Novetats dels greus incendis forestals que encara cremen a Catalunya\nSón més de 700 les hectàrees afectats pels incendis | Twitter / @pc_riba_roja\nEls Bombers estan treballant en diferents punts del territori per extingir les flames\nper Martina Bazzardi 15/06/2022 21:48h\nEls Bombers treballen amb un primer eix de confinament de 5.000 hectàrees per estabilitzar l’incendi de Castellar de la Ribera, Solsonès.\nEl cap està actiu i preocupa sobretot la franja del migdia i tarda, quan tornaran a caure les humitats i hi haurà temperatures encara més elevades.\nHi ha diferents focus, i el més extens i on s’estan destinant més mitjans és el de Sauró. Aquest matí estan treballant en aquest incendi quatre mitjans aeris, 16 camions, 10 màquines pesades i la UME.\nEl cap d’intervenció, Santi Lleonard, ha negat que aquest foc es deixés com a última prioritat dimecres al vespre, i ha argumentat que les condicions meteorològiques i la proximitat de la foscor no van permetre l’ús de mitjans aeris.\nL'incendi a Baldomar, a la Noguera, crema descontrolat i afecta una superfície de 940 hectàrees, segons dades provisionals.\nMés de 500 hectàrees afectades a Artesa de Segre\nA Artesa de Segre, a la província de Lleida, les autoritats han rebut un avís per un incendi cap a les 13.11 h. No ha transcendit com ha començat el foc, però se sap que s'ha originat a una superfície agrícola molt propera a la localitat de Baldomar.\nActualment, són 55 les dotacions de Bombers treballant a la zona per poder extingir el foc, però durant el dia han ajudat més de 60 dotacions, nou de les quals eren mitjans aeris.\nNo s'ha pogut controlar el foc encara i els Agents Rurals han comunicat que l'incendi ha afectat a més de 500 hectàrees, malgrat que aquesta xifra és provisional, ja que el foc té un potencial de més de 20.000.\nPer aquest motiu, com a mesura preventiva, les autoritats han demanat l'evacuació d'una quarantena de nens que estaven a una casa de colònies de la zona. Estan tots il·lesos, però els Bombers han considerat que era necessari prevenir per evitar possibles problemes. Els veïns del municipi de la Clua també han volgut marxar de la zona, però en aquest cas es tracta d'una decisió voluntària.\nCorbera d'Ebre és l'altre gran afectat\nCap a les 14.54 hores, els Bombers han rebut un altre avís a Corbera d'Ebre, a la província de Tarragona. Els Agents Rurals han confirmat que, de moment, són més de 200 les hectàrees cremades, però podria arribar 2.000, segons fonts oficials.\n40 dotacions de Bombers continuen treballant per poder controlar el foc, però les altes temperatures i el fort vent dificulten la tasca. Les autoritats han aconseguit canviar el rumb del foc per portar-lo a una zona de camps, però encara falta per poder extingir-lo.\nCinc incendis més a Catalunya\nDurant el dia d'avui, els Bombers han rebut alertes de cinc incendis forestals més a diferents zones de Catalunya. Afortunadament, es tracta d'incendis més petits.\nEls dos primers són al Coll de Nargó i Gavarra, a Lleida. Es tracta de dos incendis molt propers que són petits, però no s'han pogut extingir encara perquè estan situats en zones de difícil accés.\nUn altre incendi és el de Castellar de Ribera, al Solsonès, on treballen cinc dotacions terrestres de Bombers. A Olina hi ha dues dotacions més treballant-hi, després de rebre un avís a les 19.22 h.\nFinalment, les autoritats van rebre un altre avís a les 17.12 h a Foradada, on han treballat nou dotacions terrestres. En aquest últim, el foc està completament controlat.


Enric I. Canela » Blog Archive » Ajuts per a la inclusió i la igualtat de gènere en la Societat de la Informació\nAjuts per a la inclusió i la igualtat de gènere en la Societat de la Informació\nTraduït del web de red.es\nEl Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç ha concedit ajuts en forma de subvenció per import de 16 milions d’euros en el marc de tres convocatòries per promoure la inclusió dels ciutadans en la Societat de la Informació, dins de la línia Avanza Ciudadanía del Plan Avanza.\nLa convocatòria 2007 per a la concessió d’ajuts per a la realització d’actuacions de difusió i dinamització, centrada especialment en les zones rurals i la infantesa, s’ha tancat amb la presentació de 152 projectes, dels que s’han aprovat 37. Aquests projectes tenen un pressupost total de 14,51 milions d’euros i rebran subvencions per import de 8 milions d’euros.\nAquesta convocatòria té per objecte fomentar l’ús d’Internet i de la Banda Ampla en els ciutadans de zones rurals i aïllades amb actuacions de difusió i sensibilització sobre els beneficis que suposa incorporar les noves tecnologies en la seva vida quotidiana. Els seus beneficiaris són entitats públiques i privades sense ànim de lucre i entitats locals.\nD’altra banda, la convocatòria per a la concessió d’ajuts a actuacions que impulsin la igualtat de gènere en la Societat de la Informació ha rebut un total de 178 projectes. Del total de projectes presentats han resultat aprovats 19, que compten amb un pressupost total de 4,75 milions d’euros i percebran subvencions per import de 3 milions d’euros.