L'Argentina acomiada Sampaoli sense pena ni glòria\nDesprés del fracàs al Mundial, deixa la selecció sense crèdit, barallat amb els seus col·laboradors i distanciat dels jugadors\nBuenos Aires - Diumenge, 15/07/2018 a les 19:50 CEST\nJorge Sampaoli deixa la selecció de l’Argentina amb molta pena i gens de glòria. El “Pelado”r; se’n va anar de l’equip per la porta del darrere, enfrontat amb els seus col·laboradors i sense que cap jugador el recolzés. En tretze mesos, i després d’abandonar Sevilla per dirigir Leo Messi, Sampaoli va perdre tot el seu crèdit.\nHavia arribat en qualitat de salvador. El president de la Federació argentina, Claudio “Chiqui”r; Tapia, el va blindar amb un contracte de cinc anys, fins Qatar 2022. Va dir llavors que havia contractat el millor entrenador del món. No obstant, el fiasco a Rússia 2018, el va fer oblidar aviat les seves paraules.\nL’escandalosa Federació haurà de pagar-li a Sampaoli 1,8 milions de dòlars perquè abandoni la selecció. Tapia pot donar-se com a guanyador del litigi: al “Pelado”r; li corresponien 8,6 milions de dòlars per la seva intempestiva destitució.\nEl prestigi de Sampaoli es va desfer com paper mullat molt abans que comencés el Mundial, quan es va divulgar un vídeo en què insultava un agent de trànsit per haver aturat l’automòbil en el qual viatjava amb vuit persones “¡Boludo (idiota), ganás 100 pesos por mes!”r;, el va humiliar, i va haver de demanar perdó. Les disculpes de l’entrenador es van fer costum després de cada partit i cada disbarat. Ningú el trobarà a faltar.


El Pare Català treballa de valent a la setmana del migrant | AFA PARE CATALÀ\nEl Pare Català treballa de valent a la setmana del migrant\n19 Desembre, 2017 19 Desembre, 2017 / AFA Pare Català\nAl llarg de tota la setmana passada i part d’aquesta ha tingut lloc a l’escola la ‘Setmana del Migrant’. Una setmana plena de tallers en quasi totes les aules del centre producte de la coordinació de l’equip directiu, claustre i AMPA.\nAmb motiu del dia del migrant (18 de desembre) l’equip directiu i el professorat de l’escola Pare Català han fet possible que una sèrie de tallers proposats per la comissió d’interculturalitat de l’AMPA, la Porta Verda. Els tallers realitzats, amb la col.laboració de la ONG Integra2Mundo, han estat els següents:\n5anys d’infantil i primer cicle: els colors de la pell\n4t de primària: xarrada a l’aula de famílies migrants de la comunitat educativa i voluntaris d’acollida.\nTercer cicle: ruta intercultural per Benimaclet.\nTothom està d’acord en que les nostres xiquetes i xiquets son molt participatius i que els tallers han tingut molt bona acollida per part de l’alumnat. La Porta Verda està molt contenta amb el resultat i confia poder repetir l’any que ve.\nAFA, Benimaclet, Porta Verda\n← Éxit de la campanya solidària amb el Poble Saharahui\nResum Consell escolar 14 desembre 2017 →


Històries de la Terra Alta - El Club Esportiu Gandesa (1930-1936) (2 de 2)\nEl novembre de 1931 el club feia una nova passa endavant en la seva evolució i consolidació participant al Campionat Provincial de la temporada 1931-1932. Ho feia en l’anomenat grup de Gandesa, possiblement en referència a l’encara vigent partit judicial de Gandesa – la divisió comarcal no s’aprovaria fins el 1936 – on havien de jugar quatre equips: el JD Flix, el JD Miravet, el Bon Humor del Pinell i CE Gandesa.\nEs tractava d’una plantejament més professional o, si més no, seriós, donat que els àrbitres serien de fora del territori i els equips es comprometien a pagar els desplaçaments a mitges. Malauradament no hem documentat com va anar aquell campionat.\nJugadors del CE Gandesa a la dècada de 1930\nTenim, però, una idea aproximada del que havia passat durant els primers divuit mesos de vida del club. El gener de 1932 una crònica d’El Llamp repassava els primers temps de l’equip. En aquell any i mig s’havien disputat 55 partits, una mitjana de tres mensuals, que són una quantitat considerable. D’aquest 25 havien acabat amb victòria dels de Gandesa, en 21 ocasions havien estat derrotats i en 9 s’havia empatat. En total l’equip havia marcat 130 gols i n’havia rebut 94.\nEls rivals amb els que s’havia enfrontat amb més ocasions eren el JD Miravet (8 partits), el JD Flix i l’Atletichs de Móra la Nova (6 partits amb cadascun). També sabem quins havien estat els jugadors que més cops havien defensat la samarreta de l’equip. En primer lloc hi havia Sabaté, que havia disputat els 55 partits, el seguien Monner i Fuster amb 52, Celma amb 48, Fornós amb 42 i Fontanet, Vidal i Andreu amb 41 partits jugats.\nL’equip va continuar jugant els seus partits amistosos, donat que no existia un campionat oficial que s’allargués massa setmanes. En tenim notícia a través de les pàgines del quinzenari gandesà que, de tant en tant, amb els resultats també proporcionava les alineacions de l’equip. Sabem, doncs, que el maig de 1932 en la victòria per 3 a 1 a casa contra el Dertusa FC van jugar Feliu a la porteria; Pallarès i Monner a la defensa; Josep Maria Alcoverro, Vidal i Fornós al migcamp i Celma, Sabaté, Vandellós, Andreu i Ferrús a la davantera.\nA l’estiu El Llamp va organitzar un torneig que preveia impulsar el futbol a tota la zona de la Terra Alta i la Ribera d’Ebre aplegant fins una dotzena d’equips. La proposta no va acabar de funcionar i finalment només en van jugar cinc: el CE Gandesa, l’Horta FC, el Bon Humor del Pinell, el CD Masroig i el JD Miravet. La final es va acabar jugant el 28 d’agost, enfrontant als equips de Gandesa i el Pinell de Brai, amb una aclaparadora victòria dels primers per 7 a 0.\nEls partits s’anaven succeint i, com dèiem, de tant en tant la premsa ens permet conèixer les alineacions. A l’octubre, en un partit jugat contra el CD Botenc, van jugar Saún a la porteria; Pallarès i Monner a la defensa; Vilagrassa, Celma, i Fornós al mig del camps i Alcoverro, Sabaté, Vandellós, Andreu i Boira a la davantera.\nEl campionat provincial de 1933\nEl gener de 1933 El Llamp anunciava: La Lliga Amateur de Futbol de la Federació Catalana ha acordat que el Centre d’Esports de Gandesa porti la representació de la comarca de la Castellania en els propers partits que s’ha de disputar, per tal d’elegir al campió provincial.\nPaga la pena assenyalar que el quinzenari, en aquell moment, estava immers en una campanya per aconseguir que la proposta de Terra Alta per donar nom a la futura comarca fos substituït pel de Castellania (per saber més podeu llegir Terra Alta o Castellania. 80 anys de la creació de la nostra comarca (1936-2016)).\nPel que fa al campionat, en teoria l’havien de disputar cinc equips. Dos d’ells procedents de l’anomenada comarca de Tortosa, que havien de ser el vigent campió comarcal, el Dertusa FC, i el subcampió, l’Amposta FC. Dos més procedents de les comarques de Tarragona, tot i que al final només n’hagué un, el Tarragona FC, i un del partit de Gandesa, el CE Gandesa.\nEl campionat, inicialment, s’havia de disputar entre el 19 de març i el 23 d’abril, tot i que es va allargar una mica més. Gràcies a la premsa provincial coneixem els resultats dels sis partits que va jugar el CE Gandesa. Resultats, però, que són pocs afalagadors, atès que no es va aconseguir guanyar cap partit.\nEl primer enfrontament es va disputar el 21 de març a Tarragona, on els de Gandesa van ser derrotats per 3 a 0. El diari La Cruz comentava el resultat tot dient: Ens decepcionà l’onze del Gandesa. Sols té una mitja treballadora i que intercepta molt de joc; una defensa ferma però insegura, i un porter indecís i poc experimentat; a l’atac sols el davanter centre palesà conèixer el joc de fubol puix que passà bé i entrà als remats amb decisió. Els malaurats protagonistes d’aquesta crítica eren Borrull a la porteria; Monner i Pallarès a defensa; Bosch, Celma i Fornós al migcamp i Lobo, Alcoverro, Galcerà, Fontanet i Ferrús a la davantera.\nA la setmana següent, en el partit de tornada al camp del Gandesa el Tarragona FC es va tornar a imposar, aquest cop per 0 a 4. El següent enfrontament del Campionat Provincial va ser a casa el 9 d’abril contra el Dertusa FC, que va guanyar als locals per 2 a 4. En aquella ocasió els alineats van ser Saún a la porteria; Pallarès i Monner a la defensa; Bosch, Celma i Fornós al migcamp i Alcoverro, Sabaté, Prades, Vandellós i Ferrús a la davantera.\nEl 23 d’abril, també a casa, es van enfrontar al FC Amposta, que s’imposà per 1 a 2. Una setmana més tard es va jugar la tornada, amb una derrota de les que fan mal: 14 a 0. El cronista d’El Pueblo deixà palès que aquell desastrós resultat es devia al fet que el CE Gandesa només va poder alinear vuit jugadors, els mínims que exigia el reglament. L’últim partit del campionat es va jugar al camp del Dertusa FC, que es va imposar als gandesans per 6 a 0.\nL’última etapa abans de la guerra\nEl camp de futbol del CE Gandesa al juny de 1938, en plena guerra civil\nLa desaparició del quinzenari gandesà El Llamp el 1934 ens ha privat d’informació detallada dels darrers tres anys d’activitat del CE Gandesa abans de l’esclat de la guerra. Només tenim algunes notícies disperses gràcies a la premsa provincial.\nAixí, l’octubre de 1933 sabem per El Pueblo que el partit que el CE Gandesa havia de jugar al camp del CD Cherta es va haver de suspendre davant la impossibilitat dels gandesans per poder desplaçar-se fins a Xerta.\nNo és fins vuit mesos més tard, al juny de 1934, que trobem nova informació, aquest cop a les pàgines del Correo de Tortosa. En aquest cas s’informava de la visita del Dertusa FC al camp del Gandesa, on van aconseguir derrotar als amfitrions. Tots dos equips es van tornar a enfrontar el maig de 1935, en aquest cas al camp dels tortosins, que es van tornar a imposar, aquest cop per 5 a 2. La crònica afirmava que es tractava d’un partit amistós d’entrenament de cara al Campionat de Catalunya de 2a categoria. No sabem però si tots dos equips havien de jugar aquest campionat o sols ho havia de fer el Dertusa FC.\nPocs dies abans d’aquest partit, registrem la darrera victòria del Gandesa que documenta la premsa d’aquest període. Es produí a casa, derrotant per 6 a 0 al CD Tortosa. Els dos equips es tornarien a enfrontar de nou el setembre de 1935, altra volta al camp del Gandesa, empatant a dos gols.\nAquest és la darrera informació que hem documentat del CE Gandesa abans de l’esclat de la Guerra Civil el juliol de 1936. Un conflicte que va trasbalsar la vida de tots els seus contemporanis i, cal suposar, que també l’activitat esportiva del territori.\nLeave a Comment Comment RSS Tagged Alcoverro, Amposta FC, Andreu, Atlètichs Móra la Nova, Boira, Bon Humor Pinell, Borrull, Bosch, CD Cherta, CD Masroig, CE Gandesa, Celma, Correo de Tortosa, Dertusa FC, El Llamp, El Pueblo, Feliu, Ferrús, Fontanet, Fornós, Fuster, Galcerà, Gandesa, Horta FC, JD Flix, JD Miravet, La Cruz, Lobo, Monner, Pallarès, Prades, Ribera d'Ebre, Sabaté, Saún, Tarragona FC, Terra Alta, Vandellós, Vidal, Vilagrassa, Xerta\nOne Comment to “El Club Esportiu Gandesa (1930-1936) (2 de 2)”\nBuy Cialis | febrer 7th, 2020 at 23:03 Respon\nHi to every single one, it’s actually a fastidious for me to go to see this site, it includes priceless Information.


