRepública Democràtica del Congo (10186)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kinkela en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kinkela poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kinkela és un cognom més freqüent, i en quins països Kinkela és un cognom insòlit o inexistent.


Òscar Ordeig: de juliol 2008\nOrdre del dia del Plenari del Consell Comarcal\nSESSIÓ PLENÀRIA DEL CONSELL COMARCAL DE L’ALT URGELL\nDia: dijous, 31 de juliol de 2008\nLloc: Sala d'actes del Consell Comarcal\nCOMISSIÓ DE GOVERNACIÓ, FINANCES I COOPERACIÓ MUNICIPAL\n2. Aprovació inicial d’una disposició general sobre tractament de dades de caràcter personal.\n3. Donar compte del nomenament d’una assessora de presidència.\nCOMISSIÓ DE PROMOCIÓ I SERVEIS AL TERRITORI\n4. Conveni amb l'Agència Catalana de Consum per a la coordinació actuacions en matèria de consum 2008.\n5. Conveni amb Pic del Cogulló, SL i l'Ajuntament d'Organyà sobre torre de telecomunicacions al Cogulló.\n6. Declaració de BCIL de l’església de Santa Creu de Castellbó.\n7. Declaració de BCIL de l’església de Sant Serni de Vila-rubla.\nCOMISSIÓ D’ATENCIÓ A LES PERSONES\n8. Conveni amb la Secretaria General de Joventut de delegació de competències any 2008.\n9. Conveni amb el Departament d'Educació de delegació de competències curs 2008/2009.\n10. Conveni amb el Departament d'Acció Social i Ciutadania en matèria de Serveis Socials i famílies 2008 (Contracte Programa).\n11. Conveni amb l'Ajuntament de la Seu d'Urgell per la coordinació de Serveis Socials.\n12. Donar compte dels Decrets de Presidència i de les Resolucions de Gerència.\n13. Informes de Presidència.\n14. Torn obert de paraules als alcaldes.\nPublicado por Òscar Ordeig Molist en 9:49 Cap comentari:\nLa vegueria de l’Alt Pirineu i Aran, una vella reivindicació\nA través d’aquestes reflexions faig una petita contribució més i m’afegeixo a aquells que, de múltiples i variades maneres, defensen la personalitat i l’autonomia pròpia del nostre territori, del Pirineu. S’ha parlat molt sobre el Pirineu i, sobretot, entorn de quin ha de ser el seu paper en el mapa territorial català.\nEl poeta Jacint Verdaguer, a través de la seva obra l’Atlàntida, ja destacava els encants i la seva fascinació pel Pirineu en una de les seves obres més destacades i reconegudes. Altres, com polítics i l’opinió pública en general, també han analitzat la realitat de les zones de muntanya, sobretot entorn dels seus trets diferencials i de la necessitat de donar-li un tractament específic en relació a d’altres zones de la geografia catalana.\nNo és doncs, una novetat l’interès que ha suscitat al respecte, com tampoc les discrepàncies sorgides del mateix. Durant els anys de la República ja es parlava de les vegueries com la millor fórmula organitzativa pels catalans sense que aquestes, però, arribessin a materialitzar-se. Amb anterioritat a la democràcia el debat de la societat civil també impulsava aquesta reforma territorial i, sobretot, l’autonomia del Pirineu.\nPosteriorment a aquests anys de dictadura, una vegada instaurades les institucions democràtiques, s’inclou l’especificitat de les zones de muntanya en un article de la Constitució Espanyola i es crea la Llei d’Alta Muntanya de 1983 per part del govern de la Generalitat.\nA la nostra ciutat, Joan Ganyet, Amadeu Gallart o Joan Obiols, han estat personatges destacats que han fet doctrina sobre quin paper havien de jugar el Pirineu i la Seu en aquest nou escenari.\nUna de les persones que millor representa aquesta defensa dels trets característics del Pirineu és, sense cap mena de dubte, el que va ser alcalde de la Seu entre els anys 1983 i 2003, en Joan Ganyet. Aquest apassionat de la Seu i de les muntanyes que ens envolten reflexionava entorn dels reptes de futur en la publicació La Seu 2012. Capital del Pirineu. Afirmant que “Ens interessa un Pirineu viu, jove, valoritzat, que jugui el seu paper, un paper distint però complementari de les grans ciutats veïnes, un Pirineu que afronti amb confiança el segle XXI”.\nGanyet, amb aquestes paraules, incidia en la necessitat d’estructurar un territori degudament planificat i amb ambició de futur per tal de reivindicar un paper protagonista.\nAmb la nova divisió territorial que va començar a treballar el govern de Pasqual Maragall durant l’anterior govern tripartit i, ara, amb l’urgellenc Jordi Ausàs com a conseller, per fi es donarà resposta a una reivindicació històrica i llargament demandada per les poblacions pirinenques. No fa falta ser un expert per percebre que el dèficit de serveis i d’infraestructures és el més important de tot Catalunya. Cal dotar el Pirineu de personalitat administrativa pròpia i dels recursos suficients per minimitzar les desigualtats actuals.\nDe totes maneres, a ningú se li escapa que aquesta vegueria tan anhelada no serà una realitat fins que existeixi un consens ampli i incondicional per part de tots els pobles que ens permeti fer front comú entorn de les mateixes reivindicacions. La distància entre els pobles del Pirineu, fruit d’unes comunicacions pèssimes, ha limitat de manera important, al llarg dels anys, les relacions i les comunicacions entre nosaltres.\nM’atreveixo a dir que la vegueria de l’Alt Pirineu i Aran, encara que a alguns no ho comparteixin, és una qüestió de temps. Tard o d’hora s’imposarà el sentit comú i es racionalitzarà la distribució territorial del nostre país donant resposta a realitats certament kafkianes. Només així, serem coherents i avançarem cap a la construcció d’una Catalunya justa amb igualtat d’oportunitats per a tots els seus ciutadans.\nEl Pirineu i els seus habitants no podem esperar més anys per tal que la nostra vegueria sigui una realitat i no podem entrar en un debat, que semblava del tot superat, sobre la conveniència o no de la mateixa. Després de més de 70 anys de reflexions sobre aquest tema cal aprofitat l’escenari actual amb decisió i fermesa.\nNo cal dir que el nostre grup a l’Ajuntament de la Seu ha defensat, defensa i defensarà la nova divisió territorial que contempla la creació de la vegueria de l’Alt Pirineu i Aran. Amb aquesta finalitat sempre estarem oberts a sumar esforços i aprofitar sinèrgies amb els diferents pobles i forces polítiques del nostre territori per tal d’aconseguir-ho.\nPublicado por Òscar Ordeig Molist en 12:01 1 comentari:\nLa nostra posició respecte els assessors del Consell\nEn reiterades ocasions hem mostrat el nostre malestar en relació a la contractació d'assessors dels partits polítics dels Consell Comarcal. Des del nostre punt de vista, aquesta és una institució amb una vocació de donar serveis tècnics als petits municipis de la comarca i realitzar inversions en infraestructures. Les reduïdes dimensions d'aquesta intitució no justifiquen la contractació d'assessors. ´\nA continuació us recullo la nota de premsa que ha tret el nostre grup al Consell per tal que es pugui veure més detalladament el nostre posicionament:\n"El Consell gasta més de 90.000 € en assessors pel president\nProgrés creu del tot injustificada i desmesurada aquesta despesa. Per Progrés aquests diners haurien de servir per dotar de més i millors serveis i equipaments als municipis de la comarca en uns moments d’especial dificultat per la situació econòmica.\nEl grup del PSC-Progrés s’oposa a l’actual contractació de més assessors com a càrrecs de confiança per part del Consell Comarcal. El principal grup de l’oposició defensa un política de servei als municipis de la comarca i no la lliure contractació de persones vinculades als partits polítics de CiU i ERC.\nProgrés recorda que apart d’aquesta despesa també es destina una part excessiva del pressupost a les dietes i compensacions del consellers de govern. En aquest sentit cal recordar que ja fa algunes setmanes el President es va negar a entregar còpies de les dietes i compensacions dels consellers de govern al qual està obligat per llei.\nProgrés destaca que aquesta mesura suposarà una despesa de prop de 400.000 € al llarg dels quatre anys de legislatura i que aquests diners s’haurien d’utilitzar en la millora de les infraestructures actuals ja que, en molts casos, requereixen actuacions urgents.\nTambé s’afirma que el Consell té una estructura de tècnics perfectament preparada per assumir les seves competències i que, en cap cas, necessita augmentar l’assessorament als consellers de govern.\nSegons el grup del PSC-Progrés al Consell Comarcal “amb actuacions com a aquesta no donem resposta a les necessitats dels alcaldes i dels ciutadans de la comarca i fem cas omís de la situació econòmica que estem vivint”.\nProgrés també destaca que “cal elaborar un pressupost centrat en les demandes i necessitats de la comarca i no en les necessitats dels partits polítics”."\nPublicado por Òscar Ordeig Molist en 8:36 Cap comentari:\nEl PSC de l'Alt Urgell participa a l'11è. Congrés\nAquest cap de setmana hem participat al Congrés del partit celebrat al Palau de Congressos de Barcelona. Com a novetats; s'ha escollit la nova executiva (amb el Montilla com a primer secretari) i també el president del partit (Isidre Molas).\nTambé hem participat a les diferents comissions de treball on s'ha debatut sobre les línies mestres del partit en els propers anys. Veure documents de treball.\nPublicado por Òscar Ordeig Molist en 2:29 Cap comentari:\nLa vegueria de l’Alt Pirineu i Aran, una vella rei...