\nL’objecte d’aquesta convocatòria és impulsar la igualtat de gènere a través de la Societat de la Informació, promovent la incorporació de les ciutadanes a les noves tecnologies. Els seus beneficiaris són entitats públiques o privades sense finalitat de lucre.\nFinalment, la convocatòria 2007 per a la concessió d’ajuts per a actuacions dirigides a la inclusió de les persones amb discapacitat i les persones grans en la Societat de la Informació ha conclòs amb la presentació de 230 projectes, dels que s’han aprovat 25. Els projectes aprovats tenen un pressupost global de 9,77 milions d’euros i rebran subvencions que ascendeixen a 5 milions d’euros.\nAquesta convocatòria té com a finalitat facilitar l’accés de les persones amb discapacitat i de les persones grans a la Societat de la Informació, promovent la seva incorporació en l’ús de les noves tecnologies com a mitjà idoni per aconseguir la seva integració social, evitar l’exclusió digital i millorar la seva qualitat de vida.\nMés informació en www.planavanza.es


5 plans per al cap de setmana | Cap de setmana BCN\n5 plans per al cap de setmana\nOci. Propostes per a tots els públics per gaudir de la ciutat i de la natura.\nUs proposem 5 plans per gaudir del cap de setmana en família: la Festa del Roser de La Rambla, portes obertes al Jardí Botànic i al Parc de Recerca Biomèdica, Festa dels Ocells al Parc de Collserola i l'espectacle de la Font Màgica, que a l'octubre ha iniciat el seu horari de tardor.\n1. Festa del Roser\nAquest cap de setmana comença la 55 edició de la Festa del Roser, una festivitat que omple La Rambla de diverses activitats i homenatges florals en diversos edificis de l’avinguda barcelonina. L’Ajuntament hi participa amb una guarnició floral que ret homenatge a les víctimes de l’atemptat terrorista del passat 17 d’agost.\nDiumenge se celebra una nova edició de la festa de la tardor del Jardí Botànic, Planta’t al Botànic, dins d’una jornada de portes obertes amb activitats gratuïtes.\n3. Festa dels Ocells al Parc de Collserola\nAmb motiu de la celebració del Dia Mundial dels Ocells, el Parc de Collserola organitza la Festa dels Ocells, amb un programa d’activitats per a tots els públics.\n4. Portes obertes al Parc de Recerca Biomèdica\nCada any, el Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB) obre les portes al públic el primer dissabte d’octubre. Els científics i tot el personal del centre explicaran què fan, com ho fan i on ho fan. Es podran visitar els laboratoris, així com participar en experiments i activitats.\n5. Horari de tardor a la Font Màgica\nLa Font Màgica inicia aquest mes d’octubre l’horari de tardor, en què es podrà gaudir dels seus espectacles els dijous, divendres i dissabtes de 21 a 22 hores.


Hollande: "Hi ha una cinquantena de persones que es debaten entre la vida i la mort"\nEl primer ministre, Manuel Valls, ha afirmat que "França haurà de viure amb el terrorisme"\nARA Barcelona 15/07/2016 15:45\n651x366 El president francès abandonant el Palau de l'Elisi després de la reunió d'urgència. Philippe Wojazer / REUTERS El president francès abandonant el Palau de l'Elisi després de la reunió d'urgència. Philippe Wojazer / REUTERS\nEl president francès, François Hollande, ha tornat d'urgència a París procedent d'Avinyó per participar en una reunió de crisi al ministeri de l'Interior. Just l'endemà que el president anunciés que el 26 de juliol aixecaria l' estat d'emergència, vigent al país des del novembre de 2015 –després dels atemptats a l'Estadi de França i el centre de París–, ha anunciat que el tornava a prorrogar tres mesos més. "No es pot negar el caràcter terrorista" de l'acció, ha assegurat Hollande de matinada, i ha reconegut que "tot França està sota l'amenaça terrorista".\nL'estat d'emergència s'ha anat prorrogant en diferents ocasions fins ara, però dijous Hollande havia afirmat que " no es pot prorrogar eternament. Voldria dir que no som una república amb un estat de dret. Era una mesura excepcional i ara ja tenim lleis que ens faciliten la lluita contra el terrorisme. Però l'amenaça encara hi és, sí", va sentenciar Hollande al migdia. El nou atemptat ha fet canviar els plans.\nQuè sabem de l'atemptat de Niça?Un cop finalitzada la reunió, Hollande ha tornat a comparèixer davant els mitjans de comunicació en un discurs televisat per traslladar un missatge de condol als familiars de les víctimes i d'ànims als ferits, i ha recordat que encara hi ha " una cinquantena de persones" que es debaten " entre la vida i la mort". Alhora, el president francès ha apel·lat a la unitat i la cohesió dels francesos després de l'atac.\nPer la seva banda, el primer ministre francès, Manuel Valls, ha afirmat aquest matí que " França haurà de viure amb el terrorisme. Hem d’estar units, mantenir la sang freda", després d'una reunió d'urgència de la cèl·lula de crisi del govern en la qual s'ha decidit decretar tres dies de dol oficial.\nPaïsos com ara Itàlia i Alemanya han reforçat la seguretat a la seva frontera amb França, com a mesura de precaució, i també Londres ha anunciat aquest matí que revisa la seva política de seguretat, després de l'atemptat de Niça.\nValls: "És un terrorista sens dubte vinculat a l'islamisme radical"