Els indignats acorden acampar a plaça Catalunya coincidint amb el dia de reflexió i les eleccions\nEl moviment 15-M ha tornat a plaça Catalunya, un petit grup ja s'hi ha instal·lat i no té intenció de marxar, però, per ara, la gran majoria no s'hi quedarà. Ho farà la setmana que ve, coincidint amb la jornada de reflexió i el mateix dia de les eleccions. Així ho ha decidit l'assemblea general celebrada en aquest cèntric espai que els indignats ja van ocupar els mesos de maig i juny passat. La cita ha aplegat unes 300 persones i la decisió s'ha pres per consens.\n12/11/2011 - 20.14 Actualitzat 12/11/2011 - 23.44\nUnes 300 persones s'han reunit aquest dissabte a plaça Catalunya per celebrar una assemblea. (Foto: ACN)\nEls indignats s'han tornat a trobar a plaça Catalunya, on fa gairebé vuit mesos va començar la protesta. És la tercera gran assemblea que hi celebren des que es va desallotjar l'espai, el 30 de juny, i l'objectiu que tenien era decidir quines accions emprenen i si ocupaven la plaça el que queda de campanya.\nEntre les decisions preses hi ha la de donar suport a diferents protestes i vagues en l'àmbit de la sanitat i la universitat que ja estan convocades però també la d'impulsar una manifestació divendres que ve en defensa del dret a l'habitatge. Després de la protesta està previst acampar de nou, i durant tot el cap de setmana, en aquest cèntric espai que ja van ocupar els mesos de maig i juny passat\nUn grup reduït de persones ja va plantar aquest divendres tres tendes a la plaça i té intenció de quedar-s'hi. El seu representant ha demanat "suport" a l'Assemblea per mantenir un punt d'informació fix de dia i de nit.\nLes autoritats, amatents\nL'alcalde de Barcelona havia demanat als indignats, hores abans que prenguessin aquestes decisions, que no ocupin de manera permanent la plaça de Catalunya. Xavier Trias ha fet una crida per demanar "sentit comú". Ha dit que no posarien impediments per a la celebració de l'assemblea ni objeccions que la gent s'expressi, "però apropiar-se d'una plaça no té sentit", ha conclòs.\nPer la seva banda, fonts del Departament d'Interior han comentat a l'agència EFE que estarien "atents a les decisions que prenguin els indignats en assemblea", per si és necessari prendre alguna mesura.


Jessie J. Forta i sentimental | En directe - La Tornada\nForta i sentimental\nNerea S. Also\nS'apropa l'estiu i amb ell el moment propici per fer concerts i festivals a l'aire lliure. Des de principis de juny té lloc un dels esdeveniments més ambiciosos de Catalunya, el Festival Jardins de Pedralbes, per on durant un mes passen reconeguts artistes tant de l'escena nacional com internacional. El passat dimecres, dintre la programació d'aquest mateix esdeveniment, va tenir lloc el concert de la cantant britànica Jessie J.\nEn caure la nit, el recinte on tindrà lloc l'espectacle es va omplint amb gran expectació. Sobre l'escenari un enorme cor decoratiu i tant les grades com la pista, plenes. Durant aproximadament noranta minuts, la britànica repassarà alguns dels seus temes més coneguts com "Domino" o "Bang Bang" i delectarà al públic amb cançons més recents com "Play" o "Queen". L’artista, ben acompanyada pels seus músics i un parell de noies als cors que no tenen res a envejar a la seva veu, mostra una actitud sentimental i una voluntat de ser pròxima amb el públic recollint regals de fans, interactuant amb ells i contant històries personals relacionades amb cançons. També aconsellant als seus seguidors a sentir-se segurs amb el que fan, estimar-se i no tenir por d’equivocar-se, perquè com ella mateixa diu, està bé. Per equivocar-se no passa res, a tots ens passa.\nEn aquest concert, però, no només hi tenen cabuda les cançons de Jessie J. L’artista inclou al seu repertori la cançó que li va fer guanyar un concurs a la televisió xinesa: una versió de “I will always love you” de Whitney Houston, i un cop més ens demostra que no ens equivoquem en pensar que és una de les grans veus de l’escena música internacional contemporània, però això prou clar ho deixa durant aquesta hora i mitja d’espectacle en tots i cada un dels temes, des del primer fins a l’últim. El concert acaba amb un dels èxits més grans de Jessie J i la cançó que la va dur a la fama “Price Tag” amb tot el públic dret ballant i cantant el tema a ple pulmó.


340.000 euros de multa a Vueling pel caos del 2016\nEls retards i les cancel·lacions de la companyia van afectar, a les Balears, uns 191.000 passatgers\n4 min. Palma 21/07/2017 22:21\nN. SUÑER / C. BUADES\n651x366 Durant el col·lapse de Vueling de l’any passat, es van veure afectades a les Balears més de 190.000 persones per retards o cancel·lacions. / MANOLO GARCIA Durant el col·lapse de Vueling de l’any passat, es van veure afectades a les Balears més de 190.000 persones per retards o cancel·lacions. / MANOLO GARCIA\nLa Direcció General de Consum del Govern ha sancionat Vueling amb 340.000 euros pel caos de retards i cancel·lacions registrats entre el juny i el juliol del 2016, que van afectar 191.000 passatgers de les Illes. La multa es justifica, també, per considerar que l’aerolínia va ignorar els requeriments de l’Administració.\nEs tracta de la “multa més elevada” imposada per Consum en matèria aèria, segons va explicar ahir durant la roda de premsa posterior al Consell de Govern la consellera de Salut, Patricia Gómez, de qui depèn aquest departament.\nSegons va explicar Gómez, el total de la sanció es divideix en dues multes: 320.000 euros per infracció molt greu pels retards i les cancel·lacions i 20.000 euros més per “ignorar de manera reiterada” el requeriment de l’Administració per aportar informació necessària que havia d’aclarir les situacions provocades per l’aerolínia -com les cues a l’aeroport i el col·lapse de les reclamacions.\nEl perquè de l’expedient\nLa consellera va detallar ahir les raons que s’han tingut en compte des del Govern a l’hora d’iniciar un expedient sancionador contra Vueling: asseguren que es tracta d’una falta molt greu per l’incompliment dels contractes amb cadascun dels passatgers que es van veure afectats. Les raons de la sanció són, essencialment, el nombre elevat de perjudicats i les “incidències sistemàtiques”.\nD’aquesta manera, des de la Conselleria de Salut i, més concretament, des de la Direcció General de Consum, consideren una circumstància agreujant el fet que Vueling tingués un volum molt elevat de vendes durant el període en què es van produir totes les incidències. De fet, es va situar com a líder del mercat de l’Estat en els primers nou mesos del 2016 amb una quota de mercat del 29%. Des del Govern també consideren un agreujant el fet que els retards i les cancel·lacions afectassin “vols amb declaració de servei públic”, sobretot aquells entre Menorca i Madrid.\nD’altra banda, l’Executiu ha considerat atenuants la correcció dels fets, ja que no s’han tornat a registrar posteriorment al caos de l’estiu passat, i la reparació parcial envers els consumidors, ja que el 64% dels passatgers que van reclamar han estat compensats per part de la companyia.\nTanmateix, recorden que Vueling hauria d’haver compensat tothom, tant si havien reclamat com si no, i quatre de cada deu persones van quedar fora de les indemnitzacions -la llei obliga a compensar econòmicament els retards superiors a les dues hores.\nSegons les dades que va recordar ahir el Govern, entre l’1 de juny i el 31 de juliol de l’any passat, de les 1.339 operacions programades a Mallorca un 65,9% va patir retards i un 2,2% es va cancel·lar. Pel que fa a Menorca, dels 670 vols prevists amb Vueling se’n va operar amb demora un 57% i només un va ser cancel·lat. En el cas d’Eivissa, les operacions programades eren 721, un 55,76% de les quals va patir retards i 10 de les quals es van cancel·lar. Tot això va provocar que es fessin 123 reclamacions només en aquell període: més de dues queixes cada dia. Patricia Gómez va incidir en “la importància que els ciutadans presentin reclamacions sempre que considerin que es vulneren els seus drets” per així “poder lluitar contra les pràctiques abusives, que fan molt de mal”.\nEl caos de Vueling de l’estiu passat va afectar passatgers de tot l’Estat i va tenir com a causa, segons van dir en aquell moment des de la companyia, “una mala planificació”. L’aerolínia també va assegurar que es mantenien els efectes de la vaga de controladors aeris francesos que havia tingut lloc uns dies abans de l’inici dels seus retards i que els va obligar a cancel·lar 56 trajectes a Espanya.\nNo obstant això, la falta de personal -que, en teoria, no pot treballar durant més de 12 hores seguides i moltes vegades ha de quedar a terra quan queden vols per operar- i l’excés d’oferta de bitllets són altres causes a les quals es va apuntar. Vueling ha arribat a gestionar el 40% dels vols que operen a l’aeroport del Prat. Durant el col·lapse que es produí, diverses veus varen criticar que la companyia no estava preparada per assumir aquest volum d’operacions.\nVueling augmentarà un 26% la seva oferta a Mallorca el 2018


D.O.Q. Priorat - CAL TALLARET\n> Vins i Caves>Per Procedència>CATALUNYA>DOQ. Priorat\nL'estatut del Vi promulgat el 1932 pel Ministeri d'Agricultura ja reconexia el Priorat com a zona vitinicola que calia protegir. L'aplicació i execució d'aquesta llei no va es poder realitzar a causa de les circumtàncies sociopolítiques viscudes al país fins a final de la Guerra Civil.\nEl 23 de Juliol de 1954 es va aprovar el primer regalment ...\nEl 23 de Juliol de 1954 es va aprovar el primer regalment i d'aleshores ençà , i després de diverses modificacions , la qualitat i espececificitat que estaven adquirint els seus vins va aconseguir la denominació d'origen de qualitat . Actualment a la D.O.Q. Priorat hi ha inserits 567 viticultors .\nDe varietats blanques hi ha 229.952. ceps repartits en 100,45 hectàrees. I de varietats negres 4.246.208 ceps en 1.552 hectàrees. En quilos l'any 2007 se'n van recollir en total 4.670.387, repartits en 4.489.285 de varietats negres i 181.102 de varietats blanques\nDOQ. Priorat Hi ha 35 productes.\nMostrant 1 - 20 de 35 elements\n9,90 € En estoc Impostos inclosos\nÒNIX CLÀSSIC - vi negre\nTipus de vi: Negre Jove Varietats de raïm: Carinyena, Garnatxa NegraNet i brillant, capa mitja alta, picota de ribet violaci. Nas potent, fruita vermella (mores i gerds), balsàmic, ben estructurat, post gust a fruita vermella, fresc i de tanins madurs.\n10,50 € En estoc Impostos inclosos\n11,01 € En estoc Impostos inclosos\nLES MINES - vi negre\nGarnatxaMerlotCarinyenaSauvignom14,5ºFermentació malolàctica 50% en dipòsit i 50% en bóta\n11,01 € Impostos inclosos\n12,35 € En estoc Impostos inclosos\nPEITES - vino negro\n70 % Garnatxa i 30 % Syrah El peites Jove, és un vi negre, semi criança amb 6 mesos de barrica de roure francès. És un vi afruitat i consistent.És ideal per prendre en copes, o per beure amb carn o un peix al forn. De cara a la tardor i hivern és molt desitjable.És un vi que es pot decantar sense problemes, obtenint-se una oxidació molt agradable.\n12,35 € Impostos inclosos\nRENÉIXER ROSAT- vi rosat\nColor vermell intens i brillant. És un vi que demana uns minuts de paciència… aromes molt intensos a cirera i fruits vermells. Golós i fresc. En boca, és un vi que sorpèn per la seva longitud e intensitat. Té una bona acidesam i cos, que denoten el seu orígen. Gran equilibri entre frescor, presencia i cos.\nRENÉIXER NEGRE - vi negre\nColor vermell rubí, amb matisos blaus i brillant. En nas predomina, la flor de violeta i la fruita vermella madura, molt presents els aromes frescos i varietals de la Garnatxa. En boca notem una entrada amable, amb un taní present per la seva joventud. És un vi fresc, amb caràcter i elegant\n13,30 € En estoc Impostos inclosos\nCECILIO - vi negre\n13,30 € Impostos inclosos\n13,50 € En estoc Impostos inclosos\nVIATGE AL PRIORAT- vi negre\nVi jove envellit en roure francès durant 8 mesos,Compost de Cabernet Sauvignon, Garnatxa Peluda, Mazuela (Carinyena), Merlot, SyrahVi de gran expressivitat fruiter, equilibri entre frescor i acidesa.Color viu i dens, amb notes de fruites negres, estructurat, fresc.\n14,10 € En estoc Impostos inclosos\nRITME - vi negre\ncarinyena garnatxa peluda garnatxa\n15,10 € En estoc Impostos inclosos\nDUAL - vi negre\ncarinyena garnatxaa tinta syrah cabernet sauvignon merlot\n15,10 € Impostos inclosos\n16,50 € Exhaurit Impostos inclosos\n17,30 € En estoc Impostos inclosos\nFA 206 - vi negre\nColor vermell rubí, translúcid i brillant. En nas hi trobarem aromes marcats a fusta i vainilles, alguns fumats i ametlló. Al pas dels 20 min surt la fruita madura com els gerds, planta de sotabosc i esverzer també algún matís a plantes aromàtiques. Aromes minerals associats al terrer.\n17,30 € Impostos inclosos\nFA 104 . vi blanc\nColor daurat pàl·lid i brillant amb matís transparent. En nas hi trobarem aromes a almívars, albercoc, orellanes, ametlla verda, amb un punt subtil de canyella. En boca una entrada untuosa, i agradable, amb una acidesa present però sense arestes. Paladar llarg i fresc.