Les celebracions en residències de gent gran - Palau de Can Sunyer\n24 Mai Les celebracions en residències de gent gran\nPosted at 10:06h in Psicologia\tby\tLaura\nLes celebracions en residències de gent gran són una opció interessant per a qui desitja passar una bona estona. És per això que avui et parlem sobre elles i sobre els beneficis d’aquestes celebracions.\nEls beneficis de les celebracions en residències a l’aire lliure\nAlgunes residències de la Tercera Edat organitzen activitats a l’aire lliure. Aquesta és una forma de marcar la diferència i, segur, t’interessarà conèixer-les. No en va, aquesta és una de les animacions que s’ofereixen perquè no hi hagi cap tipus de problema.\nLa primavera és un bon moment per a realitzar tot tipus de celebracions en residències a l’aire lliure. Si fa bon temps, són molts els beneficis per a les persones implicades. Aquesta és la millor manera de marcar la diferència i gaudir de la tranquil·litat que ofereixen aquest tipus d’esdeveniments. Destaquem els més importants:\n1. Enfortiment dels vincles personals\nÉs evident que les activitats de confraternització sempre contribueixen a millorar els vincles personals. No en va, has de tenir en compte que compartir experiències permet que coneguem millor a l’altre. Aquesta és una opció interessant si vols fer amics perquè és l’entorn òptim per socialitzar. Pensa que les reunions socials són una oportunitat per conèixer noves persones i millorar la teva vida social.\n2. Trenquem amb la rutina\nLes residències de la Tercera Edat tenen una rutina programada, cosa que en certa manera és bo. Ara bé, sempre és positiu que facis alguna cosa diferent perquè ho vas a gaudir. Les activitats i celebracions a l’aire lliure solen ser en cap de setmana o per dates assenyalades. En conseqüència, aquesta és una possibilitat de fer alguna cosa diferent i trencar amb la rutina. A la llarga, això et servirà per estar millor i obrir-te a noves experiències.\n3. Vam gaudir del clima\nL’avantatge de fer aquesta activitat és que gaudim del clima en condicions normals. No en va, has de tenir present que aquest aspecte és important perquè a l’estiu trauràs millor partit al que necessites. A la primavera i estiu fa bon temps i, si prens determinades precaucions, et resultarà més senzill gaudir del clima. No en va, la calor afavoreix la sociabilitat i les activitats a l’aire lliure.\nEls professionals de la geriatria estem especialitzats en proporcionar solucions a un públic divers. Això és, precisament, el que pot oferir una residència de la Tercera Edat. No en va, recorda que comptem amb una àmplia gamma de possibilitats, tant de residència les 24 hores com amb centre de dia. Aquesta és una bona opció per a aquelles persones que necessiten cures especials perquè són dependents o, simplement, volen tenir una vida més còmoda sense necessitat d’assumir totes les funcions de manteniment de la seva llar.\nA Palau de Can Sunyer volem proporcionar-te totes les eines necessàries per millorar la teva qualitat de vida. Comptem amb una àmplia gamma de serveis professionals perquè trobis el que necessites, incloent psicòleg, fisioterapeuta, animador i un equip de gericultors. A més, comptem amb una bona ubicació, en les proximitats de Montserrat i a 30 minuts de Barcelona. Estem convençuts que et podem ajudar a que millori la teva qualitat de vida.\ncelebracions en residències, companys, residències de la Tercera Edat\nGallery image with caption: La vida social a les residències de la Tercera Edat