Montserrat Roig, una contista més completa | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nUn volum incorpora els dos llibres canònics de narrativa curta de l’autora, 36 relats apareguts a la premsa seleccionats pel seu fill Roger Sempere\nIl·lustració de Sonia Pulido a l'edició de 'Tots els contes', de Montserrat Roig.\nBarcelona 20 OCT 2020 - 18:30\tCEST\nEll era molt jove, però discutia amb la seva mare sobre la veracitat dels seus textos. “De vegades jo era testimoni de relats sobre un episodi que havíem viscut junts i escoltar com dels fets objectius en feia un conte em contorbava... La seva resposta més habitual era que ella tenia llicència poètica; la meva ment científica implosionava”, recorda avui el matemàtic Roger Sempere respecte a alguns textos que la seva mare, Montserrat Roig, va publicar al diari Avui entre el 1990 i el 1991, en el seu últim any de vida després d’una llarga malaltia.\n¿Contes, pura ficció, o notícies escrites com si fossin relats, en el també més pur estil non-fiction anglosaxó? “Defensava que, tot i que no tot és literatura, hi ha articles i cròniques que sí que ho són i aquests estan escrits amb tota la voluntat del món que així siguin, només cal llegir-los per adonar-se’n”, diu sobre els 36 relats que ara Sempere ha seleccionat i ha afegit als dos llibres de contes canònics, Molta roba i poc sabó… i tan neta que la volen i El cant de la joventut, per conformar Tots els contes (Rosa dels Vents), el compendi més complet fins a la data de la narrativa breu de la carismàtica escriptora i periodista catalana.\n“El conte és un gènere que va estar present tota la vida literària de Roig i aquesta edició permet veure la seva evolució des d’una causticitat inicial a una veu contingudament poètica i a una serenitat final sorprenent”, resumeix així l’editor Joan Riambau les tres parts del llibre. I és que la de Roig (Barcelona, 1946-1991) va ser, tot i les seves novel·les (El temps de les cireres, L’hora violeta…), una vida sencera amb el conte. Tot just tenia 24 anys quan, el 13 de desembre del 1970, estant tancada al monestir de Montserrat amb centenars d’intel·lectuals que protestaven pel judici de Burgos a membres d’ETA, s'assabentava que havia guanyat el premi Víctor Català per Molta roba… Eren 14 relats escrits a mà durant “sessions de 16 a 18 hores diàries”, recordaria, retalls impressionistes des del cor de la vida burgesa barcelonina de l’Eixample, a partir de tècniques realistes i psicològiques i gotes càustiques molt de la generació universitària de postguerra a la qual pertanyia.\nUn to més melancòlic, amb situacions dramàtiques i contrapunts tenyits de tristesa, marquen els vuit relats d’El cant de la joventut (1989), el seu últim llibre de narrativa publicat en vida, d'acord amb la maduresa temàtica i estilística en què es trobava l’autora. “A mesura que la vida se’m va escapant m’adono del valor simbòlic de la pròpia existència; la diferència entre la Montserrat Roig que començava a escriure i la d’ara és que abans sabia el que no volia i ara, cada cop més, sé el que vull”, va confessar l’escriptora a l’estudiosa Marta Nadal poc abans que sortís publicat el volum.\nEl tercer bloc de Tots els contes, sempre separats per il·lustracions de la flamant Premi Nacional d’Il·lustració, Sonia Pulido, el conformen els 36 relats escollits per Sempere d’entre els textos recollits a Un pensament de sal, un pessic de pebre, llibre pòstum amb els articles que entre el setembre del 1990 i el novembre del 1991 Roig va publicar a l'Avui. El criteri ha estat “la intuïció”, admet el fill de l’escriptora, en textos que potser tenen l’origen en alguna anècdota o peripècia potser extreta de les tasques periodístiques de l’autora de Retrats paral·lels i Els catalans als camps nazis. “Molts cronistes, la meva mare ho era en premsa, han provat de barrejar ficció i realitat per intentar objectivar amb més justícia; la crònica no és mai objectiva i, per això, un conte pot ser molt més verídic que la descripció més ajustada i fidel als fets que van passar”, sosté l’antòleg.\nEls relats mostren un estil molt depurat i concís en la seva adjectivació i van directes al cor de la història, sense embuts, potser fruit de l’espai delimitat que imposava la pàgina del diari. “L’espai és determinant, però tinc la sensació que s’ho prenia com un repte o un exercici d’estil”, sosté Sempere. La senyora que es volia morir (sobre com afrontar la vida i la mort quan l’altre ja ha marxat) o Mai no demanis perdó de res (amb reflexions tàcites sobre les misèries i banalitats del món literari català) són dos dels relats que Riambau cita com a paradigmàtics de bona part de la temàtica que marca aquests textos finals de l’escriptora: “Reflexionen sobre la frontera entre la vida i l’escriptura i mostren una Montserrat Roig en plena maduresa humana i literària”.\n“No que jo sàpiga” és la resposta que dona Sempere a la possibilitat que quedin relats inèdits de l’escriptora, tot i que, en la nota introductòria del llibre, sosté: “Un conte pot aparèixer entre els papers més inesperats”. I més si el signa Montserrat Roig.