Itmar Conesa i Jordan, filòleg, poeta i llibreter grametenc, després de ser entrevistat per Pius Morera, ha recitat alguns poemes. Inèdits i publicats. | Aparador de poesia\n← El filòleg, poeta, narrador i editor Marc Romera i Roca, digué que un programa de ràdio com el que fem “era un miracle” i que programes com aquests “haurien de ser santificats”.\nPius Morera ha entrevistat avui Enric Casasses i Figueres, poeta àcid, transgressor i heterodox. En el transcurs del programa ha recitat quatre poemes inèdits i tres més o menys coneguts. →\nItmar Conesa i Jordan, filòleg, poeta i llibreter grametenc, després de ser entrevistat per Pius Morera, ha recitat alguns poemes. Inèdits i publicats.\nPublicat el febrer 1, 2012 per suip\nVam conèixer la seva obra el 2007. “Coneixem el gust de la pluja │per plorar sobre mullat.” Llavors era a ran de la trentena. D’ara tenim a la retina una fotografia seva al fons de la qual hi ha una prestatgeria de llibres. Hi mostra un somriure ample. Imaginem que es devia fer a la Llibreria del Carrer Major de Santa Coloma de Gramanet. Tot i que és llicenciat en filologia anglesa, remena llibres, fa de llibreter. Obtingué el 2005 el Premi Especial al millor poeta als Jocs Florals de Santa Coloma pel llibret Semàntiques de fugida, del qual se’n va fer una plaquette. Ha participat en diversos recitals entre els quals cal remarcar el que va fer amb un altre poeta, en Vicenç Llorca, a l’espai Circómonos de Barcelona. Barcelona. L’actor Albert Prat el 2009 en una nit de música i poesia interpretà versos seus i d’altres poetes, com Màrius Sampere, a l’auditori Can Roig i Torres de Santa Coloma de Gramanet. En el tercer número, la revista Caravansari li publicà alguns poemes.\nHa admès, en l’entrevista, que se sent decebut, perquè no ha trobat el seu espai en un món, el de la poesia, que requereix ser socialment molt actiu. Després de ser un poeta emergent ha desaparegut. Ell diu que jubilat, tot i que no és cert del tot, perquè té projectes i vol publicar algun poemari abans de morir —ho diu irònicament. Els seus poemes són breus perquè essencialment no sent còmode dins el desenvolupament d’un de llarg. Només està parcialment d’acord en el supòsit que la seva poesia és pessimista; de fet és una persona alegre. Darrerament ha pensat que sí, que les parelles són fràgils, però la culpa no és de la dona; per un instant hem pensat que dubtava, però no era cert. Ha estat interessant el que ha dit de Forcano, Vinyoli i Màrius Sampere.


38 Fira del Llibre de Castelló - Fira del Llibre de Castelló\n38 Fira del Llibre de Castelló\nUn any més, el Gremi de Llibreters de Castelló i Comarques organitzarà la Fira del Llibre a la ciutat. Aquest any serà la 38 edició i tindrà lloc del 29 d’abril al 8 de maig.\nLa Fira del Llibre de Castelló inicia una profunda remodelació cap a un nou model de fira, adaptada al moment i a les noves circumstàncies i necessitats culturals i socials.\nEn primer lloc, la Fira canvia d’ubicació, després de més de 25 anys celebrant-se a la plaça de Santa Clara, l’edició de 2022 passarà a l’entorn natural privilegiat del Parc Ribalta de la ciutat de Castelló.\nEl model d’exposició i venda de llibres també canvia, passant a distribuir els expositors en casetes individuals de cadascuna de les llibreries, editorials i entitats que participen. D’aquesta forma es facilita la presència de més llibreries, editorials i entitats que ens mostren la seua proposta específica, facilitant la diversificació de l’oferta de llibres.\nPer altra part, el canvi facilita la realització de moltes activitats culturals i de foment del llibre i la lectura, que donen nova vida a la Fira, procuren la participació i el foment de la lectura entre la població.


CONSELL DE PARTICIPACIÓ INFANTIL DE MOLLERUSSA: de febrer 2015\nAquestes darreres setmanes hem estat treballat dinàmiques de cooperació, relació i creixement personal.\nDurant aquestes tres darreres setmanes, amb les nois i noies de l'Espai Jove Intercultural, hem estat treballant mitjançant diferents dinàmiques, el potenciar la col·laboració i cooperació entre el grup.\nHo hem fet tant amb els nois de 1r d'ESO "Investiguem la Història de Mollerussa" com amb els de 2n 3r i 4t d'ESO "Vivint Mollerussa". A partir d'aquí iniciarem diferents activitats i treballs temàtics amb tots els joves de cada grup, de les que us mantindrem informats les properes setmanes.\nSeguidament podeu veure algunes fotografies del desenvolupament d'aquestes dinàmiques.\nGrup de joves d' "Investiguem la Història de Mollerussa"\nGrup de joves de "Vivint Mollerussa"\nRealitzant diferents dinàmiques\nL'ESPAI JOVE INTERCULTURAL REALITZA LA 1A ADUCIÈNCIA DE L'ANY 2015 AMB L'ALCALDE DE LA NOSTRA CIUTAT EL SR. MARC SOLSONA I AIXALÀ.\nAhir dimarts 03 de febrer de 2015, l'alclade de Mollerussa, el Sr. Marc Solsona, va participar com ja és habitual al llarg del curs, mitjançant el forma d'audiències amb l'alacalde, en aquest espai de trobada, diàleg i intercanvi amb els joves de Mollerussa.\nEl treball va ser intens al llarg d'una hora i mitja on es van realitzar tot tipus de propostes, i es va poder crear un molt bon espai d'intercanvi i diàleg entre els nois i noies de la ciutat i l'alcalde. Es van acordar diferents accions que es faran a la ciutat, especialment al voltant de la construcció del nou espai del Half. D'altres temes que es van abordar van ser diferents qüestions i inquietuds, com ara la necessitat de que Mollerussa pugui tenir un parc per gossos, millores en diferents equipaments públics de la ciutat o bé plantejar la possibilitat o no de donar diferents usos a determinats espais de la ciutat.\nFinalment els nois i noies van estar explicant a l'alcalde en quin procés està el CNIAC (Consell Nacional d'Infants i Adolescents de Catalunya) en la que l'Espai Jove Intercultural té dos representants a la seva Comissió Permanent\nAquesta ha estat la primera audiència de l'any d'un total de 3 que ja de forma habitual l'alcalde sempre realitza al llarg d'un curs escolar.\nL'alcalde, Marc Solsona reunit a l'espai de l'EJI amb els joves de la ciutat\nUn dels punts en el que més es va estar treballant va ser el de la construcció del nou l'espai del Half, on es posaven en comú tot el que els nois i noies havien treballat i la possibilitats que ofereixen els recursos de l'ajuntament.\nAquestes darreres setmanes hem estat treballat din...\nL'ESPAI JOVE INTERCULTURAL REALITZA LA 1A ADUCIÈN...


Inici Temes Actualitat Troben la tomba d'un governador egipci de la dinastia XII\nUna excavació a la necròpoli de Qubbet al-Hawa, a Assuan, ha tret a la llum les restes de Heqaib III i de la seva família\nSarcòfag del governador egipci\nUn equip d'arqueòlegs de la Universitat de Jaén (UJA) ha descobert, a la necròpoli de Qubbet al-Hawa, a la ciutat egípcia d'Assuan, la tomba d'un governador de la dinastia XII que va viure entre el 1810 i el 1775 aC. A l'interior hi ha la mòmia de Heqaib III, el governador més antic del regne mitjà localitzat fins al moment, juntament amb les restes de la seva família.\nLa mòmia es troba en perfecte estat i conserva una màscara i un sudari, tot i que la cambra funerària va ser saquejada poc després de l'enterrament. Entre els membres de la seva família hi ha una dona anomenada Gaut-Anuket, a la tomba de la qual hi ha un reposacaps en molt bon estat de conservació, i el germanastre del governador, Sarenput, que va ser enterrat amb un dels primers exemplars de ‘shabti' –petites estàtues que es dipositaven a les tombes dels difunts.\nJuntament amb la troballa s'ha descobert una cambra intacta que conté un taüt de fusta amb el cos d'un individu anònim d'origen nubià, que portava una daga nubiana. La troballa d'elements nubians, fins i tot en l'esquelet del germanastre Sarenput, ha fet concloure als investigadors que les famílies de governadors de la província més meridional d'Egipte durant la dinastia XII tenien diferents orígens ètnics.\nL'equip de la UJA s'encarrega des de l'any 2008, amb la col·laboració del Ministeri d'Antiguitats egipci, d'un projecte d'excavació de diverses tombes de la dinastia XII a la necròpoli de Qubbet al-Hawa. La campanya actual, que s'allargarà fins al 22 de març, s'ha centrat en la tomba QH33, una de les més grans del jaciment, i té l'objectiu de localitzar la cambra funerària del segon governador.\nTroben la tomba d'un metge reial de l'antic Egipte