Tenim plantes en perill d’extinció al Port? – BioPorts\n18 de Mai, 2021 18 de Mai, 2021 Projecte BioPortsLeave a Comment on Tenim plantes en perill d’extinció al Port?\nTenim plantes en perill d’extinció al Port?\nLes espècies en perill d’extinció són relíquies de la biodiversitat global. Quines plantes tenim al massís del Port amb aquesta distinció?\nL’any 2008 es va aprovar el Decret per a la creació del Catàleg de flora amenaçada de Catalunya, en el qual es s’agrupaven les espècies considerades vulnerables i les que estan en perill d’extinció. Aquesta última categoria agrupa aquelles espècies que estan en risc d’extingir-se pel seu reduït nombre d’individus o està amenaçada pels canvis ambientals o la depredació, segons la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura.\nAl massís del Port hi trobem diverses espècies de plantes “en perill d’extinció”, amb les quals el Parc Natural inverteix la majoria dels esforços de conservació. Font: Gerard Gaya\nAl Port tenim 4 espècies vegetals que es troben en perill d’extinció. Segons la llei, per a cada una s’ha d’elaborar un pla de recuperació que fixarà les mesures necessàries per a preservar aquella espècie en un futur. És per aquest motiu que el Parc Natural dels Ports manté un control estricte dels individus de les espècies que presentem en aquest article.\nA continuació mostrem aquestes espècies, tot evitant donar dades concretes de la seva localització o aquelles característiques clau dels hàbitats on viuen, ja que s’han de preservar i és bàsic que no sigui pública la seva ubicació a les nostres muntanyes.\nConeguda a la península com a Tabaco gordo o Belladona de Andalucía, és una planta perenne i rizomatosa que forma tiges erectes de fins a 170 cm d’alt.\nForma flors solitàries, amb una corol·la entre infundibuliforme i campanulada, de color groc intens. El fruit és una baia subglobosa de color propra fosc, quasi negre, brillant. És una planta altament tòxica, especialment aquestes baies, amb les quals històricament es feien verins.\nAl Port també hi trobem l’Atropa belladonna, amb la qual pot hibridar-se i no presenta aquests problemes de conservació, ja que té una distribució molt major.\nEn tota Catalunya, només la trobem al Port. A nivell mundial, la situem també al nord del Marroc i el centre-est i sud d’Espanya, en escasses poblacions.\nFoto: Ainoa Puentes i Carme Blanco\nCorniol dels Ports (Aquilegia paui)\nPlanta ranunculàcia endèmica del massís del Port, descrita l’any 1920 pel botànic Pius Font i Quer. És una planta vivaç, amb rizoma, de fulles peciolades en rosetes.\nLa part més alta de la planta, que són les tiges floríferes, arriba fins als 18 cm d’alt. Les flors de color blau blanquinós tenen 5 sèpals petaloides i 5 pètals amb esperons (elongacions de la part posterior dels pètals).\nHistòricament, ha estat objecte de debat si es tractava d’una espècie independent o una subespècie d’una altra Aquilegia, però els darrers estudis avalen que és una espècie del Port única al món!\nFoto: Marc Aixarch\nJasione nana (Jasione sessiliflora)\nPlanta herbàcia cespitosa i perenne de fins a 40 cm d’alçada. Forma unes tiges molt diversificades a la base, amb fulles linear-oblongues d’uns pocs mil·límetres.\nFormen inflorescències blavoses en glomèrul de fins a 2 cm de diàmetre. El fruit, en càpsula, conté 10-16 llavors de 0,8 mm cadascuna.\nA nivell de Catalunya, només la trobem al Port i a Prades. A nivell mundial, és un endemisme ibèric que també trobem pel centre de la península.\nFont: Marc Aixarch\nOrquídia de Cazorla (Orchis cazorlensis)\nOrquídia glabra que forma tiges de fins a 38 cm. Les fulles són basals i es troben en roseta.\nFormen flors rosades o porpra i fruits en càpsula. S’identifica fàcilment pels seus pètals i sèpals de color entre verd oliva i bru rogenc.\nCom moltes de les seves congèneres, té un mecanisme de pol·linització on s’enganya a l’insecte per tal que aquest es posi sobre les flors pensant que són individus de la mateixa espècie.\nÉs una orquídia difícil d’observar perquè, tot i tenir una distribució relativament àmplia, en queden ben pocs individus. Podem trobar-la al centre-est de la península ibèrica (a la part no-catalana del Port) i Mallorca.\nHem de ser plenament conscients de l’existència d’aquestes espècies, valorar-les i cuidar-les. Només coneixent i estimant aquests petits tresors de la biodiversitat del Port serem capaços de generar el valor afegit necessari per a realitzar-ne una conservació efectiva.\nRecordeu, a més, que es tracta d’espècies extremadament protegides, el deteriorament voluntari de les quals implica un delicte greu que pot suposar sancions exemplars. Tot i això, quan anem a la muntanya, siguem sempre molt respectuosos amb tot allò que ens envolta, estigui protegit o no.\nCategories PlantesEtiquetes Espècies en perill d'extinció, Espècies protegides, Plantes\nPrevious Podem morir menjant bolets del Port?\nNext Què creix als conreus abandonats?