El Juvenil aconsegueix el ple al 10 amb una nova victòria (3-0)\nEl bon moment de l’Ontinyent CF Juvenil queda reflexat als resultats: 10 victòries en 10 partits disputats. 30 punts de 30 possibles. Els de Roberto Bas no han deixat escapar cap punt fins el moment, guanyant amb les idees clares i un joc vistós que emociona el grup juvenil.\nUn bon començament els clavaba al partit quan Marc Pomer s’avançava al marcador al tercer minut de partit. Tot i això, el primer tant aplegà tempraner i el rival no s’amagà, buscant ferir als locals aprofitant un baixó notori dels de Roberto Bas al cumplir-se el primer quart de partit. Amb un joc per bandes i intentant trobar-hi espais ambdós equips posaren camí cap a vestuaris per tal de corregir els errors dels primers 45’, ja que el SCD Carolinas ‘B’ va treure la seva artilleria per intimidar Popov baix pals.\nEl resultat mínim era curt per fer front a una segona meitat en que les coses podien complicar-se. L’Ontinyent CF va eixir decidit a trobar el segon gol perquè els donara una tranquil·litat necessària per evitar l’angoixa. Tot i això, ambdós conjunts mostraren un joc al mig del camp amb poques arribades de perill a l’àrea rival. No seria fins als ultims minuts de partit quan l’equip respirara tranquil amb una nova aparició de Marc Pomer per anotar el 2-0 a cinc minuts del final, trobant-se amb el hattrick dos minuts després. La feina ja hi estava feta, els gols van arribar i els tres punts es van quedar a El Clariano una jornada més.\nLluny d’eixa bona imatge obtinguda en anteriors jornades, l’Ontinyent CF juvenil va completar un partit a millorar però amb que els tres punts són el més important, sent l’unic club invicte en tota la categoría de Primera Regional Juvenil.\n👕 Ontinyent CF Juvenil: Ivelin Popov, Martín Nebot (Pau Tortosa, 60’), Vicent Such, Marc Gonzalez, José María Cid (Pau Sanchis, 56’), Sergio Mateu (Lucas Nácher, 80’), Diego Cambra, Víctor Revert, Marc Pomer, Lluís Felipe (Alberto Muanza, 69’) i Alberto Osoro\n👕 SCD Carolinas 'B': Christian Ochando, Álvaro Iborra, Ismael Casanova, Jorge Valls, Alejandro Tomás, Jhon Cárdenas, Barrajón Sergio (Francisco Gomiz, 60’), Carlos Cuenca, Edu Martínez (Santi Martínez, 69’), Manuel Romero (David Berenguer, 75’) i Akram Berhil (Guillermo Sánchez, 73’)\n⚽ Gols: 1-0 Marc Pomer (3’), 2-0 Marc Pomer (85’), 3-0 Marc Pomer (87’)\n⚖ Àrbitre: Dimitar Nikolaev Dimitrov. Ha amonestat els locals Pau Sanchis, Víctor Revert, Alberto Osoro i Vicent Such


L'economia s'estanca - Notícies Economia - Notícies Economia - e-notícies\nEconomia · 6 de Maig de 2011. 18:29h.\nCatalunya creix un 01%, i Espanya un 0,2%\nAndreu Mas-Colell, conseller d'Economia de la Generalitat, i Elena Salgado, ministra d'Economia del Govern espanyol, en dues imatges d'arxiu\nL'economia catalana continua amb un ritme de creixement feble, i només ho ha fet en un 0,1% el primer trimestre de l'any, segons els primers indicadors que ha donat a conèixer la Generalitat. De la seva banda, l'economia espanyola també segueix la mateixa tendència. El primer trimestre ha crescut un 0,2% i un 0,7% en taxa interanual, segons l'últim butlletí econòmic del Banc d'Espanya.\nEn el cas de l'economia catalana, en termes interanuals, ha crescut un 1,3%, si es compara el primer trimestre d'aquest any amb el de l'any passat. El sector serveis és el que més creix. Per contra, com a factor negatiu, cal destacar que la demanda interna s'ha vist frenada perquè els preus s'han encarit, costa accedir al crèdit i s'han apujat els tipus d'interès.\nL'economia espanyola també continua amb un ritme de creixement feble. Segons les estimacions del Banc d'Espanya, el primer trimestre el producte interior brut ha augmentat un 0,2%, en relació amb el trimestre anterior, precisament la mateixa pujada que ja es va registrar en l'últim tram de l'any passat. I en un any, l'economia espanyola ha crescut un 0,7%.