«Després de la fi del món» és una que es pot veure al CCCB des del 25 d'octubre de 2017 fins al 29 d'abril de 2018. Mostra la transformació de la Terra en el planeta Antropocè.\nA través de vuit instal·lacions, artistes, filòsofs, arquitectes i científics ens expliquen històries i estratègies per a sobreviure en el món que ha de venir.\nEtiquetas: Barcelona, Biodiversitat, Cafè Científic a la Casa Orlandai, Comunicació Científica, política, sostenibilitat\nOrigami i matemàtiques\nAhir dimecres 15 de novembre va venir Eulàlia Tramuns, d'EspaiMAT, per parlar d'origami i matemàtiques. La papiroflèxia té un rerefons matemàtic algebraic i geomètric. Arreu del món s’aplica en nanocirurgia, astrofísica, i impressió 3D, entre altres. I acompleix també aspectes més socials, com ara acostar el món de les matemàtiques als més reticents.\nEulàlia comença explicant-nos que les matemàtiques són per tot arreu. I que no només són números. Les matemàtiques són una manera de veure el món, un llenguatge. Amb l'origami es veuen les matemàtiques que hi ha rere les figures, els números que emmascara, les relacions entre ells.\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, casa orlandai, matemàtiques, participació pública, tecnologia\nDimecres 18 d’octubre va venir Frederic Bartumeus (ICREA-CEAB-CSIC, CREAF) per parlar-nos de Mosquito Alert, la web que administra.\nActualment, els mosquits es poden considerar els animals més perillosos pels humans, en ser transmissors de malalties i tenir gran capacitat d'invasió. Una aplicació exitosa per detectar la seva dispersió mitjançant ciència ciutadana es projecta ara de forma global.\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, casa orlandai, ciència ciutadana, Comunicació Científica, cooperación, ecologia, espais naturals, etologia, fauna, salut\nL’evolució dels rèptils\nAhir dimecres 20 de setembre va venir Salvador Carranza, investigador de l'IBE (UPF-CSIC), per parlar-nos de l’evolució dels rèptils, el grup de tetràpodes més abundant. I no va venir sol.\nLa primera pregunta que li vam fer era aparentment senzilla. La resposta, va ser fascinant, com tota la sessió en què vam trobar resposta a les altres preguntes proposades. Quan van aparèixer? Com van evolucionar? Com s’estudia la seva evolució? Quins grups són els més abundants al món? i a la Mediterrània?\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, ecologia, espais naturals, etologia, evolucion, fauna, geografia, Mapa Verd de Sarrià\nLes estructures humanes: ponts, canals i ports\nAhir dimecres catorze de juny va venir Antonio Marí catedràtic d'estructures de l'Escola d'Enginyers de Camins, Canals i Ponts de la UPC per parlar-nos de les estructures humanes, la seva especialitat.\nEls humans hem construït un món a la nostra mesura, molt per damunt que qualsevol altra espècie sobre el planeta. Què cal tenir en compte en planificar les estructures? Amb quins materials podem comptar? Com ha canviat el disseny al llarg de la historia?\nEn Toni vol començar centrant la matèria de la seva xerrada: què són les estructures? Ens explica que són sistemes formats per elements interconnectats que compleixen diverses funcions.\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, enginyeria\nL'estructura dels arbres\nAhir dimecres 17 de maig, va venir Jordi Martínez-Vilalta, del CREAF, per parlar-nos de l’estructura dels arbres.\nEls arbres, com a vegetals llenyosos, tenen una estructura particular. Externament, la disposició fractal de les ramificacions els permet d’aprofitar millor la llum solar. Internament, el seu port alt, gran, de vegades majestuós, ha de facilitar l’intercanvi de fluids per al propi metabolisme. Com ho fan? Com és el seu creixement?\nEtiquetas: Biodiversitat, boscos, Cafè Científic a la Casa Orlandai, ecologia, historia natural, Mapa Verd de Sarrià, Mediterrània\nL'estructura de la matèria viva\nAhir dimecres, 19 d’abril va venir Maria Solà Vilarrubias, de l'IBMB-CSIC (Institut de Biologia Molecular de Barcelona) per parlar-nos de l’estructura de la matèria viva. Sabem que la matèria viva està formada per estructures complexes, i que les molècules i els orgànuls de dins les cèl·lules no els podem veure a ull nu, cal que ens aproximem amb tècniques diferents per a conèixer la seva estructura. Quines són aquestes tècniques? Són diferents per a cada tipus d’objecte d’estudi? Què ens expliquen?\nMaria és biòloga per la UB, va fer la seva tesi sobre cristal·lografia de proteïnes i va fer una estada post-doctoral a Grenoble. Ara és investigadora del CSIC i té el seu grup de recerca sobre l'estructura de les macromolècules dels mitocondris. En la seva recerca hi participen conceptes i tècniques de diverses disciplines: química, física i biologia, bàsicament.\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, genetica, participació pública\nDimecres passat, 15 de març, va venir Josefa González, de l'Institut de Biologia Evolutiva (CSIC-UPF), per parlar-nos de la plasticitat del genoma.\nPepi González ens va explicar la seva trajectòria com a científica, perquè tot just fa quinze dies ha guanyat la plaça d'investigadora al CSIC. La felicitem.\nElla va estudiar a la UAB, en el department de Genètica i Microbiologia al grup de recerca del Dr. Alfredo Ruíz, i amb ell va fer el doctorat, sobre les inversions en els cromosomes de diferents especies de Drosophila melanogaster. Ens explica que són més freqüents en el cromosoma X, que no pas en els autosomes, probablement perquè el DNA dels cromosomes sexuals es més repetitiu, entre d'altres factors.\nEtiquetas: Biodiversitat, Cafè Científic a la Casa Orlandai, evolucion, genetica, insectes\nDimecres passat 15 de febrer havia de venir Antoni Rodríguez Fornells, investigador ICREA a l'Idibell per parlar de la plasticitat del cervell. Volíem que ens parlés dels canvis en el seu funcionament segons l’ús que se li dóna.\nA primera hora del matí va escriure dient que era malalt, que no podia parlar. I, és clar, un ponent ha de parlar. Així que vaig tirar mà d'una bona amiga, que també és molt bona comunicadora. Lourdes Fañanas, professora i investigadora a la UB ens podia també parlar de la plasticitat del cervell des del punt de la malaltia mental. I de moltes altres coses.\nEtiquetas: Biologia Humana, Cafè Científic a la Casa Orlandai, neurociencia\nDimecres, 18 de gener va venir Xavier Bellés, de l'Institut de Biologia Evolutiva (CSIC-UPF) per parlar de la metamorfosi dels insectes. I les preguntes proposades per emmarcar la tertúlia són què fa que els insectes tinguin aquest èxit evolutiu? Per què colonitzen àmbits tan diferents en els seus diferents estadis de vida: larva, adult? Què provoca aquests canvis? Quan els humans hàgim desaparegut, restaran els insectes; què els fa superiors a nosaltres?\nEtiquetas: Cafè Científic a la Casa Orlandai, historia natural, insectes, Mapa Verd de Sarrià, participació pública\nCafè Científic a la Casa Orlandai (92)\nEcologia Humana (30)\nMapa Verd de Sarrià (71)\nCafès i altres ciències (184)


Xiula presenta “Descontrol MParental” per primera vegada a les comarques gironines amb Beth i Selma Bruna\nEl concert tindrà lloc el diumenge 28 de febrer a les 12 h a la Sala Montsalvatge i les entrades s’estan a punt d’exhaurir\nLa banda familiar Xiula actuarà a la Sala Montsalvatge de l’Auditori de Girona, el diumenge 28 de febrer a les 12 del migdia, per presentar per primera vegada a les comarques gironines l’espectacle Descontrol MParental. I ho farà amb un format especial, amb les cantants Beth i Selma Bruna (Marala) com a convidades, les quals han participat també en el disc que dóna nom a aquest espectacle.\nEn aquesta actuació, Xiula proposa un viatge a través de diferents moments de la criança, amb música i molt d’humor. Com els mateixos artistes defineixen, es tracta “d’un concert terapèutic familiar, per aquest ordre”. Les entrades per a aquest concert, disponibles a www.auditorigirona.org, s’estan a punt d’exhaurir.\nPrecisament la banda barcelonina és una de les guardonades de la 23a edició dels premis Enderrock, com a millor disc per a públic familiar. Un premi que s’atorgarà el pròxim 8 d’abril en una gala que tindrà lloc a l’Auditori de Girona, un acte en el qual es lliuraran els premis de la crítica, del públic i també reconeixements a músics com Jaume Arnella, Biel Majoral i Vicent Torrent per la seva trajectòria.\nLa Cobla Ciutat de Girona homenatja Amadeu Vives\nEl dissabte 27 de febrer, la Cobla Ciutat de Girona commemora el 150è aniversari del naixement del compositor català Amadeu Vives. Autor de peces emblemàtiques com La balanguera o L’emigrant, també va obtenir un notable reconeixement en el món de la sarsuela. En aquesta ocasió, la formació gironina oferirà un programa amb les obres per a cobla del mestre de Collbató.


Dels relleus realitzats dins d'un fons circular o medalló a l'època romana se'n van dir imago clipeata, que traduït literalment del llatí significa retrat emmarcat. Servien per enaltir les divinitats i els emperadors divinitzats, i més tard es van utilitzar en l'esfera privada o per motius funeraris.\nLa situada als porxos de la Fontana d'Or procedeix de l'antiga església de Sant Miquel de l'Ajuntament de Girona. Aquest relleu de pedra policromada sostingut per dos àngels guarda una estreta relació amb la imago clipeata situada a la façana de l'edifici de les Àligues a la plaça de Sant Domènec.\nL'edifici de la Fontana d'Or actualment és propietat de Caixa de Girona i és utilitzada com a seu de la Fundació Caixa de Girona, centre cultural d'aquesta entitat. S'hi realitzen exposicions d'art i diferents activitats culturals.


Holiday home Øllekollevej Tisvildeleje Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Øllekollevej-, Tisvilde, Tisvildeleje, Dinamarca, 3220 - Veure al mapaHoliday home ØllekollevejVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 45 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssauna\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Tisvildeleje, Holiday home Øllekollevej és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Holiday home Øllekollevej també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Tisvildeleje. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, sauna. Holiday home Øllekollevej és una elecció inteligents per a viatgers a Tisvildeleje, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisiórentadorasecadoraempolles d'aigua de cortesiarenta vaixelles neverareproductor de DVD/CD Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Bonig (PP): "Els intents de Puig d'aprofitar-se de la pandèmia per a saltar-se els controls són indignes i no s'ajusten a la llei" | Valencia Extra\nEl Govern central li dona la raó al PPCV i impugna els intents de Puig d’estendre l’emergència a tots els encàrrecs més enllà de la Covid “per a eludir els controls”\nLa presidenta del Partit Popular de la Comunitat Valenciana, Isabel Bonig, ha assenyalat hui que el Govern central li ha donat la raó al PPCV en rebutjar els intents de Puig d'”aprofitar-se de la pandèmia per a eludir els controls són indignes i no s’ajusten a la llei”.\n“Intentar via esmena – a la disposició addicional cinquena de la llei d’Acompanyament de la Generalitat– que tots els contractes relacionats amb la Covid es declaren d’emergència i s’adjudiquen a dit era i és una irresponsabilitat”, ha assenyalat Bonig.\nLa també portaveu del GPP s’ha referit d’aquesta manera a la decisió del Ministeri de Política Territorial que, igual que va fer el PP el novembre de 2020, qüestiona la competència de la Generalitat per a canviar una norma estatal per a estendre l’emergència a tots els encàrrecs més enllà de la Covid. “Puig ha buscat una drecera, per la porta de darrere, per a saltar-se el control en 750 procediments, la qual cosa va suposar més de 350 milions en contractes d’emergència”, ha assenyalat.\n“Puig està construint una administració paral·lela, lliure de controls, enemiga de la transparència, per a contractar a qui siga i com siga a costa dels valencians”, ha assenyalat.\nPer a Bonig és una “ingerència i una insensatesa majúscula” que el president de la Generalitat intente canviar una norma estatal per a estendre l’emergència a tots els encàrrecs més enllà de la Covid, perquè és la seua manera de “donar barra lliure per a contractar sense control, de fer amb els diners dels valencians el que vulga”.\nEl PPCV “sempre estarà del costat de la transparència, el rigor i la seguretat jurídica enfront d’una norma que va nàixer malament i que s’ha convertit en la porta de darrere per a legislar al marge dels controls en un moment en el qual els valencians més ho necessiten. És una indignitat”.\nA aquesta “estratègia d’opacitat” se suma al nou decret de Puig sobre la gestió dels fons europeus, que recull, entre altres aspectes, l’eliminació del control del Consell a subvencions per concurs de fins a sis milions d’euros o que les Conselleries puguen tramitar despeses l’any anterior a la seua execució sense esperar a la presentació dels Pressupostos de la Generalitat. “Puig ha fet del descontrol dels diners públics la seua marca personal”.


El nou edifici covid de l'Arnau de Vilanova començarà fent vacunacions i PCR - Teleponent\nInici Coronavirus El nou edifici covid de l’Arnau de Vilanova començarà fent vacunacions i...\nEl nou edifici covid de l’Arnau de Vilanova començarà fent vacunacions i PCR\nL'edifici annex compta amb 3.800 m2 i serà un espai polivalent que permetrà alleugerir la pressió assistencial per la covid-19 al centre\nL’Hospital Universitari Arnau de Vilanova estrenarà dilluns l’edifici hospitalari polivalent annex, que permetrà multiplicar la capacitat de resposta del centre lleidatà per fer front a l’evolució de la pandèmia de la covid-19.\nEs tracta d’un espai de 3.800 metres quadrats distribuïts en quatre plantes i que s’ha construït en un “temps rècord”, segons ha destacat la consellera de Salut, Alba Vergés. Aquest nou espai polivalent, que ha tingut un cost de 14,4 milions d’euros, s’ha pensat per donar una resposta immediata a la situació assistencial originada pel coronavirus però pot reconvertir-se fàcilment en altres espais amb els usos que permetran la transformació global de les principals àrees de l’hospital lleidatà.\nDurant una visita a les noves instal·lacions, Alba Vergés ha explicat que la seva entrada en funcionament ajudarà a “alleugerir la pressió assistencial” per la covid a l’Hospital Arnau de Vilanova. D’aquesta manera, el nou espai hospitalari polivalent contribuirà a no haver de desprogramar activitat no covid al centre lleidatà, actualment tensionat per l’evolució de la pandèmia.\nEn concret, dilluns es posarà en funcionament la planta baixa del nou edifici. S’hi faran les proves PCR als pacients amb sospita de coronavirus, així com la vacunació covid de professionals sanitaris.\nLa primera planta, dotada amb 24 espais tipus box, es posarà en marxa en funció de la pressió assistencial i acollirà atenció d’urgència a patologies respiratòries (PCR o raig-X).\nLa segona, s’habilitarà en cas de necessitat com a planta d’hospitalització de pacients covid, amb una capacitat de fins a 32 llits, cosa que ajudarà a rebaixar la pressió als hospitals Arnau de Vilanova i Santa Maria, on actualment hi ha més d’un centenar de pacients ingressats amb aquesta patologia.\nFinalment, la tercera planta és polivalent amb espais diàfans, que també s’usarà per esponjar activitats de l’hospital que ara es troben limitades per les restriccions d’espais degut a les mesures covid, entre les quals podria ser hospital de dia. L’edifici polivalent està connectat amb una passarel·la amb l’Hospital Arnau de Vilanova.\nLes obres del nou edifici van començar a mitjan octubre i s’han dut a terme en un “temps rècord” de quatre mesos i han suposat una inversió de 14,4 milions d’euros. En un futur, el caràcter polivalent de l’espai possibilitarà que es pugui adaptar a altres usos sanitaris en funció de les necessitats del moment.\nEl gerent de l’ICS a Lleida, Ramon Sentís, ha exposat que la posada en servei del nou espai polivalent no comportarà la contractació de nous professionals, si no que es reorganitzarà internament l’activitat pel que fa a recursos humans del centre hospitalari. “Aquesta és l’única alternativa que tenint”, ha dit\nEl nou edifici hospitalari polivalent de l’Arnau de Vilanova és un dels cinc espais que el CatSalut està construint arreu de Catalunya per donar una resposta ràpida a situacions de pandèmia. Els altres quatre estan ubicats als hospitals Pere Virgili (Barcelona), Germans Trias i Pujol (Badalona), Bellvitge (Barcelona) i Moisès Broggi (Barcelona). Els tres primers ja han entrar en servei.\nD’altra banda, Sentís, ha afirmat que aquest estiu s’adjudicà l’ampliació i reforma del bloc quirúrgic de l’Hospital Arnau de Vilanova, una actuació que s’allargarà tres anys.\nEn paral·lel, es farà la renovació de totes les plantes d’hospitalització convencional del centre. Aquestes obres comportaran certa afectació en l’activitat de l’hospital, fet que es podrà veure alleugerit pel fet de disposar del nou espai annex que entrarà en servei dilluns.\nDescens de contagis a les residènciesLa gerent de la regió sanitària de Lleida, Divina Ferreny, ha posat de relleu que en les darreres setmanes han començat a notar un descens en els contagis de covid-19 a les residències, que voreja el 50% i el qual, a la vegada, es tradueix en un descens de la mortalitat. ACN\nArticle anteriorEl passat, el present i el futur del cinema d’animació, presents al 25è aniversari d’Animac\nArticle següentBaixen a 162 les persones ingressades per covid-19 als hospitals de Ponent