Lunes Creativo: Taller de Danza y Percusión\nEl lunes 9 de febrero, taller de danza y percusión, con djembes también llamados yembes, palmas, panderetas, maracas...\nPuedes venir aunque no tengas instrumento.\nQuien tenga instrumento lo puede aportar.\nEl grupo lo formamos entre todos¡¡\nQuien quiere sigue el ritmo con los instrumentos o con la danza.\nEl primer taller fué de percusión y ahora se añade danza¡\nAcércate, los pasaremos genial.\nComo siempre en la Alquería Laborde antigua sede de la Televisión de Gandia el lunes a las 18,00\nEntrevista a la Presidenta con Motivo de su Cese\n● Hola Diana, hem conegut que vas a deixar el càrrec de Presidenta del Banc del Temps, ens pots dir el motiu?\nEl meu objectiu al crear l’associació va ser posar en funcionament en Gandia un Banc del temps, l’associació es va crear en l’any 2010 i després de quatre anys el Banc del temps és una realitat en Gandia, per motius personals no puc continuar dedicant-li tot el temps que m’agradaria i és mereix un projecte com aquest per això amb la renovació de la presidència espere que puga continuar creixent el Banc del Temps Gandia.\n● Eres la presidenta des de la fundació, quin motiu vos va impulsar a crear en Gandia un Banc del Temps?\nConèixer els beneficis d’un Banc del Temps i entendre que en una ciutat com Gandia es podria perfectament portar a terme, calia intentar-ho per poder donar la oportunitat a les persones d’aquesta zona de gaudir d’aquesta gran experiència que és formar part d’un Banc del Temps.\n● Tens algún record durant estos anys passats que siga especial per a tú?\nS’han donat moltes experiències d’intercanvi, totes valuossísimes, sols en aquestos últims 9 mesos tenim 844 intercanvis realitzats amb més de 3800 hores i portem desde el segon any de funcionament amb una mitja de 100 socis, em resulta molt difícil destacar alguna.\nPerò a banda dels intercanvis que hem fet tinc un gran record quan toque a la porta del Consell de Joves Gandia demanat asil, després d’haver-ne tocat altres i em diuen des del primer moment que sí, que podem comptar amb espai per a l’atenció, telèfon, fotocopiadora i espai per als encontres va ser molt emocionant i hem d’estar sempre agraïts del seu recolzament.\nAixí mateix la preparació del primer aniversari va ser molt emocionant, també les primeres persones que venien a informar-se i apuntar-se i els primers encontres que vam fer van ser molt satisfactoris i energitzants.\n● Sabem que tenies una bona Junta Directiva que ara es renova també, ens pots comentar algún detall de la teua Junta directiva?\nHe comptat amb la millor Junta Directiva que podria haver tingut el Banc del Temps en els seus inicis que han sigut:\n- Amparo Pérez, vicepresidenta que des de l’inici va donar tot el suport que necessitava per tirar endavant el projecte amb la seua constancia, treball i saber fer, així mateix ha sigut una impulsora dels tallers que es realitzen en el banc del temps i que tant d’èxit tenen, ha sigut crucial per a mí el seu recolzament.\n- Trini Segura, la secretaria, molt faenera també i responsable ens ha ajudat molt a vore més possibilitats del banc del temps i a ser més eficients, donant prioritat a implantar el més aviat possible l’atenció i gestió on line.\n- Empar Usero la nostra tresorera que a més d’ejercir el seu càrrec a la perfecció, ha ajudat en els moments més crítics i de feina en tot el que el Banc del temps ha precisat.\n- Elisa SanJuan, que era vocal, ens ha aportat vitalitat i creativitat i va ser la impulsora de la implantació del nostre mercat de barata.\nEstic molt satisfeta d’haver comptat amb totes elles.\n● Creus que la Junta Directiva té una funció especial dins del Banc del Temps abanda de les tarees del seu càrrec?\nCrec que és necessari que un grup de gent vetle per que els objectius del Banc del Temps es complisquen, podria ser la Junta Directiva o un equip gestor responsable. El Banc del Temps Gandia al ser una associació precisa d’una Junta Directiva i és molt important la implicació en el Projecte i el compromís amb el compliment dels objectius que ajuden al bon funcionament del Banc del Temps.\n● Segons el teu punt de vista, el Banc del Temps de Gandia, ha millorat amb el temsp?\nClar!, cada any ha millorat, s’han anat establint les bases i s’han ampliat les activitats que oferia al principi igualment estic convençuda que continuarà millorant.\n● Saps alguna cosa de la nova Junta Directiva?\nSé que és una Junta Directiva més jove, més conèixedora de les noves tecnologies i més pragmàtica, així mateix el seu president Javi Pons creu en el projecte i se li veu amb moltes ganes d’implantar millores que facen al Banc del Temps Gandia més eficient. Els dessitge el millor.