Escàndol al Regne Unit per la filtració d’un vídeo del govern fent bromes de la Covid\nDubtes sobre si es va fer una festa el 2020 saltant-se les normes de distància social que hi havia aleshores\nLa filtració d’una falsa roda de premsa en què la portaveu de Downing Street reconeix i fins i tot fa broma sobre la celebració d’una festa el desembre del 2020, en contra dels criteris fixats llavors per contenir la pandèmia de Covid-19, han tornat a enterbolir la imatge del Govern de Boris Johnson en un moment en què es prepara per adoptar noves mesures amb què limitar l’expansió de la variant òmicron del coronavirus, informa Europa Press.\nDowning Street ha desviat fins ara les crítiques al voltant de la suposada festa, a la qual van assistir el 18 de desembre del 2020 “desenes” de persones, segons la radiotelevisió pública BBC. La doctrina oficial passava llavors per prohibir les reunions a interiors excepte per a membres d’una mateixa bombolla familiar i limitar al màxim els contactes.\nTot i això, la cadena ITV ha difós les imatges d’un simulacre de roda de premsa en què la llavors cap de premsa de Downing Street, Allegra Stratton, és interrogada sobre la trobada. Entre bromes, arriba a respondre: “Aquesta festa fictícia va ser una reunió de negocis i no hi va haver distància social”. “No hi va haver festa de Nadal. Es van seguir les normes Covid en tot moment”, han respost fonts de l’oficina del primer ministre, Boris Johnson, poc abans que el mateix premier comparegués a la Cambra dels Comuns i passés també de puntes pel fet en si.\nEl premier s’ha confessat “furiós” pel vídeo filtrat. “Entenc i comparteixo l’enuig”, ha dit, reconeixent que fa la impressió que el personal de la seva oficina es prenia “a la lleugera” les mesures. Així, ha demanat perdó “sense reserves”, però pels comentaris pronunciats per Stratton i altres membres de l’equip, ja que la versió oficial continua sent que en cap moment no es van violar les recomanacions sanitàries. Hi haurà una investigació i, “si cal”, es prendran mesures, ha afegit.\nLa polèmica no ha agradat membres del Partit Conservador que advoquen perquè s’assumeixin responsabilitats al més alt nivell, amb crítiques fins i tot al paper del primer ministre. El ministre de Sanitat, Sajid Javid, ha cancel·lat les entrevistes que tenia previst concedir aquest dimecres, dia en què l’Executiu esperava treure pit de l’aniversari de la vacunació contra la Covid-19, segons ‘The Guardian’.\nEl líder laborista, Keir Starmer, ha criticat que el Govern actués així mentre el conjunt de la ciutadania “seguia les normes, encara que suposés estar separats de les seves famílies”.


Notícies - Recoder nega la vinculació de l'Ajuntament amb el cas Millet i afirma que 'no hi ha res per explicar'\nL'alcalde, Lluís Recoder, ha negat qualsevol vinculació entre l'Ajuntament i el cas Millet\nel 29/oct/10 Núria Juanico Eleccions Parlament PDF\nL'alcalde, Lluís Recoder, desmenteix la vinculació de l'Ajuntament amb el cas Millet i diu que 'no hi ha res per explicar' sobre aquesta qüestió. Així ha respost l'alcalde a la demanda del PSC perquè l'equip de govern expliqui la presumpta relació amb les comissions pagades per Ferrovial al Palau de la Música. Recoder ha insistit que l'Ajuntament va fer arribar tota la informació necessària al Parlament i que l'equip de govern no té cap responsabilitat en la trama.\nL'alcalde ha negat que l'Ajuntament tingui cap relació amb el cas Millet i considera que l'equip de govern ja va fer arribar en el seu moment tota la informació necessària a l'oposició i al Parlament sobre aquesta qüestió. El PSC, però, demana que s'investigui i s'expliqui d'on haurien sortit els diners de les comissions pagades per l'obra del PAV3.\nRecoder ha respost així la petició del PSC. Són declaracions a Cugat.cat.\nSi el PSC reconeix que hem fet els processos d'adjudicació bé, no sé què hem d'explicar.\nEls pèrits de l'Agència Tributària han ratificat aquesta setmana davant del jutge que els exdirigents del Palau de la Música Fèlix Millet i Jordi Montull haurien canalitzat cap a CDC diners procedents de Ferrovial per l'adjudicació d'obres públiques.


El Club de Lectura de la Delegació d’Alacant de l’IEC, confinat però actiu\nEn temps de pandèmia l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) ha adaptat la seva activitat al confinament. Una de les propostes que s’ha traslladat a l’espai virtual és el Club de Lectura de la Delegació d’Alacant de l’IEC. La seva coordinadora, Lliris Picó, escriptora i secretària d’aquesta delegació de la institució, ens ha parlat dels orígens del Club i de com s’organitzen ara.\nCom va sorgir la idea de fer un club de lectura a l’IEC?\nEn realitat, va ser una iniciativa privada, una proposta d’una llibreria, Libros 28, de Sant Vicent del Raspeig, que és on hi ha el campus de la Universitat d’Alacant, que ja feia altres clubs de lectura (infantils, de novel·la negra, de clàssics…), però no en tenia cap en la nostra llengua i per això va recórrer a nosaltres. La proposta ens va semblar molt interessant perquè era una activitat bastant innovadora en la nostra línia de treball, que fins llavors se centrava més en la divulgació científica i tenia un caire més acadèmic. Així doncs, vam pensar que acceptar el repte obria portes a actes més literaris en unes comarques en què la literatura en català necessita un impuls especial.\nQuants membres té?\nActualment som nou membres fixos, alguns dels quals assistim a les tertúlies des que es van crear l’any 2015. Tanmateix, en les sessions en què convidem l’autor del llibre que hem llegit, en més d’una ocasió hem superat la vintena d’assistents.\nÉs obert a tothom?