Una empresa valenciana lanza la crema analgésica de cannabis más potente del mercado\nUna empresa valenciana llança la crema analgèsica de cànnabis més potent del mercat\nHemps Pharma comercialitzarà la primera crema que triplica la concentració de CBD amb finalitats antiinflamatoris i analgèsics després de dos anys d'investigació.\nDos formatos de concentración en los que está disponible la crema.\nHemps Pharma acaba de llançar productes derivats del cànem amb la major concentració de cannabidiol (CBD) aconseguida fins al moment a Espanya, i gran part d’Europa. Després de dos anys d’investigació, l’empresa valenciana, amb la col·laboració d’instituts i centres d’investigació, ha aconseguit aïllar el CBD, extraient este principi actiu del cànem, i introduint-ho en la formulació d’una nova crema amb una concentració de 400 mg i 800 mg de cannabidiol, que ara llança al mercat.\nSegons Blanca Otegui, CEO d’Hemps Pharma, “hem aconseguit un producte tòpic de gran efectivitat. El secret és l’alta concentració en CBD que triplica a productes similars que actualment existeixen en el mercat“. “D’esta forma hem aconseguit una formulació efectiva recomanat per a massatges descontracturantes i relaxants, ajudant a mantindre la funció i la flexibilitat, a alleujar molèsties i a mantindre l’aparença d’una pell sana i tonificada” afig Otegui.\n“Durant aquests anys hem estat treballant sobre el tipus de planta i les seues característiques fitoquímiques, per a poder extraure els cannabinoides amb la màxima puresa, i rigorositat. El cànnabis, és una planta que té moltíssimes propietats, moltes d’elles encara desconegudes” comenta Otegui.\nHemps Pharma disposa d’un acord d’exclusivitat amb el cultivador de cànnabis més important d’Europa.\n“El cannabidiol, és un cannabinoide no psicoactiu, un dels components més importants de la planta del cànem, que es pot aplicar per a multitud de tractaments i per a un perfil molt ampli. Existeixen múltiples estudis, encara que no concloents, que han demostrat els beneficis del CBD per via tòpica (més eficaç que per via oral), tals com: antiinflamatori, analgèsic i antioxidant. No obstant això, queda encara molt camí per recórrer” apunta Otegui.\nEstes propietats fan que el CBD siga un perfecte aliat quan es pateix un procés inflamatori, o quan es pateix un dolor crònic en músculs, ossos i articulacions, ideal per a esportistes i aquells que cerquen tindre qualitat de vida a qualsevol edat.\nL’empresa valenciana, Hemps Pharma, va nàixer en 2016 amb un projecte emprenedor i innovador en el seu sector. Amb seu a València, està ultimant un pla estratègic a nivell nacional i internacional que pretén dur a terme a curt i mig termini, donats suport pels seus col·laboradors i l’alta demanda del producte, per a posicionar-se com a empresa de productes amb ingredients naturals d’alta qualitat i efectivitat, a un preu assequible.\nDescobrim com actua la crema valenciana amb la major concentració de cànnabis del mercat


Què tenen en comú Shakira, Mariah Carey, Estopa o Joan Manel Serrat amb el barri de la Bordeta? - EL3\nQuè tenen en comú Shakira, Mariah Carey, Estopa o Joan Manel Serrat amb el barri de la Bordeta?\nMedusa és un estudi de gravació del més alt nivell, propietat d'en Roger Rodés i Manu Guix, ha portat al barri artistes de tota mena i reconeixement.\nDimarts, 3 de maig de 2022 - 21:14h\nEstudi Medusa, un estudi de música del més alt nivell al barri de Sants\nArtistes com Shakira, Mariah Carey, Estopa o Joan Manel Serrat són alguns dels cantants que han passat algun cop pel barri de la Bordeta. L’Estudi Medusa és un estudi de gravació del més alt nivell que ha portat al barri artistes de tota mena i reconeixement. Hem parlat amb Roger Rodés, propietari de l’estudi juntament amb Manu Guix, que ens ha explicat tots els detalls d’aquest local i també alguna anècdota amb grups de música famosos als carrers bordetencs.\nPregunta: Quin és el dia a dia d’aquest estudi?\nResposta: Doncs l’Estudi Medusa és un estudi destinat bàsicament a gravació de música. Com sabeu hi ha estudis destinats a publicitat, o a doblatge, però nosaltres el que fem és gravació de música.\nP: Com ha estat l’acolliment aquí al barri?\nR: Coincideix que jo visc aquí a 10 minuts a la plaça Osca, a l’escola anava al Proa, és com el meu barri de tota la vida. Quan buscàvem un local per tot Barcelona vam tenir la sort de trobar aquest. Abans estàvem a Sarrià i ens vam traslladar aquí i estem encantadíssims. Sí que és veritat que estem en un carrer així apartats, a l’extrem del barri, però ja ens agrada passar desapercebuts.\nP: Quins són els inicis de l’Estudi Medusa i quina ha estat l’evolució?\nR: Vam començar fa 20 anys amb un estudi que era bastant petitet i volíem créixer. Vam buscar locals per tot >Barcelona, vam trobar aquest i ja farà uns 12 anys que estem aquí al barri de Sants. També al créixer, aquest local té uns 400 metres quadrats, vam poder créixer també a nivell de qualitat de clients. Abans era un local petit i ens venien clients petits, i des de que hem pogut traslladar-nos a aquest local, doncs ens venen artistes de la talla de Mariah Carey, Shakira, Nathy Pelusa, Estopa, Joan Manel Serrat, Josep Carreras, que és també del barri, una mica de tot.\nP: Com arriben artistes d’aquesta mena al Carrer d’Andalusia?\nR: Ens havien de venir els U2, per fer una escolta amb una discogràfica, i al final no van poder venir perquè el seu tràiler no girava pel carrer Andalusia, i ho van deixar estar i ho van fer en el mateix estadi aprofitant que tocaven allà. Va ser una llàstima.\nP: Com d’important és tenir aquest equipament i aquest suport?\nR: En el fons, en un estudi de gravació el més important són les persones i el tracte personal, però evidentment necessites un mínim. En aquest cas és l’espai que crec que tenim i les màquines que crec que tenim.\nP: Quin suport doneu a artistes locals?\nR: El tracte que fem és el mateix, intentem tractar igual a l’artista del local que ens ve d’aquí la cantonada o la mateixa Mariah Carey. Evidentment, quan ens ve gent així més gran, el tracte acostuma a ser a través d’una discogràfica i és un altre nivell de negoci. A ens diuen “volem l’estudi 24 hores per nosaltres” i aleshores és una filosofia. L’artista que ve més local ens conta per hores. Però tant el meu soci, que és el Manu Guix, com jo som músics i entenem la part del músic, que moltes vegades és autofinançat, i per tant, intentem donar el màxim de facilitats a l’hora de pagar i de poder venir a gravar.\nP: Com és la relació amb el Manu Guix?\nR: Hem crescut junts, fa bastants anys que estem junts i crec que tant musicalment com a nivell professional hem crescut junts amb tot el que implica. Aleshores, ell és més músic, i jo soc més enginyer de so o productor, i entre un i l’altre intentem fer-ho tot.\nP: Com us hi veieu en aquest barri?\nR: Molt bé, la veritat és que molt bé. A diferència d’on estàvem, a Sarrià, que només hi ha perruqueries i bancs, el que té Sants és que és un barri, i això ens agrada molt. Tenim el supermercat al costat, tenim forns de pa, tenim restaurants, molts cops els clients ens pregunten on poden anar a sopar o a dinar, i hi ha molts llocs i pots oferir diversitat i això el client ho agraeix.


15 i 16 de setembre: cap de setmana d’inauguracions a Llorenç i Torrelles de Foix i celebració de la festa anual de l’Associació de la Gent Gran de La Bisbal | Blog d'Agnès Ferré\nDissabte 15 de setembre a les 11 del matí vaig, acompanyada de la 1ra tinent alcalde Judith Vidal, a la inauguració del nou edifici de l’Ajuntament de Llorenç del Penedès, que inclou la Biblioteca municipal i el Punt d’informació juvenil. Inauguració a càrrec del MHP de la Generalitat Quim Torra i Pla i l’alcalde de Llorenç Jordi Marlès.\nHi som convidats, a part d’entitats i gent de Llorenç, el President de la Diputació de Tarragona (Sr. Josep Poblet), el Delegat del govern de la Vegueria Penedès (Sr.Pere Regull), el Secretari d’Administracions Locals de la Generalitat (Sr. Miguel A. Escobar), el Director dels serveis territorials d’esports de la Generalitat a Tarragona (Sr. Joan Plana), el Director dels serveis territorials de cultura de la Generalitat a Tarragona (Sr. Jordi Agràs), el Director dels serveis territorials del Departament de la Presidència a Tarragona (Sr. Baptista Capell), la Presidenta del Consell comarcal del Baix Penedès (Sra. Eva Ma Serramià), el President del Consell Comarcal de l’Alt Penedès (Sr. Xavier Lluch) i alcaldes i alcaldesses de la comarca (Montse Carreras de Cunit, Martí Carnicer del Vendrell, David Godall de Bonastre, Magí Pallarés de Sant Jaume, Núria Manchado de Masllorenç, Félix Sans de Bellvei, Quim Nin d’Albinyana, Amadeu Benach de Banyeres i Pep Carreras de Santa Oliva).\nMarxem de Llorenç per anar a Torrelles de Foix on l’amic i alcalde Sergi Vallès ens ha convidat a la inauguració de l’escola Guerau de Peguera. Inauguració a càrrec del MHP de la Generalitat Quim Torra i Pla, del Conseller d’Ensenyament Sr. Josep Bargalló i l’alcalde de Torrelles de Foix Sergi Vallès.\nHi assistim, a part de la gent de Torrelles i de l’escola, el delegat del govern de la Vegueria Penedès (Sr.Pere Regull), el Secretari d’Administracions Locals de la Generalitat (Sr. Miguel A. Escobar), el President del Consell Comarcal de l’Alt Penedès (Sr. Xavier Lluch), alcaldes i alcaldesses de la Vegueria Penedès. D’alcaldes i alcaldesses no els anomeno que no els conec a tots, sí que puc assegurar que hi eren els alcaldes i alcaldesses que conec: de Sant Martí, de Mediona, de Canyelles i el gerent del Consell Comarcal de l’Alt Penedès (Sr. Francesc Rosell) i el regidor de Cunit i president de la Vegueria Penedès del PDeCAT Jaume Casañas.\nFelicitats als dos alcaldes i amics Jordi Marlès i Sergi Vallès per les inauguracions i per treballar de valent! Encara no havia tingut ocasió de trobar-me amb el MHP president Torra i tal com m’havien dit és una persona propera, humil i oberta.\nDiumenge 16 de setembre a la tarda, anem a la festa de l’associació de la Gent Gran que fan cada any al setembre. D’aquí uns dies es traslladen al Racó de la Gent Gran i avui, per les prediccions de pluja, han preparat el berenar-sopar a dins. Som unes 120 persones i hi hem capigut la mar de bé! Una taula molt ben parada i amb tot a punt, gràcies a la Junta de l’Associació de Gent Gran. Hem berenat uns requisits boníssims i després res millor que bona música i bona veu amb el Javier i la Laura, dos artistes bisbalencs de gran nivell.\nAl començar el president Anton Juncosa i la regidora de Gent Gran Judith Vidal ens dirigeixen unes paraules, després el mossèn beneeix la taula i comencem a berenar. Ha estat un vespre magnífic amb bona companyia, bon menjar i bona música! La gent gran de la Bisbal és molt gran, seguiu així d’actius i animats!\nAgnès FerréAl govern (2015/19), Alcaldessa, PDECAT, Treballem per la BisbalBisbal, comarca, gent gran, PDECAT, Penedès, vegueria\nDilluns 17 de setembre: signatura del contracte d’obres per acabar el pou de l’Esplai i Ple ordinari, on la oposició no aprova propostes socials i de millora per la Bisbal Dijous 13 de setembre: Administració local a Tarragona, presentació de l’informe FEGP de conjuntura econòmica del 1r semestre 2018, dinar amb els companys de l’Ajuntament i tarda de berenar al Priorat