CONSELL DE PARTICIPACIÓ INFANTIL DE MOLLERUSSA: 2013\nAIXOPLUC 3 DE GENER 2014 !!!\nInicia l'any bé i participa del proper Aixopluc, l'espai musical per a nois i noies de 1r a 3r d'ESO, organitzat per tots els nois i noies de l'espai Jove Intercultural.\nEs realitzarà a Mollerussa el proper divendres dia 3 des de les 18.00h fins les 21.00h i a la Sala de Ball de l'Amistat de Mollerussa.\nL'entrada és gratuïta i us hi esperem a tots i totes !!!\nJa hem arribat a les festes de Nadal, i l'Espai Jove Intercultural descansa de la seva activitat setmanal, tot i que col·laborarà amb l'ajuntament de Mollerussa en un parell d'activitats, de les que ja us informarem més endavant.\nDe moment us volem felicitar les festes i desitjar-vos un molt bon any 2014 !!!\nDESCOBERTA PLACA CAI AL PARC\nDESCOBERTA DE LA PLACA DE MOLLERUSSA CIUTAT AMIGA DE LA INFÀNCIA\nEl passat dissabte 23 de novembre, els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural, ens vam trobar al parc de Mollerussa per descobrir la placa Ciutat Amiga de la Infància que ha rebut Mollerussa en reconeixement per part d'UNICEF.\nA la una del migdia, alguns nois i noies de l'EJI, van ajudar a l'alcalde Marc Solsona i a Àngels Balcells d'UNICEF a descobrir la placa.\nEls nois i noies vam aprofitar aquest acte per celebrar que el 20 de novembre és el Dia Internacional dels Drets dels Infants i del 24è aniversari de la Convenció dels Drets del Nen, per fer una lectura dels drets...\nI els vam poder veure en algunes imatges....\nI un cop vam acabar, ens vam fer la foto tots junts!!!!\nGràcies a tothom per la participació!!!!!\nEl proper dissabte 2 de novembre, de les 18:00h a les 21:00 h., els nois i noies de l'Espai Jove intercultural, organitzen l'Aixopluc.\nNo hi podeu faltar !!!\nINICIEM EL NOU CURS DE\nL'ESPAI JOVE INTERCULTURAL !!!\nJa ho tenim tot a punt per aquest curs 2013-2014. De fet amb el grup de nois i noies de 2on 3r i 4art d'ESO, ja hem iniciat les trobades i estem donant forma al programa de ràdio que com cada any realitzarem a Ràdio Ponent.\nUs animem a tots aquells que tingueu ganes de participar-hi, a que us poseu en contacte amb nosaltres !!!\nMitjançant el facebook : facebook : espaijoveintercultural\nO el nostre correu electrònic Educadors\nVisita a la Sra. Mª Àngels Camps\nContinuant amb el projecte de l'Espai Jove Intercultural "Investiguen la Història de Mollerussa". El passat dimarts dia 14 de maig vàrem visitar la Pastisseria Mª Àngels, on ens va rebre la Sra. Mª Àngels Camps i el seu fill el Benjamí on ens va explicar la seva història i experiència en el món del forn de pà i de la pastisseria.\nEls nois/es de l'espai jove i les persones del casal municipal per a la gent gran de Mollerussa, ens vam retrobar la setmana següent per fer una tertúlia sobre la visita i l'evolució d'aquest ofici artesà com és el de forner i pastisser.\nVisita pastisseria from Espai Jove Intercultural\nAPS Banc de Sang 2003\nAquí podeu veure el vídeo resum de totes les accions que els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural han realitzat, per tal de promocionar la donació de sang a Mollerussa.\nEl proper divendres 17 de maig de les 20.00h a les 22.30 h els nois i noies de l'Espai Jove intercultural, organitzen l'Aixopluc.\nVisita al Sastre Jaume Solé\nl'Espai Jove Intercultural va visitar al sastre Sr. Jaume Solé abril 2013, dins el projecte "investiguem la història de Mollerussa" conjuntament amb la gent gran del casal municipal par a la gent gran de Mollerussa. I aquí en teniu el vídeo de la trobada:\nELS NOIS I NOIES DE L'ESPAI JOVE INTERCULTURAL COL·LABOREN AMB EL BANC DE SANG\nAPS Banc de Sang i l'Espai Jove Intercultural\nEls nois i noies de l'Espai Jove Intercultural, participaran el proper dimecres i dijous 8 i 9 de maig de les 6 de la tarda a les 10 de la nit, amb la propera campanya de donació de sang a la ciutat de Mollerussa.\nPer tal moti han elaborat un logotip i un eslògan que es visible al cartell de promoció :\nA més han elaborat unes falques publicitàries, per promocionar la donació de sang mitjançant el canal de youtube de l'Espai Jove Intercultural:\nFinalment i amb la col·laboració de l'Associació de donants de sang del Pla d'Urgell, han gravat el programa de ràdio que s'emetrà el proper dilluns dia 6 per Ràdio Ponent al programa de l'EJI Flash Night de les 10 a les 11 de la nit.\nPer acabar el dijous dia 9 estaran pels carrers i places de la ciutat promocionant la donació de sang amb unes pancartes i missatges adreçats a tota la població.\nVisita al Sr. Jaume Solé:\nRecuperant el projecte que com cada any duiem a terme conjuntament amb el casal municipal de la gent gran, on els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural "Investiguen la Història de Mollerussa". Aquest curs, iniciem les nostres visites amb el Sr. Jaume Solé i la seva senyora, va ser el dia 16 d'abril i ens va explicar la seva experiència en el món de la sastreria.\nEls nois/es de l'espai jove i les persones del casal municipal per a la gent gran de Mollerussa, ens vam retrobar la setmana següent per fer una tertúlia sobre la visita i l'evolució de la sastreria i la confecció.\nAdjuntem una presentació amb el resum de tot plegat.\nVisita al Sr. Jaume Solé from Espai Jove Intercultural\nPROGRAMA DE RÀDIO EJI FLASH NIGHT\nRecordeu que cada dilluns, els nois i noies que participen de l'EJI "Vivint Mollerussa" realitzen el programa de ràdio anomenat EJI Flash Night, a l'emissora local de Ràdio Ponent. A l'enllaç següent en podeu consultar la seva pàgina :\nEJI Flash Night a Ràdio Ponent\nCada dilluns de 10 a 11 de la nit el podeu escoltar, i sempre que vulgueu ens podeu fer arribar les vostres aportacions al correu ejiflashnight@gmail.com\nTanmateix, també podeu escoltar tots els nostres programes realitzats fins ara al nostre canal de l'ivoox\nCanal Ivoox EJI Flash Night\nVISITEM L'ARXIU COMARCAL DEL PLA D'URGELL\nEl passat dimarts 5 de febrer els nois i noies de l'Espai Jove Intercultural , van visitar l'arxiu comarcal del Pla d'Urgell, on ens van atendre el Sr. Daniel Vilarrúbies i el sr Josep Mª Cabau, els quals molt amablement ens van estar ensenyant tots els ets i uts d'aquest gran recurs que tenim a Mollerussa.Al vídeo següent podeu veure com va anar la visita.\nRELAT DE L'EXPERIÈNCIA DE PARTICIPACIÓ A LA 2ª TROBADA DE CONSELLS DE PARTICIPACIÓ INFANTIL I ADOLESCENT PER PART DE 3 REPRESENTANTS DE L'ESPAI JOVE INTERCULTURAL\nEl Suli, l'Andrea i el Yusef, ens expliquen com va anar la seva estada a Màlaga i en què va consistir la seva participació en aquesta trobada amb més de 300 nois d'arreu de l'estat.\nBONES FESTES!!! Ja hem arribat a les festes de Na...\nAIXOPLUC El proper dissabte 2 de novembre, de les...\nINICIEM EL NOU CURS DE L'ESPAI JOVE INTERCULTURAL ...\nAIXOPLUCEl proper divendres 17 de maig de les 20.0...\nELS NOIS I NOIES DE L'ESPAI JOVE INTERCULTURAL COL...\nEJI: INVESTIGUEM LA HISTÒRIA DE MOLLERUSSAVisita a...\nPROGRAMA DE RÀDIO EJI FLASH NIGHT Recordeu que cad...\nVISITEM L'ARXIU COMARCAL DEL PLA D'URGELL El passa...\nRELAT DE L'EXPERIÈNCIA DE PARTICIPACIÓ A LA 2ª TRO...