\nSí, és obert a tothom, fins i tot a les persones que no han llegit el llibre però volen acompanyar-nos per valorar si, a partir dels nostres comentaris, el llegiran o no més endavant.\nQuin és el perfil dels membres?\nLa majoria dels membres són persones amb una formació acadèmica important: hi assisteixen farmacèutics, professors d’institut i d’escola d’adults o d’universitat i també alguns escriptors. Comptem també amb l’honor de tenir amb nosaltres els fundadors de la Llibreria Set i Mig, un centre cultural de referència a l’Alacant durant els anys setanta i vuitanta. A tots ens uneix, a més, òbviament, una gran afició per la literatura i un gran compromís per la difusió lingüística i cultural. Quant a les edats, estem entre els quaranta anys dels assistents més joves i la setantena llarga dels dos membres més veterans. La majoria ens centrem, però, en la franja d’entre cinquanta i seixanta anys.\nCom s’organitza habitualment?\nFins ara celebràvem les sessions el darrer dissabte de cada mes a la mateixa llibreria, que malauradament hagué de tancar just després de la celebració de l’últim Club que vam poder fer de manera presencial. Teníem previst reunir-nos a partir de l’abril en un restaurant que destaca també pel seu compromís amb la llengua, el restaurant La Gioconda, també de Sant Vicent del Raspeig, que s’havia ofert a obrir abans d’hora per acollir la nostra tertúlia i, fins i tot, ens plantejàvem fer algun tipus d’activitat gastronòmica relacionada amb els llibres que llegim. Tanmateix, la crisi sanitària no ens ho ha permès.\nCom es trien les lectures?\nFins ara, era la Delegació d’Alacant de l’IEC qui escollia les lectures, amb la condició que havien de ser narrativa i, si podia ser, novetat. Arran del confinament, la sessió d’abril ja s’ha celebrat de manera més lliure i en aquesta ocasió cada membre ha recomanat el llibre que ha pogut llegir. Així, hem tractat poesia, narrativa, assaig i, fins i tot, còmic.\nCom funcionen els clubs en ple confinament?\nDoncs la primera sessió del confinament encara vam poder parlar tots del mateix llibre, perquè ja el teníem llegit. En la sessió d’abril, com dic, ens hem diversificat quant a gèneres i això ens fa replantejar-nos també la reorganització del Club. Ens hem hagut d’adaptar a les noves circumstàncies, tenint en compte també les situacions diverses de cada membre i els coneixements i la possibilitat de maneig de la tecnologia de cadascun de nosaltres, ja que no tots els membres tenien accés a plataformes de videoconferència com Meet o Zoom. Així doncs, ens hem organitzat enviant-nos àudios de Whatsapp, la qual cosa ha possibilitat també que en la darrera tertúlia hi participés fins i tot una persona des dels Estats Units.Aquest mes d’abril col·laboràrem també en una tertúlia organitzada per Rodallibres, el Club de Lectura del Servei de Llengües, moderat pel professor Antoni Estévez, que és una manera d’estretir lligams amb altres clubs i intentar afermar una Xarxa de Clubs del Sud, que havíem començat a constituir amb data de 6 de març i que seguirem organitzant en passar la crisi.\nQuines dificultats afegides té muntar-lo virtualment?\nLa dificultat més greu, com he dit, ha sigut la diferent casuística quant a possibilitats d’accés a les noves tecnologies que hi ha entre els membres. Tot i això ara ens plantegem fer almenys les dues pròximes sessions a través de Facebook, que és una xarxa social que manegem pràcticament tots els assistents a les tertúlies.\nAl llarg de la vostra història, heu fet moltes tertúlies. Hi ha algun llibre que us hagi impactat més?\nAixò és difícil de respondre, perquè al llarg de cinc temporades a raó d’onze sessions cada any, hem fet moltes lectures i la majoria molt bones. Però jo destacaria almenys alguns autors i, sobretot, autores que ens han impactat especialment i, fins i tot, que ens han visitat en més d’una ocasió: Maria Escalas, Teresa Muñoz, Elvira Cambrils, Pepa Guardiola, Anna Moner o Jovi Seser, només per esmentar uns pocs noms. Ja dic que n’han sigut molts.\nEns recomaneu algun llibre per a la recta final del confinament?\nEn recomanaríem molts, sobretot a partir de la sessió d’abril, en què tots vam fer aportacions molt interessants i diverses. Tanmateix, ens quedem amb Els dits dels arbres, d’Anna Maria Villalonga, que fou el primer que vam fer en confinament, i amb Pedres que han de ser remogudes, de Jovi Seser, que fou el darrer que vam fer de manera presencial en companyia del mateix autor. Quant a aquests dos títols, tots els membres vam coincidir que havien estat de les millors tries que hem fet.


Basket CCE Sant Lluís.; Arriba el segon fitxatge, Xavi Payeras | Sports de ca Nostra\nBasket CCE Sant Lluís.; Arriba el segon fitxatge, Xavi Payeras\nEscrito por lorenzo el 16/07/13 • En la Categoría Fútbol Regional,Polideportivo\nArriba el segon fitxatge per el CCE Sant Lluís. Xavi Payeras Hernández, jove pivot maonès de 18 anys, procedent del CB La Salle Maó.\nEl jove pivot, de 1.96 d’alçada, aportarà joventut i il.lusió a un equip que ja coneix. Fruit de la vinculació amb el desaparegut Menorca Bàsquet, en Payeras va formar part de la plantilla que va disputar a Guardamar les fases d’ascens a EBA, quant era tansols júnior de primer any. Ara tornarà a vestir de blau, en l’any del retorn a la Primera Balear.\nAmb aquet fitxatge son ja deu els components de l’equip entrenat per en Xavi Carreras, recordem, Pitu Jiménez, Pau Cardona, Carlos Gómez, Isma Seguí, Cice Mercadal, Juan Murillo, Sergio Muñoz, Mateo Pons, Miki Ortiz i el nou arribat, Xavi Payeras.\nEs un dels pivots amb més projecció de l’illa i s’ha format a la pedrera de l’equip lasallista. La temporada passada va compaginar l’equip júnior amb el CB Es Castell, entrenat per en Carles Solà, a l’autonòmica menorquina.\nBenvingut al CCE Sant Lluís.