Els casos actius han baixat a 81 i el total de vaccíns administrats ascendeix a 51.107\nLa Creu Roja Andorrana busca voluntaris per a un Stoplab que se situarà a Escaldes\nProves PCR a l'StopLab d'Andorra la Vella.\nActualitzada 14/06/2021 a les 22:28\nSalut ha diagnostica 13 positius per coronavirus des de divendres, segons ha informat aquesta tarda. El nombre d'afectats pel virus augmenta a 13.826, dels quals hi ha 81 casos actius, 14 menys que divendres passat.\nEl Govern ha actualitzat la xifra de vacunes administrades que s'ha incrementat fins a 51.107 dosis que representen 3.075 que les inoculades fins dijous amb les injeccions que es van posar de la fòrmula d'AstraZeneca. Un total de 34.646 vaccíns corresponen a la primera punxada, 420 que en l'actualització de divendres, i 16.461 són de la segona, 2.655 més que a finals de la setmana passada.\nAls centres escolars l'afectació de la Covid baixa perquè hi ha com divendres dues aules amb tots els alumnes confinats i dues amb part del escolars aïllats, el que suposen la meitat que les anunciades divendres. En vigilància passiva hi ha 6 grups educatius.\nCiutadana va dir..Ets molt raonable i estic totalment d'acord amb tu, excepte “la vacuna dolenta”, no ho entenc perque la califiques de dolenta, totes tenen efectes secundaris, es mès barata? Si, mès dolenta? No, es diferent.\nPerque esta prohibida o restringida als mes de 55 anys si es tant bona ?\nRafa va dir..El sap greu peks 30-35 anys però té sentit. Sota els 35 el risc de complicacions és molt baix, i són els mes joves que passen de tot i s'infecten. Per cert, jo vaig tenir la "vacuna dolenta" i estic molt content d'estar ja vacunat. L'any que ve podrem escollir però és urgent tocar més gent ràpidament amb el que tenim per ara.\nEts molt raonable i estic totalment d'acord amb tu, excepte “la vacuna dolenta”, no ho entenc perque la califiques de dolenta, totes tenen efectes secundaris, es mès barata? Si, mès dolenta? No, es diferent.\nVan dir que a partir de la segona quinzena mascareta fora pel carrer..és així o hem d'espersr el vist-i-plau del nostre amor i senyor benazet?\nEl sap greu peks 30-35 anys però té sentit. Sota els 35 el risc de complicacions és molt baix, i són els mes joves que passen de tot i s'infecten. Per cert, jo vaig tenir la "vacuna dolenta" i estic molt content d'estar ja vacunat. L'any que ve podrem escollir però és urgent tocar més gent ràpidament amb el que tenim per ara.\nroda de premsa va dir..Volem roda de premsa, i que doneu la CARA de la incoherencia des les vacunes de 16 a 30 anys en lloc de 30 als 16 anys !\nEs tant senzill, com ser precabuts. S'acosten les vacances i les festes majors, quina és la població que acudeix aquestes festes en la seva majoria? Gent de 16 a 25 anys mes o menys. Se li en diu ser previsor per evitar un mal major durant l'estiu. No ve de 1 setmana abans o una setmana desprès i ho dic jo que també entro dintre d'aquesta franja. No volguem ser egoistes i pensem en el que és millor per evitar l'augment i racionalment és vacunar al joves.\n... i deixar de banda els 30 / 40 aprox... i amb la vacuna dolenta a sobre ?\nI dels 35 als 30???\n#1 roda de premsa\nVolem roda de premsa, i que doneu la CARA de la incoherencia des les vacunes de 16 a 30 anys en lloc de 30 als 16 anys !


42º 14,102'N ; 1º 39,797'E\nLes primeres notícies del castell que ens han arribat daten del segle XI, que estava sota la jurisdicció dels comtes de Cerdanya. Era estratègicament molt important en el control de les rutes que comunicaven aquest comtat amb la resta de Catalunya.\nEl temple de Santa Maria està documentat en el testament del comte Ermengol d'Urgell, de l'any 1010. Desenvolupava al mateix temps les tasques d'església del castell i de parròquia de Gósol.\nEs tracta d'un temple auster però de grans proporcions, actualment en runes, com la resta del castell. La capçalera està orientada al nord-oest. La nau estava dividida en dos trams i no tenia absis diferenciat.\nLa porta d'accés estava en el sector sud-est. Pel que es pot veure de les restes que encara queden en peu, probablement estava decorada amb algun element com arquivoltes o columnes amb capitells.\nLa torre de campanar és de planta quadrada lleugerament irregular. L'aparell utilitzat fa pensar que fou construït abans que el temple.\nEn el Museu Nacional d'Art de Catalunya es conserva una talla de la Mare de Déu coronada amb el Nen a la falda datada en la segona meitat del segle XII i que procedeix d'aquest temple. Malauradament la Verge ha perdut la mà dreta. En Nen, en canvi, conserva les dues: Amb la dreta beneeix i amb l'esquerra sosté la bola del mòn.


Urbana Inca 2021 – Ajuntament d'Inca\nDijous 21 d’octubre / 19.oo h / Fàbrica Ramis / Aforament limitat / Inscripcions fins a dia 18 a eventbrite.es\nÉs un estudi d’arquitectura fundat l’any 2000 situat a sabadell, dirigit per quatre arquitectes associats: David Lorente Ibáñez (Granollers, 1972), Josep Ricart Ulldemolins (Cerdanyola del Vallès, 1973), Xavier Ros Majó (Sabadell, 1972) i Roger Tudó Galí (Terrassa, 1973).\nEls quatre es varen llicenciar com a arquitectes a l’ETSA del Vallès, on Josep Ricart i Roger Tudó exerceixen com a professors. Xavier Ros exerceix de professor a l’ETSA de Barcelona.\nTambé han estat convidats com a docents a diverses universitats europees i americanes. La seva obra ha merescut el reconeixement de diversos premis, tant per obra construïda com en concursos de idees, i la publicació en diversos mitjans. Hi han estat seleccionats per a diferents exposicions i convidats com conferenciants a esdeveniments tant nacionals com internacionals.\nPau Munar munarq\nÉs un estudi d’arquitectes amb seu a Mallorca format per Rafel Munar i Pau Munar que se centra en la integració de l’arquitectura al paisatge, sempre intentant trobar noves idees sobre la tradició constructiva de l’illa.\n“Intentam resoldre problemes complexos de la manera més directa i eficient. Estam profundament centrats en el respecte per la nostra terra i per això sempre pensam en una construcció sostenible que afecti en la menor mesura possible el nostre paisatge utilitzant materials naturals i mutacions favorables per al nostre entorn”.