Bloc des del Pirineu: 2a jornada\nEn un principi no tenia previst assistir al Congrés durant la segona jornada, però a la 1 feven una ponència sobre el posicionament a la web i vaig aprofitar... Pagerank, SEO, SEM, MOS... Moltes paraulotes que tenia ganes de sentir com s'explicaven.\nLa resta del temps vaig passar-lo al telecentre teletreballant, i passeant per Solsona amb una amiga que feva temps que no veia. Al vespre vaig sopar al passeig de Solsona, mirant el Barça i xerrant amb un noi de Llessui que estudia prop de Solsona, i que vaig trobar per casualitat. (una vegada més queda demostrat que la gent del Pallars està repartida per tot arreu!).\nDoncs ara ja saps, se t'ha girat feina, no?\nJa saps, si necessites ajuda...


La UdG es mostra als seus futurs estudiants - Diari de Girona\nLa UdG es mostra als seus futurs estudiants\nUna jornada de portes obertes ofereix visites guiades, xerrades, tallers demostratius i, fins i tot, la recreació d´un judici\ngirona | pili turon 19.02.2016 | 19:11\nUna de les xerrades informatives realitzades ahir a la Facultat de Lletres Aniol Resclosa\nLa Universitat de Girona es va obrir a la mirada d´ulls nous, els dels seus possibles futurs estudiants –si l´oferta els convenç–, en una jornada de portes obertes adreçada tant als joves com als instituts on estudien ara.\nAmb l´objectiu d´apropar-los a la seva oferta i d´orientar-los de cara al curs vinent, al llarg del matí es van realitzar visites guiades, xerrades i tallers demostratius sobre els estudis que s´imparteixen a la UdG; a més d´activitats per al professorat de Secundària, com una sessió sobre el ciberassetjament i els recursos per afrontar els riscos de les xarxes socials, a càrrec de la coordinadora digital de la Universitat.\n«Et puc ajudar?», preguntava el lema escrit a les armilles blaves dels voluntaris desplegats pels campus Barri Vell –que acull les facultats de Lletres, de Turisme, d´Educació i de Psicologia–, Centre –on hi ha Medicina i Infermeria– i Montilivi –Politècnica, Ciències, Dret i Econòmiques.\nDavant la Facultat de Ciències es va muntar la fira «Ho tens a la UdG», que va aglutinar tota la seva oferta, des del Centre d´Informació i Atenció dels Estudiants a les biblioteques, passant pels programes de Cooperació, l´Oficina Verda, el Consell d´Estudiants, els serveis d´idiomes i d´esports o la Càtedra de Cultura Científica i Comunicació Digital, entre d´altres. Per facilitar la mobilitat, una línia d´autobusos va connectar els diferents campus universitaris, inclosos els centres adscrits de Salt –l´Escola Universitària de la Salut i l´Esport.\nPer mostrar en què consisteix la professió, docents i alumnes de la Facultat de Dret van recrear un judici en una aula reconvertida en sala de vistes. D´altra banda, el Claustre de la Facultat de Lletres es van instal·lar tallers demostratius de disciplines tan diverses com la impremta, l´arqueologia o la gestió ambiental. Les petites lletres que s´utilitzaven per a fer exercicis tipogràfics en el taller d´impremta cridaven l´atenció dels visitants, que, a canvi del seu interès, rebien punts de llibre personalitzats. I encara per motivar-los més, s´obsequiava amb un llibre els estudiants que superaven amb bona nota els exercicis d´agudesa tipogràfica que els plantejaven. L´originalitat d´aquesta parada també incloïa cartes escrites per estudiants de primer curs de la Facultat de Lletres que pretenien acabar de convèncer alumnat de Batxillerat dubtós amb la seva elecció.\nUna mica més enllà, un altre taller exposava material i donava explicacions per sentir-se «arqueòleg per un dia»; la Biblioteca del campus oferia un tast dels seus serveis –i també de vins–; i un altre punt animava a volar amb un dron, mitjançant un simulador, per cridar l´atenció sobre un màster en Canvi ambiental, anàlisi i gestió.


El ‘Rubiemprèn’ tractarà les noves maneres de finançar un negoci - Economia - Rubí TV\nL'Ajuntament de Rubí a través de l'Escola d'Emprenedoria (EDER) de l'Oficina de Serveis a l'Empresa (OSE) organitza una nova edició del Rubiemprèn que s'adreça a persones emprenedores, empresaris i empresàries i responsables de companyies de tots els sectors empresarials. "Rubiemprèn ja és una cita de referència: els temes que s'hi tracten s'ajusten a les necessitats del teixit empresarial i els ponents són sempre de primer nivell. Estic segur que la jornada sobre les noves vies de finançament tindrà, com sempre, molt bona acollida", diu el regidor de l'Àrea de Desenvolupament Econòmic Local, Rafael Güeto.\nEl Rubiemprèn, la gran cita de l'emprenedoria, tindrà lloc el 4 d'octubre a la Masia de Can Serra sota el títol Altres vies de finançament per a la meva empresa. La jornada està conduïda per Oriol Sans, director de Finançament d'Acció - Generalitat de Catalunya i expert en temes de finançament empresarial i, durant el matí, els assistents podran seguir les intervencions de Javier Megías, CEO i cofundador de Startupxplore que oferirà una radiografia de la situació actual del finançament alternatiu i Carlos Blanco, fundador de Nuclio Venture Builder que donarà les claus per crear una empresa atractiva per als inversors.\nEtiquetes: Rubiemprèn, finançament, negocis, emprenedoria


Gràcies a l'equip humà i tècnic que hi ha darrere la marca, Rocal creix dia a dia i amplia els seus horitzons tant en l'àmbit nacional com internacional.\nTreballem per fer arribar els nostres productes a diari als nostres distribuidors d'arreu de tot el món.\nL'experiència de més de 30 anys en el sector ens avala com a professionals de la indústria.\nLa nostra xarxa de distribuidors ofereix un servei d'assessorament, instal·lació i manteniment post-venta.\nEn els seus showrooms hi trobarà exposats alguns dels nostres aparells, per tal de poder veure de primera mà els nostres productes així com rebre un servei personalitzat per al seu projecte.