Comunicació Palafrugell - Ajuts als comerços de Palafrugell front la crisi de la Covid-19\nSota el títol Palafrugell Comerç. Units amb el comerç, l’Ajuntament de Palafrugell, a través de l’Institut de Promoció Econòmica (IPEP), ofereix ajuts indirectes als establiments del municipi. L’objectiu és intentar minimitzar els efectes que la pandèmia de la Covid-19 ha tingut al petit comerç local.\nPer tal de poder formar part de la iniciativa, els establiments que compleixin els requisits s’han d’inscriure a la campanya. D’aquesta manera, s’incorporaran al llistat de comerços on les persones empadronades a Palafrugell es podran gastar els diners que l’Ajuntament els ha donat. El termini d’inscripció finalitza el proper 14 d’agost de 2020.\nAquesta campanya està vinculada a la línia d’ajuts que l’Ajuntament ha donat a tots els seus veïns i veïnes empadronats, per tal que els gastin en el comerç local. Els imports poden arribar fins als 80 euros, en cas de famílies amb persones en situació d'atur, ERTO o pensió no contributiva. Les famílies podran saber l’import assignat a través d’una APP, que portarà per nom “Palafrugell Comerç” i que es recomana es descarreguin al mòbil per conèixer el saldo, els establiments que hi participen, etc. Per poder gastar els diners, la persona receptora de l’ajut s’haurà d’identificar amb el seu NIF al comerç adherit a la campanya Palafrugell Comerç. Units amb el comerç, i aquest descomptarà directament l’import amb l’Ajuntament.\nL’import màxim que podrà gestionar cada establiment adherit a la campanya serà de 1.200 €. Un cop s’arribi a aquest import, l’establiment no podrà bescanviar més ajudes de les unitats familiars i quedarà inhabilitat a la plataforma. D’aquesta manera, es pretén aconseguir un repartiment de l’ajuda més o menys equitatiu entre els comerços i que se’n puguin beneficiar quants més, millor.\nPer a més informació https://ipep.cat/ca/noticies/palafrugell-comerc.-units-amb-el-comerc


Torra desobeeix l'ordre de la Junta Electoral de retirar llaços grocs i estelades\nSala-i-Martín se les té amb Montilla per les retallades i el coronavirus El Nacional\nIndra: ERTO per a part de la plantilla i rebaixa del sou per a la resta El Nacional\nCoronavirus | 1.289 catalans penjats a l'estranger pels preus abusius dels vols Marina Fernàndez\nCoronavirus: el sorprenent canvi d'Iker Casillas: calb i amb missatge positiu El Nacional\nRecepta en temps de coronavirus (1):Carles Gaig i els seus ous ferrats especials El Nacional\nFoto: Sergi Alcàzar | Vídeo: Sergi Alcàzar\nBarcelona. Dimecres, 13 de març de 2019\nVan avisar que hi donarien una resposta combativa. I ha arribat aquesta tarda. El president de la Generalitat, Quim Torra, desobeeix l'ordre de la Junta Electoral Central de retirar els llaços grocs i banderes estelades dels edificis públics que depenen de l'administració de la Generalitat.\nTorra ha demanat a la JEC que reconsideri la seva resolució al·legant, entre d'altres motius, que, en tant que president té l'obligació de respectar el dret fonamental a la llibertat d'expressió reconegut als funcionaris públics, en referència als treballadors de la Generalitat que han col·locat els llaços grocs i estelades als edificis. A més, acusa la l'autoritat electoral de no ser imparcial i plegar-se als postulats d'aquells partits que es presenten el 28-A i que "des de fa més d'un any, han fet campanyes públiques per fomentar i incentivar la retirada d'aquests símbols".\nEl termini de 48 hores per complir amb el mandat de l'autoritat electoral expirava aquest dimecres a les 19 hores. I a aquesta hora, el llaç i la pancarta que clama per la llibertat dels presos i exiliats encara penjaven de la façana de Palau, com pot apreciar-se al vídeo de dalt. L'escrit de resposta ha arribat minuts abans de l'hora límit. Just a les set, el president Torra ha abandonat el Palau de la Generalitat.\nLa resolució de la JEC donava la raó a una demanda de Ciutadans contra l’exhibició de “símbols ideològics i partidistes en edificis i espais públics” i obria un termini de dos mesos per presentar al·legacions. Ara bé, no precisava si la mesura s'havia de fer efectiva malgrat estar recorreguda, és a dir, si s'havien de treure els llaços grocs i estelades de manera immediata.\nL'ordre recorda la "reiterada doctrina sobre l'obligació dels poders públics de mantenir estrictament la neutralitat política durant els processos electorals" i assenyala que "la igualtat en el sufragi és essencial en la representació democràtica". Alhora, apunta que les llibertats ideològiques i d'expressió són drets fonamentals de les persones, però "no dels governants". I encara més, declara que "el llaç groc i la bandera estelada són símbols partidistes utilitzats per formacions electorals concurrents a les eleccions",\nEl precedent dels Mossos retirant llaços\nA l'espera que la JEC resolgui el recurs que ha presentat la Generalitat, fonts d'Interior assenyalen a aquest diari que l'autoritat electoral sol ser ràpida a l'hora de donar resposta.