Manifestació independentista per Sant Jordi a la capital dels Països Catalans! - Indymedia Barcelona\nManifestació independentista per Sant Jordi a la capital dels Països Catalans!\nper Escarola amb arròs i patates\t 16 abr 2007\nAquest és un missatge a totes aquelles persones en lluita per la cultura i la llengua catalanes, una llengua i una cultura mil.lenària que actualment està quedant arraconada arreu dels Països Catalans fins al punt que de seguir aquest ritme el procès de substitució lingüística i cultural se li pronostica una vida que no va més enllà de dues o tres generacions a tot estirar.\nLa imposiciÃ³ espanyola i francesa que de fa segles trepitja sense miraments la nostra llengua i cultura nacionals estÃ a punt de culminar la seva feina dÂ´anorrear-nos com a poble, un procÃ¨s que ja estÃ apunt de culminar-se en molts indrets deln nostre paÃs, nomÃ©s cal passejar per Alacant, ValÃ¨ncia o PerpinyÃ entre molts dÂ´altres indrets, per veure com la nostra llengua ja ha estat prÃ cticament subtituida del tot pel castellÃ o el francÃ¨s; Davant aquest fet, des del Principat sens preten vendre una imatge sobre la situaciÃ³ del catalÃ que vol fugir de lÂ´alarmisme i que, fins i tot, permet el resorgiment del lerrouxisme mÃ©s demagÃ²gic i vehement amb delirants arguments sobre una suposada persecuciÃ³ del castellÃ i de tot allÃ² espanyol.Â¨\nÃ�s per aquest motiu que des de uns anys lÂ´esquerra independentista ha recuperat la diada de Sant Jordi com a diada en favor de la defensa de la llengua i cultura catalanes, enguany, amb les eleccions municipals on lÂ´independentisme revolucionari es presenta a nombroses viles i ciutats dels PaÃ¯sos catalans, mÃ©s de 60 en total en forma de Candidatures dÂ´Unitat Popular o altres fÃ²rmules, Ã©s hora de mostrar a la societat catalana que lÂ´Ãºnic camÃ que ens queda per la supervivÃ¨ncia del catalÃ Ã©s el traÃ§at des de lÂ´independentisme revolucionari a travÃ©s de la Unitat Popular des dels ajuntaments i la lluita municipal, des dels sindicats revolucionaris i les plataformes de treballadors i treballadores, des dels col.lectius de dones i el moviment feminista, des del moviment estudianti, des del moviment ecologista i les plataformes contra lÂ´especulaciÃ³, des del moviment okupa, des del moviment antirepressiu, des de les associacions i colles de cultura popular...etc,\nEl catalÃ es defensa des de tots els Ã mbits i en tot moment ja que Ã©s sols aixÃ com pot tenir opcions a sobreviure i a normalitzar-se, lÂ´esquerra revolucionÃ ria i independentista ha de ser un dels principals motors en la defensa del catalÃ arreu dels PaÃ¯sos Catalans.\nÃ�s per tot aixÃ² que el proper 23 dÂ´abril, Diada de Sant Jordi, a les 18h a PlaÃ§a Universitat es concoca una ManifestaciÃ³ Nacional:\nContra els atacs a la Llengua i la Cultura Catalanes,\nLÂ´Ã�nic futur pel CatalÃ Ã©s la IndependÃ¨ncia!\nNI ESPANYA NI FRANÃ�A...PAÃ?SOS CATALANS!!\nRe: Manifestació independentista per Sant Jordi a la capital dels Països Catalans!\nper pa amb tomaquet amb pernil del pais\t 16 abr 2007\nLes comunitats catalanes de l'exterior (CCE) han desplegat imaginació, experiència i il·lusió per traslladar la Diada de Sant Jordi als països on estan arrelades. El Dia del Llibre i la Rosa, que compta amb el reconeixement universal de la UNESCO des de 1995, es converteix així en una diada viscuda a molts indrets del món i a través de la qual milers de persones entren en contacte per primer cop amb la cultura catalana.\nCom a novetat respecte a altres anys, l'Associació Catalana d'Hamburg "El pont blau" (www.elpontblau.de), una de les comunitats catalanes més noves, celebra el primer Festival de Cultura Catalana d'Hamburg. Ho farà del 22 al 28 d'abril amb activitats molt diverses, com l'exposició "Castellers" al Museum für Völkerkunde. Les roses i els llibres tampoc no hi faltaran, juntament amb una lectura de contes infantils, un teatre de marionetes sobre la llegenda del drac de Sant Jordi, una mostra culinària, un concert de música clàssica catalana, balls de sardanes i actuació de castellers.\nA Washington, la Fundació Paulí Bellet espera repetir l'èxit de l'any passat amb el seu particular festival al carrer, que compta amb nombrosos estands, tallers, poesia i música especialment dissenyats per a la Diada. La Fundació ha creat una pàgina pensada en exclusiva per difondre la Diada als EUA, www.dayofthebook.com. Aquí s'hi detallen també les activitats que es duran a terme el diumenge 22 d'abril, des de les 12.30 del matí fins a gairebé les 5 de la matinada.\nA Nova York, el Catalan Institute of America oferirà roses i llibres a la llibreria Barnes&Nobles, una de les més emblemàtiques de la ciutat, i organitzarà una lectura literària a l'Institut Cervantes.\nLa comunitat catalana aplegada al Casal Català dels Països Baixos (www.ccpaisosbaixos.cat) difondrà Sant Jordi al Museu d'Història d’Amsterdam. L'acte principal serà l’actuació de la cobla La Principal d'Amsterdam i de la colla sardanista de Blanes.\nA Berna (www.ccberna.cat) s'organitza un estand informatiu a la llibreria Stauffacher, la més rellevant de la capital suïssa, i a Berlín (www.ccberlin.cat) gaudiran de l'actuació d'una colla castellera i faran una nova edició dels Jocs Florals.\nA Irvine, la Universitat de Califòrnia crearà un estand informatiu a la Fira Medieval Waysgooze, que comptarà amb l'actuació castellera dels California Kids.\nA Brussel·les, la comunitat catalana celebrarà la Diada com cada any amb cava i llibres en una de les llibreries situades en ple barri de les institucions comunitàries, a pocs metres de la Comissió Europea.\nLa llista, però, no acaba aquí. Gairebé cada comunitat catalana –n'hi ha més d'un centenar– farà actes per difondre Sant Jordi al món. A més, el diumenge posterior a la Diada (el 29 d’abril), se celebrarà el Dia Internacional de la Catalunya Exterior, que reconeix la tasca de projecció de la cultura i tradicions catalanes per part dels catalans i catalanes que viuen a altres països d'arreu del món.\nper enric\t 16 abr 2007\nen quin moment s'ha decidit que Barcelona ha de ser la capital dels Països Catalans?\nAnéu fent cua, que hi haurá diners per tothom\nper collons!\t 16 abr 2007\nEls beneficiaris dels ajuts hauran de complir les obligacions que s’estableixen\na la base 12 de l’Ordre GAP/411/2005, i, en el termini màxim de 30 dies a\ncomptar de la data de publicació d’aquesta resolució en el tauler d’anuncis de l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca, hauran de formalitzar el corresponent document d’acceptació, d’acord amb el que s’estableix a la\nbase 9. Les dates concretes d’inici i finalització de l’estada, els drets i deures del beneficiari i la resta de condicions s’establiran en l’esmentat document d’acceptació. En cas que no es formalitzi el document per culpa del beneficiari, s’entendrà que renuncia a l’ajut, i es podrà concedir a una de les persones designades en la llista de reserva, amb l’ordre de preferència\nsegons la puntuació obtinguda en la fase de selecció.\n-2 Desestimar les sol·licituds d’ajut presentades per les persones que consten\na l’annex 2 d’aquesta resolució, d’acord amb els criteris de selecció establerts\na la base 7 i pels motius que s’hi indiquen.\n-3 Inadmetre les sol·licituds d’ajut presentades per les persones que consten a l’annex 3 d’aquesta resolució, pels motius que s’hi indiquen:\nQui collons diu que BCN és la capital? Mare meua quanta ignorància.\nper independencia per les comarques\t 16 abr 2007\nNo al centralisme Barceloni. Ja nhi ha prou!\nper barcelonina\t 16 abr 2007\nno totes tenim aquest centralisme al cap!\nper patxoka\t 16 abr 2007\nmanifestacions combatives a totes les capitals de les comarques...si, val. Però de moment hi ha la convocatòria a Barcelona...Per tant, Barcelona serà la capital dels Països el 23 d´abril, i el el 25 d´abril ja serà València, el cap i casal dels Països Catalans...\nper UNITAT\t 18 abr 2007\n«La nostra generació ha perdut la por i anem cap a la independència»\nPARLA XAVIER VENDRELL\nDECLAREM LA INDEPENDÈNCIA!!!!\nper UNA VALENCIANA\t 21 abr 2007\nYa esta bien de tanta tonteria ¿no? quereis independizaros?? pues iros de una vez por todas de España y dejar de tocar los... pero os aseguro que Valencia quiere seguir siendo España,este maravilloso pais, Valencia no es ni Paisos Catalans ni leches, valencia es valencia y solo pertenece a España, asi que dejadnos en paz de una vez x todas ¿ok? somos un reino, el Regne Valencia, y no queremos tener nada que ver con vosotros. Asi que ya sabeis, a jod... a vuestra casa.\nper jordi de Sabadell\t 22 abr 2007\nBones. Nomes volia comentar un parell de cosetes.La primera es que la paraula manifestacio independentista no calia, M´explico:n´estic segur que molta gent que no defensa la independencia com ha objectiu prioritari, si que defensa la cultura i la llengua catalana. No cal possar el terme independentista per que ja es obvi que moltissima gent que hi anira la defensa..com jo mateix. Cal sumar - sense perdre l´essencia- i adonar-nos que la cultura i llengua catalana es de tots i per a tots, idependenment de les ideologies. Visc a Dublin i malgrat la independencia de bona part d´Irlanda, la llengua la tenen perduda. Pero aquest es un altre tema.\nSalut i visca la terra, malgrat els centralismes i la simpatica Valenciano-espanyola.\nper un\t 22 abr 2007\nei la mani és a les 19.30 i no a les 18!\nper amic\t 22 abr 2007\ntens certa rao: en un manifestació obrera no cal especificar que el color es roig o negre, comunista, socialista o llibertari. de fet no es fa, sino que es diu nomes tal o qual tema (contra els acomiadaments per exemple o un primer de maig per,) pero es ben suposable que qui consequentment s'autodefensa com a treballador/a es sol declarar seguidor d'alguna ideologia anticapitalista d'aquell tipus\nfa com un 8 de març, no es sol dir mani feminista, sino mani de dones per tal o qual cosa, pero es sol suposar que qui hi assisteix combrega -ui- amb aquella ideologia\nes podria fer aixo que dius per l'11 o el 23, pero es de suposar que qui hi sol assistir combrega -parauleta- amb l'idea de trencar amb la font -o el mitjà- de l'opressio, l'Estat aquest; i aconseguir l'autodeterminacio permanent, la independencia.\nper les ideologies son eines de lluita\t 22 abr 2007\ndepurables, modificables, no calen com a dogmes (la paleta no és la casa, l'ordinador no fa l'escrit), "barrejables" ... pero són eines que no ens hem d'estar de coneixer, difondre-les i de fer-les servir.\nIrlanda independent ho té cru amb la llengua, la seva independència ha estat més una pseudoidem de fet; les experiencies "socialistes" portades a terme fins ara diuen coses sobre els obrers i el socialisme, pero no ho diuen tot sobre si aquesta idea es valida o no (també solien ser pseudoidems, més aviat); les experiencies llibertàries -del 36 o altres- no ho diuen tot sobre l'anarquia (de fet no van tenir gaire temps de rodatge); no conec experiències feministes de caire similar (o de societats on el poder o el predomini és de les dones o de real igualtat de genere) de tipus contemporani -els matriarcats prehistorics o antics queden lluny i estan en discussió-. Cap d'aquestes experiencies, contradictories moltes vegades amb els seus suposats principis, invalida les 3 o 4 ideologies esmentades, que pretenen anar a l'arrel d'una opressio, de classe, de poder, de genere -nacional en aquest cas- per a transformar completament un aspecte de l'ordre establert.\nin ARROBA europe.com\t 23 abr 2007\na ver si alquien me puede traducir todo que pone en esta página?! siempre cuando entro aquí todo esta todo en frances, y pensaba que era una página de BCN...?!\nla mani és a les 19.30h\nper Nelo\t 23 abr 2007\nPobrets, per vosatros a soles, no apuchais a res sense els Valencians ...\nPobrets, per vosatros a soles, no apucheu a res sense els Valencians ...\nper un valencià\t 24 abr 2007\nEls valencians també ens afegim a la marxa i la tasca per la independècia dels països catalans per molt que els pese a alguns "estrangers" que habiten al meu país.\npel que fa a això de al capitalitat , doncs crec que no ens hauríem de calfar massa el cap hi ha coses més importants com per exemple lluitar perquè es mantinga la llengua i fer front als imprensentables eixos de més amunt..espanyolos\na veure valencians espanyolistes:\n11-S 3000 persones al carrer a BCN\n25-M 50000 persones al carrer a València\npotser no tenim tanta por però estem més adormits.


Avui en dia estem exposats a infinitat d’incerteses i canvis (època postpandèmia, revolució tecnològica, xarxes socials, etc.), però sobretot ens trobem immersos en una revolució de les persones, potser, fins i tot, un canvi de paradigma que ens modifica la forma d’entendre les organitzacions, aquesta és la revolució del coneixement. El coneixement entès com el talent de les persones en les organitzacions.\nLa tecnologia ha deixat de ser inaccessible per preu. Les empreses ja es poden permetre comprar tecnologia sense hipotecar-se: disposar d’un ordinador d’última generació, d’un robot col·laboratiu, d’una impressora 3D o d’un sensor de RX és factible. Així doncs, quin és el màxim valor que té una empresa? Quin és el fet diferenciador? Què les pot tornar més competitives?\nPer començar a explicar-me m’agradaria anar alguns anys enrere. Recordo perfectament un dia de primavera, després de treballar algunes hores traient herbes de l’hort i emparrant tomaqueres, quan la meva iaia m’explicava que l’únic llibre que tenien abans era la Bíblia i que havia de venir un mossèn els diumenges a llegir-la, ja que la majoria de gent no sabia llegir. D’aquell moment de lectura en deien missa i era l’única forma que tenien les persones de “llegir” i saber alguna cosa no relacionada amb el camp i les collites. Sens dubte, un moment de culturització. Per resumir-ho, aquest mossèn explicava com actuar correctament i la immensa majoria de veïns ho acceptaven.\nAvui, algú es pot imaginar en aquesta situació? Quantes persones coneixem que no sàpiguen llegir? Ens podem imaginar reunir-nos amb els nostres veïns per escoltar una persona mentre llegeix? És més, ens creiem tot el que llegim, mirem a la televisió o escoltem a la ràdio? L’educació va suposar, entre altres coses, que les noves generacions del moment aprenguessin a llegir i comencessin a tenir llibres a casa, i sobretot, tinguessin opinió pròpia i crítica. Un canvi de paradigma i de funcionament de la societat.\nAra, tirem uns anys més endavant, ens podem imaginar una empresa creada als anys 80. Un gerent, majoritàriament masculí, ha creat una empresa i té persones “treballant per a ell”. Aquestes persones obeeixen ordres, treballen vuit o més hores i esperen un sou al final de mes. Aquest sou comprèn la seva feina, no comprèn pensar ni rebre compensacions per la feina ben feta. Si l’empresa va bé, el gerent guanya diners, si l’empresa va malament, el gerent perd diners i, potser, els treballadors, la feina.\nAquest sistema jeràrquic i piramidal ha funcionat molts anys, consolidat per les idees innovadores (en el seu moment) de Henry Ford i companyia. Aquesta forma d’organitzar-nos ha esdevingut la manera de funcionar de totes les empreses que coneixem: jerarquització, treball en cadena, economia d’escala, entre altres característiques. Per resumir-ho, un treballador de Ford que fica un plàstic entre la roda i la porta, és mecànic? Té alguna oportunitat d’aportar la seva opinió? A què ens pot recordar aquesta persona?\nAquest operari fa 10 anys va començar a treballar ficant el plastiquet, li van donar un document de qualitat i li van explicar com fer “bé” la seva feina. Si té sort, ocasionalment, rep alguna formació on algú, amb una presentació PowerPoint, li explica bones pràctiques.\nA què ens recorda? Sí, la veritat és que ens recorda als pares de la meva iaia escoltant el mossèn predicar la Bíblia.\nAvui, a maig del 2022, miro els estudiants de l'àmbit tecnològic que estan participant en l'aula. No els puc imaginar escoltant un mossèn predicant la Bíblia i creient cegament les seves paraules, i tampoc soc capaç d’imaginar-los acatant ordres d’algú sense cap argumentació. Aquestes persones que estan ara a l’aula són inconformistes, volen dir la seva opinió, estan formades i tenen una ment en “blanc”, preparada per aportar les solucions a nous reptes.\nElls s’han d’adequar en els organigrames rígids de les organitzacions convencionals? O són els organigrames els que han de canviar? Les empreses estan preparades per rebre aquesta fornada de coneixement? Estan preparades per retenir aquest talent? Per fer-lo créixer i créixer amb ells? Sens dubte, l’empresa convencional no els pot donar aquesta flexibilitat que necessiten.\nVan néixer entre el 1998 i el 2002, no han conegut altra cosa que la globalització i les xarxes socials. S’han format i criat en una cultura de canvi constant, d’aquí un o dos anys sortiran a formar part del teixit empresarial.\nPer acabar, l’última pregunta i reflexió d’aquest article. Ens hem d’adequar a aquest nou talent o són els estudiants que s’han d’adaptar a les empreses? Per respondre hem de mirar el mercat i els nostres clients, també ens podem observar a nosaltres mateixos com a clients. Com som? Som rígids? Volem o volen els mateixos productes que fa uns anys? Volem molts productes? Els volem iguals? Estarem tots d’acord que actualment el mercat és canviant i global. El que avui és cert i necessari demà pot estar obsolet.\nEl mercat també ens està indicant que vol estructures canviants i flexibles. Ens diu que les organitzacions del segle XX ja no serveixen tal com les coneixíem.\nAixí doncs, les noves generacions que s’estan formant i el mercat estan d’acord. Què han de fer les organitzacions? La resposta sembla clara i simple: adaptar-se. Adaptar la seva forma d’organitzar-se per oferir el servei que volen els seus clients, però també, adaptar-se per oferir una estructura on les noves generacions puguin desenvolupar tot el seu talent. L’empresa xarxa esdevé una molt bona opció.\nProfessor de la Universitat de Lleida al Campus Universitari Igualada-UdL\nAcompanyant de les empreses cap a la transformació Lean\nCofundador de Leancat, SCCL\nTothom està connectat; i ara què?