Tornada a la roca!\nTema: Re: Tornada a la roca! Mar 22 Nov 2011 - 10:54\nBona reentrada krls, ja veig que aquesta vegada al cistell en lloc de bolets i has ficat unes quantes vies. Felicitats i vés en compte amb el turmell.\nTema: Tornada a la roca! Mar 22 Nov 2011 - 9:37\nPrimer tast de roca desprès de l'operació al turmell ara fa 7 setmanes. Com que hi han compromisos diversos i s'ha d'anar aprop, anem l'Ona (la petita de casa), la Isa (la mestresa) i don mendo (es a dir, krls) a Cèllecs, on fa mes de 2 anys que no hi anèm.\nVolem una reentrada suau, pel que anem a sector placa a fer les mes assequibles: lopitekus, peus peus i mocs de gos. L'Ona -te 9 anys- tan sols li costa el pas d'entrada a la R de la mocs de gos (encare es massa baixeta, jejeje). La Isa agafa confiança -tan sols escala quan ve amb mi!- i fa les vies dues voltes: primer en top rope, desprès de primer. Jo les obro totes i acabo amb un turmell que em recorda mes a las meves galibier superguide de fa 35 anys que al turmell que tenia ara fa dos mesos!\nFeta la primera piada (light) i a veure com progresem. Proper objectiu: setmana vinent a St Llorenç de Montgai.


Ràdio Tordera – EL CF TORDERA A VA EMPATAR AMB EL CUATRO VIENTOS PER 1-1, MENTRE QUE EL PARTIT DEL TORDERA B VA QUEDAR AJORNAT, AL BÀSQUET, EL SÈNIOR MASCULÍ VA PERDRE A BLANES PER 80-71 I EL SÈNIOR FEMENÍ VA GUANYAR PER 55-78\nEL CF TORDERA A VA EMPATAR AMB EL CUATRO VIENTOS PER 1-1, MENTRE QUE EL PARTIT DEL TORDERA B VA QUEDAR AJORNAT, AL BÀSQUET, EL SÈNIOR MASCULÍ VA PERDRE A BLANES PER 80-71 I EL SÈNIOR FEMENÍ VA GUANYAR PER 55-78\ndes. 24, 2007Esports\nEl CF Tordera va rebre ahir al Quatre Vents on van fer un joc força disputat. Els de casa van sortir al terreny de joc i van gaudir d’ocasions clares durant la primera part, sense gaire sort a la porteria. Entre els dos equips va haver-hi un joc molt treballat, sobretot al mig camp, acabant la primera part amb victòria del Quatre Vents. El Tordera va entrar a la segona part i va intentar aconseguir l’empat tancant al Quatre Vents, però aquests es van dedicar a perdre temps per arribar al final del partit. Tot i això, el domini del Tordera va fer que es marqués l’únic gol per part seva al m. 64. Per tant, continuen en una tercera posició, darrere del Guíxols i del Salt. Ja no serà fins el 13 de gener que tornaran amb força en un partit contra el primer de llista, el Salt B a fora de casa.\nHem de destacar que al futbol aquestes dues últimes jornades s’han vist perjudicats alguns partits per les inclemències meteorològiques, per tant, el partit que s’havia d’haver jugat entre el Tordera B i el Sant Joanenc ha quedat ajornat, en propers butlletins us informarem de quan es disputarà aquest partit. Després de festes, tornarà la lliga i el CF Tordera B rebrà a casa al Atlètic Silenc.\nPel que fa al Bàsquet, derrota de l’equip masculí aquest dissabte a Blanes per 80-71 en un partit que a priori era assequible i així intentar aconseguir escalar posicions a la taula classificatòria. Partit on el Tordera no va estar gaire contundent en defensa i va deixar jugar als de Blanes amb molta facilitat. Així doncs, el sènior masculí es queda en una desena posició, on lideren la graella el Palamós, el CB Quart i el Ceset. El proper dia 13 de gener jugaran a casa contra el Fontajau.\nEl sènior femení de bàsquet, en canvi segueix la bona ratxa en un partit on les nostres jugadores van fer un bon partit en atac, però va faltar la intensitat d’altres ocasions en defensa quedant així el resultat de 55-78. Per tant, queden en una vuitena posició on es lidera el Celrà, el Sant Julià de Ramis i el Sarrià de Ter. El proper dia 13, es jugarà un partit a casa contra el Bescanó.\nLA BIBLIOTECA DE TORDERA OBSEQUIA ELS USUARIS AMB UN RECULL DE CONTES DE NADAL DE PERE CALDERS. TORDERA ENGEGA DIJOUS LA NOVA EDICIÓ DEL PARC INFANTIL DE NADAL “TAMPATANTAM”


Les estratègies per avançar cap a la independència, a debat | Candidatura d'Unitat Popular\nAquest dissabte 16 de juny a les 18:00 al castell de la Geltrú la CUP cel·lebra el darrer debat col·loqui del curs polític, centrat en les estratègies i iniciatives que des dels municipis podem articular per avançar cap a la independència.\nL'exemple de les consultes sobre la independència potser és el més recent de la lluita municipal per l'autodeterminació i la independència. Malgrat tot, històricament els municipis han estat actors de primer ordre en la reivindicació de l'exercici democràtic a l'autodeterminació que es nega al nostre poble. Precisament perquè aquest procés no s'aturi des de la CUP criem que cal pensar, reflexionar i debatre sobre mecanismes, eines i estratègies per fer dels municipis un veritable motor del procés d'independència nacional.\nAmb aquest debat-col·loqui la CUP tanca tot un cicle de xerrades, activitats, debats i mobilitzacions que va iniciar el setembre del 2011 sota el lema NO ET QUEDIS A CASA. Els propers mesos però, la candidatura continuarà la seva activitat al carrer, ja que la mobilització popular, la reflexió i la consciència són la clau per combatre la resignació i donar la volta a la situació de crisi social i nacional que patim. Des de l'Ajuntament, però sobretot des del carrer, sols amb la lluita diària des de tots els fronts aconseguirem avançar cap al canvi politic i social a Vilanova i al conjunt dels Països Catalans.\nT'esperem aquest dissabte a les 18:00 al Castell de la Geltrú!


El Govern no està governant - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 12 de Març de 2013. 16:57h.\nLa CUP equipara l'executiu de Mas amb "tecnòcrates"\nEl diputat de la CUP, Quim Arrufat, ha considerat que el Govern d'Artur Mas "no governa" i ha comparat l'actual executiu amb "un govern de tecnòcrates" com el de Mario Monti a Itàlia.\n"Tenim un Govern que, potser a desgrat seu, no governa", ha explicat en roda de premsa al Parlament. "Aplica retallades però no governa", ha insistit valorant la intervenció del portaveu Francesc Homs.\nEn aquest sentit, Arrufat ha comparat el govern liderat per Artur Mas "amb tecnòcrates". "No vénen els homes de negre a Catalunya perquè no cal, però pel que es fa és com si haguessin vingut".\nTambé ha comparat l'executiu "amb el govern de tecnòcrates" de Mario Monti i ha lamentat que "no tenen solucions per a les "dues preocupacions" dels ciutadans que són "les retallades i el referèndum".\nD'altra banda, segons el diputat de la CUP "el nostre país porta 300 anys intervingut, però tenia una autonomia que si servia de poc ara serveix de res". És per això que considera que estem en una "no democràcia" ja que "si un ha d'acceptar imposicions es trenca el principi bàsic de la democràcia".\nUn Goven lligat de peus i mans\n#4 Angelita Colell, Barcelona, 13/03/2013 - 09:13\nEsteu a un pas de que us diguin anticatalans.\n#3 Olga, Barcelona, 12/03/2013 - 17:43\nNi la CUP està a l'alçada com oposició.\n#2 Lunfardo, Vihhhte, ché, 12/03/2013 - 17:21\nEste Govern vive permanetemente en primera página de la prensa amiga. Su razón de ser es ser portada diaria de La Vanguardia con lo de "la consulta" y "el proceso". Vive exclusivamente para eso. No es un gobierno, es una pandilla de propagandistas.Verbigratia el Sr.Homs, que vive detrás de un atril.\n#1 Terraxa, Terrassa, 12/03/2013 - 17:13\nEvidentment, aquí qui mana són els bancs. Els d'aquí i els de fora, però els bancs.\nI ara com ara estem fent el que ens manen.


Casa rural a Orriols: Ca la Maria d'Orriols\nReferència: ruralverd 20229\nCapacitat: de 6 a 10 persones\nPiscina pública, Llar de foc, Zona infantil, Barbacoa\nDistribuïda en tres plantes.\nPlanta baixa: sala d'estar amb Tv. Cuina i menjador equipada amb: vitroceràmica, forn, microones, rentavaixelles, rentadora i nevera. 1 cambra higiènica. Àmplia terrassa amb barbacoa i mobiliari exterior.\nPrimera planta: 1 habitació amb llit doble, llar de foc i bany amb dutxa. 1 habitació amb llit doble. 1 habitació doble, dos llits individuals. 1 bany complet amb dutxa.\nSegona Planta: 1 habitació doble amb llits individuals, bany amb dutxa i accés a terrassa (10 m2). 1 habitació amb llit doble i bany amb dutxa.\n10 € extra gos. No s'admet més d'1 gos.\nDescompte -10% en reserves de 2 setmanes\nAl costat de la casa hi ha una plaça amb espai de joc (gronxadors i pista de bàsquet). El poble està geogràficament situat en un punt intermedi i no dista mes de ½ hora de durada el trajecte en cotxe de les poblacions de Figueres, Banyoles, Girona i les platges de l'Escala.\nSi ens interessa la natura podem visitar el Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, la reserva natural de l'Estany de Banyoles o la Reserva marina de les Illes Medes a L'Estartit. No podem deixar escapar l'oportunitat de visitar una de les restes arqueològiques greges i romanes de l'antiga colònia d'Empúries, els més importants de la Mediterrània Occidental.


Desmantellada una plantació de marihuana a una finca rústica de Tortosa - Ràdio Tortosa\nLa Policía Nacional i la Policia Local de Tortosa, han desmantellat una plantació de marihuana que es trobava instal·lada a una finca rústica del terme municipal. La producció anava destinada a la seva distribució a la comarca del Baix Ebre, principalment.\nEn l’operatiu conjunt, han estat decomisades 138 plantes de cannabis, 12 kgs. de marihuana manufacturada i 270 envasos fitosanitaris per als cultius, entre d’altres efectes. Las piscina de la finca havia estat convertida en hivernacle cobert, i es va comprovar que l’electricitat necessària pel funcionament de la instal·lació s’agafava de manera fraudulenta de l’escomesa general.\nEtiquetes decomís marihuana


La música hawaiana entra al Monestir de Poblet | EFMR.cat\nInici Notícies Cultura La música hawaiana entra al Monestir de Poblet\nEl Monestir de Santa Maria de Poblet ha acollit aquest dissabte a la tarda un concert del grup Voces de Aloha vingut des de Hawaii, un centenar de persones han escoltat diverses cançons de tradicions com la hawaiana, l’espanyola, l’euroamericana i l’afroamericana.\nCoincidint amb l’Assemblea General de la germandat de Poblet, el Monestir ha acollit aquesta tarda el concert del grup hawaià, “Voices of Aloha”. Un grup format per 30 cantants de la Universitat de Hawaii i vingut des de Honolulu, la ciutat més gran de Hawaii, Estats Units, han representat a l’església Abacial del Monestir de Poblet a dos quarts de 5 de la tarda un concert de música hawaiana. El grup que està fent gira per Espanya, ahir va cantar a la basílica de la Sagrada Família de Barcelona i avui ho ha fet en un ambient molt similar al monestir, aquest com últim concert de la gira.\nConcert de “Voices of Aloha” al Monestir de Poblet (Imatges: Pep Morató)\nVoices of Aloha és un conjunt d’estudiants i exalumnes de la cambra de cantants de la Universitat de Hawaii en Mānoa dirigits pel director, Miguel Ángel Felipe. El conjunt està fent una gira de 17 dies per Espanya.\nUniversitat de Hawaii en Mānoa\nArticle anteriorEls Gegants de l’Espluga comencen al País Valencià la seva gira d’estiu\nArticle següentBarberà s’omple de vehicles clàssics i peculiars amb la 7a Festa de la Benzina