MOCIÓ QUE PRESENTA LA CUP DE DELTEBRE PER PERMETRE LA PARTICIPACIÓ DE LA CIUTADANIA I LES ENTITATS EN ELS PLENS MUNICIPALS\nLa participació ciutadana és una eina de treball i un principi bàsic de la pràctica democràtica. L’actual manera d’entendre la democràcia i la forma d’exercir la\npolítica han provocat un allunyament paulatí dels ciutadans envers les institucions.\nClica l'enllaç per continuar llegint\nMOCIÓ QUE PRESENTA LA CUP EN SUPORT AL PROGRAMARI LLIURE EN L’ÀMBIT DE LES TIC\nLes Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (TIC) són, en aquests moments més que mai, un element fonamental en l'economia i el progrés d'una\nsocietat. Per fer-les avançar és imprescindible que la ciutadania les pugui emprar de manera universal. Els ciutadans i les ciutadanes tenim dret a accedir\na les tecnologies de la informació i les comunicacions sense cap discriminació de tipus social, econòmic o de qualsevol altra mena i fer-ho en la nostra pròpia\nMOCIÓ QUE PRESENTA LA CUP PER RESOLDRE LA PROBLEMÀTICA DE LA SINISTRALITAT A LA N- 340 A LES TERRES DE L'EBRE I DEL SÉNIA\nArran dels darrers accidents mortals al tram de la carretera N340 al seu pas per les Terres de l'Ebre, diferents representants de les institucions locals de les comarques del Baix Ebre i el Montsià s'han organitzat per reclamar a les institucions competents una solució a l'alta sinistralitat estructural.\nClica l'enllaç per continuar llegint:\nMOCIÓ QUE PRESENTA LA CUP PER FER UN MANTENIMENT DELS PARCS I JARDINS, EN QUÈ NO SIGUI NECESSÀRIA LA UTILITZACIÓ D’HERBICIDES TÒXICS COM EL GLIFOSAT\nEl Grup Municipal de la CUP trasllada al Ple de l’Ajuntament de Deltebre la campanya de “Som lo que sembrem” d’alerta del risc d’ús de l’herbicida Glifosat\ni les conseqüències sobre la salut de les persones i el medi ambient.\nPer continuar llegint clica l'enllaç:\nMOCIÓ QUE PRESENTA LA CUP PER A LA CREACIÓ D'UNA XARXA D'HORTS SOCIALS\nMoció aprovada amb els vots a favor de...\nLa creació d'una xarxa d’horts socials és una oportunitat de dur a terme polítiques de millora de la situació econòmica que vivim, que al mateix temps fomentin la participació de la ciutadania i els valors de l’ecologia. També aporten valors pedagògics, terapèutics i socials i poden ser una via d’autoabastiment que es pot potenciar entre els col lectius d’aturats o persones amb pocs ingressos o amb risc d’exclusió social.\nLa CUP Deltebre presenta quatre mocions a l'Ajuntament\nAvui dimecres dia 30 de setembre la CUP Deltebre ha presentat a l'Ajuntament quatre mocions amb propostes per debatre el pròxim ple municipal. Les mocions són les següents:\nMoció de la creació d'horts socials al municipi\nMoció per a permetre la participació ciutadana als plens municipals de Deltebre\nLa CUP de Deltebre ha entrat avui a l'Ajuntament una moció per tal que al pròxim Ple Municipal es voti la seva aprovació o no.\nAquesta moció pretèn modificar el Reglament Orgànic Municipal (ROM) per tal d’incorporar en el seu articulat la possibilitat que els ciutadans i les entitats de Deltebre puguin participar i intervenir directament als Plens municipals, sota els següents criteris:\nActe i debat dissabte 19 de setembre. Governem-nos\nL’acte ha començat amb una presentació per part de Carme Abril, representant de les Terres de l’Ebre a la llista de la CUP per Tarragona, ha fet un repàs de les múltiples agressions que el nostre territori ha estat patint en els darrers anys, posant especial èmfasi en l’espoli ambiental generat per grans empreses transnacionals com CEMEX, Endesa o el projecte Castor.\nPle Municipal Ordinari de 8 de setembre\nEls primers 5 punts del Ple van ser de caràcter informatiu on es van aprovar els actes de sessions anteriors i on l’equip de Govern va donar comptes de diferents aspectes econòmics relacionats amb el Ministeri d’Hisenda i Administracions públiques.\nEn el sisè punt, la CUP va votar a favor de la proposta d’aprovació de l’acord establert amb una veïna de Deltebre en relació a una sentència judicial per un accident on el jutge sentenciava a l’Ajuntament de Deltebre a pagar una indemnització a l’esmentada veïna.


12 pobles amb encant a Catalunya - Converses a Catalunya\nMedievals, costaners, en plena muntanya, ancorats en roques, amb bellíssimes ermites, esglésies o campanars, albergant autèntiques joies monumentals… a Catalunya abunden els pobles petits en extensió o nombre d’habitants però grans en bellesa natural, cultural i arqueològica.\nPunt d’interès: El mirador de la Cerdanya, amb vistes a la vall i a la Serra del Cadí\nRecomanació: Per als amants de la Cerdanya i la naturalesa\nPrullans pertany a la comarca de la Cerdanya i es troba a 1.096 metres sobre el nivell del mar. És sense cap dubte un dels pobles més bonics de la província de Lleida, inclòs dins de Xarxa de Pobles amb Encant de Lleida, especialment per les seves impressionants vistes, sent conegut com el “Mirador de la Cerdanya”. A nivell patrimonial destaca el Castell de Prullans i l’Església de Sant Esteve. A més, malgrat el pas dels anys, el poble manté la seva essència amb cases de pedra i teulades de pissarra típics de la regió.\nUbicació: Baix Empordà – Costa Brava (Girona)\nHabitants: 800 aproximadament\nPunt d’interès: Les seves cases baixes amb arcs i les precioses cales que l’envolten\nRecomanació: Per als amants de l’aigua cristal·lina i el submarinisme\nCalella de Palafrugell és una entitat de població del municipi de Palafrugell. Es tracta d’un preciós poble de pescadors sortit d’una postal, amb cases blanques i precioses cales d’aigua cristal·lina. Es caracteritza per les barques de fusta encallades a la platja i les cases baixes amb arcades i pòrtics de colors.\nUbicació: La Garrotxa (Girona)\nHabitants: 2.400 aproximadament\nPunt d’interès: Pont romànic del segle XII\nRecomanació: Per als amants de la història i els ponts de pedra\nBesalú és una preciosa vila medieval considerada un dels pobles més bonics de Catalunya. La imatge del pont fortificat amb els seus arcs desiguals i la torre defensiva a la vora del riu Fluvià és de les que deixen petjada a la retina del privilegiat visitant. I això és solament el preàmbul, ja que el poble està literalment inundat de temples i monestirs de gran bellesa i extraordinari valor històric i arquitectònic. Gràcies a la seva perfecta conservació va ser declarat Conjunt Històric-Artístic e 1966.\nPunt d’interès: Puente Nou\nRecomanació: Per als amants del senderisme\nSituat a la comarca del Ripollès, aquest poble del Pirineus Català s’ha convertit en un de les destinacions idònies per al viatger perquè ofereix una combinació envejable de magnífica naturalesa (incloent pistes d’esquí molt properes) i atractius monumentals. El poble conserva encara com a part del seu patrimoni antics castells i fortificacions. Destaca el Pont Nou, una bellíssima via de comunicació d’accés a la vila sobre el riu Ter. Construit el S.XII, s’ha convertit en el símbol més representatiu d’aquest singular enclavament rural.\nUbicació: Priorat (Tarragona)\nHabitants: 20 aproximadament\nPunt d’interès: Església de Santa Maria i les seves impressionants vistes des de l’alt del penyal\nRecomanació: Per als amants del bon vi i les vistes de vertigen\nAquesta petita localitat de la província de Tarragona destaca pel seu espectacular i original emplaçament a la part alta d’un penyal de pedra calcària, considerat un dels pobles més bells de la província. Perdre’s pels seus carrerons de sabor medieval no té preu. Va ser declarat Paratge Pintoresc el 1961. A més, també queden restes del castell àrab, ja que va ser un dels últims reductes dels musulmans en terres catalanes.\nHabitants: 970 aproximadament\nPunt d’interès: El seu entorn, l’impressionant precipici *basáltico sobre el qual s’assenta\nRecomanació: Per als valents que no tinguin vertigen\nAquest sorprenent poble també situat a la comarca catalana de la Garrotxa, es caracteritza per la seva especial ubicació. Penjat d’un penya-segat a més de 50 metres d’altura, Castellfolit de la Roca ofereix una vista panoràmica excepcional.\nUbicació: Alt Empordà – Costa Brava (Girona)\nHabitants: 2.800 aproximadament\nPunt d’interès: Els seus carrers de cases blanques\nRecomanació: Per als amants del mar, els pobles de postal i Dalí\nDe la muntanya ens traslladem al mar, a la Costa Brava. Visitar Cadaqués és submergir-se en una estampa pesquera plena de sensibilitat. Personalitats tan il·lustres com l’irrepetible pintor Salvador Dalí han ajudat a acréixer el misteri i la llegenda d’aquest enclavament inoblidable, que s’ha convertit en font d’inspiració per a pintors i artistes.\nUbicació: Baix Empordà (Girona)\nPunt d’interès: El poble medieval en la seva conjunt\nRecomanació: Per als amants dels pobles medievals i el mar\nAquest preciós poble situat a la comarca del Baix Empordà és un autèntic escenari medieval vivent, on no s’ha deixat a l’atzar ni el més mínim detall. Fins els rètols dels seus comerços, restaurants i altres establiments públics estan alineats amb l’exquisitesa dels seus carrers empedrats o els seus passatges sota arcades, per la qual cosa passejar pels seus carrers és com viatjar en el temps. El seu patrimoni històric és el seu major reclam, declarat com Bé d’Interès Nacional, on estils gòtic, romànic i barroc conviuen harmònicament.\n9. Rupit i Pruit\nUbicació: Osona (Barcelona)\nPunt d’interès: Casc antic i pont penjant\nRecomanació: Per als amants del romànic\nDos preciosos poblets de pedra que actualment funcionen com una única població. Conservats excepcionalment, estan situats a tan sols 100 km de Barcelona en un entorn meravellós. Destaquen el casc antic i el pont penjant.\nUbicació: La Selva – Costa Brava (Girona)\nHabitants: 5.500 aproximadament\nPunt d’interès: Recinte emmurallat de la Vila Vella\nRecomanació: Per als amants del mar i el bon ambient\nTossa de mar és un municipi català situat a la comarca de la Selva, i la seva ubicació a la Costa Brava la converteix en una important destinació turística que, tot i així, manté tot el seu encant. Es tracta d’una població medieval fortificada que conserva les seves muralles envoltant el casc antic del segle XIII. Un altre lloc d’interès és Sa Roqueta, l’antic barri de pescadors, que et deixarà enamorat.\nPunt d’interès: El Parador i la seva proximitat a les pistes d’esquí Vaquèira/Beret.\nRecomanació: Per als amants de l’esquí\nÉs la capital de Vall d’Aran, es tracta un poblet de muntanya als Pirineus Catalans i a riba del riu Garona. Un magnífic punt de partida per descobrir els Pirineus gràcies al seu patrimoni, com l’església de Sant Miquel o el Museu del Vall d’Aran. A més, està molt prop de les pistes d’esquí de Vaquèira/Beret.\n12. Altafulla i Tamarit\nUbicació: Tarragonès (Tarragona)\nHabitants: 5.000 aproximadament\nPunt d’interès: Castillo de Tamarit\nRecomanació: Per als amants de la Costa Daurada\nPetit poble mariner de la Costa Daurada, caracteritzada per les seves platges de sorra blanca i fina que es fusiona amb la vegetació. El seu cuidat passeig marítim i cases blanques de pescadors es combinen amb diferents monuments històrics per delectar al turista. Destaca el Castell de Tamarit, d’estil romànic i construït al segle XI.\nArticle extret de blog cerdanyaecoresort\n25 juny, 2019 13:18