\nI atenció al precedent. Dies abans de les eleccions del 21-D de 2017, la JEC va emetre una ordre idèntica. La conseqüència va ser que els Mossos d'Esquadra, actuant com a policia judicial, van acabar entrant a diverses conselleries per treure els símbols de suport als presos. Aquella imatge podria repetir-se en les properes hores.\nUnionisme Unionistes despengen el llaç groc de l'ajuntament de Barcelona i ho intenten a la Generalitat El Nacional\nQuioscos & Pantalles Portades per tirar el barret al foc Antoni Maria Piqué\nCoronavirus Catalunya registra 190 noves morts i arriba a 1.070 víctimes per coronavirus El Nacional\nCoronavirus Coronavirus | Vergés: "Esperem l'arribada de 50.000 tests ràpids avui o demà" Anna Solé Sans\ncoronavirus Coronavirus | Igualada reincorpora 85 sanitaris que estaven en quarantena El Nacional


Aquesta tarda, a les 18.30h, Fòrum de residus per debatre com millorar la separació de residus a #santjust | GESTOR DE COMUNICATS | Ajuntament de Sant Just Desvern\nsantjust.cat 09/06/16 Nota informativa\nAquesta tarda, a les 18.30h, Fòrum de residus per debatre com millorar la separació de residus a #santjust\nAvui 9 de juny, a les 18.30h, s'iniciarà un procés perquè la ciutadania participi en el repte de com millorar la recollida selectiva al municipi.\nCal replantejar el sistema de recollida actual?, com podem implicar les famílies que encara no separen els residus? com podem reduir l'ús del contenidor gris?, s'haurien de posar sancions a les persones que no separen els residus correctament? Aquestes són algunes de les preguntes que es posaran damunt la taula per debatre i proposar accions.\nSant Just té un dels millors percentates de recollida selectiva de residus, però els darrers anys s'ha produït un estancament i una tendència clara a la baixa. L'any 2015 la separació de residus va ser d'un 51% (inclou recollida en contenidors, comercial i deixalleria).\nL'objectiu de Catalunya està fixat en el 60% per l'any 2020 i el d'Europa, en el 70% per 2030. És fonamental la implicació de tothom per augmentar la quantitat de recollida selectiva i assolir aquest índex que són de compliment obligat.\nEn aquesta línia, l’Àrea Metropolitana ha engegat una campanya de sensibilització. La setmana passada una trentena de persones informadores van ser-hi a Sant Just Desvern per explicar la ciutadania, a peu dels contenidors, com hem de separar els residus. Paral·lelament, l'Ajuntament ha editat una guia explicativa de com separar correctament, dades de Sant Just, etc. Podeu trobar-la a santjust.cat.\nFÒRUM DE RESIDUS\nVine, informa't i dóna la teva opinió\n9 de juny a les 18.30h a l'Ajuntament


Marsoc | El batlle de Vilafranca vota a favor del dret a decidir dels pobles\nEl batlle de Vilafranca vota a favor del dret a decidir dels pobles\nRedacció Marsoc - 11 de Gener de 2017\nEn el ple d’ahir es presentaven cinc mocions a l’ordre del dia, de les quals una era de caràcter genèric, dues de MÉS, una altra de IxVi-Esquerra i una dels dos conjuntament.\nPrimerament es va votar, per unanimitat, la contractació de l’obra: ‘Canvi de gespa, adequació dels drenatges i sistema de regadiu del camp de futbol Es molí Nou’. L’obra, segons va anunciar l’equip de govern, es presentarà a concurs sota uns requisits marcats pel Consell de Mallorca relacionats amb temàtiques socials. La votació d’aquesta moció al ple era merament un acte simbòlic ja que ja s’havia aprovat la tramitació d’aquesta obra. Recordem que la problemàtica del canvi de gespa ja s’arrossega des de fa uns anys i fins fa uns mesos no havia trobat el vistiplau del PxP.\nEl segon punt, presentat per MÉS, demanava l’adquisició i rehabilitació de les cases del Molí Nou a través del Fons de turisme sostenible (l’Ecotaxa). MÉS ha exposat que la reforma d’aquest edifici emblemàtic del poble no només serviria per recuperar un espai d’interès cultural sinó que també seria una motivació turística per visitar el poble. Aquesta moció, però, es va trobar amb l’abstenció de IxVi-Esquerra, que digueren que aquesta restauració s’hauria de fer a través d’un fons pressupostari específic per a la restauració del patrimoni i no a través de l’Ecotaxa, i els vots en contra del PxP.\nLa tercera moció, presentada conjuntament entre IxVi-Esquerra i MÉS, demanava la destinació d’una partida pressupostària a la col·laboració en les tasques d’exhumació dels desapareguts durant la Guerra Civil i el Franquisme. Tot i la la votació per majoria absoluta de tots els colors de la Sala, aquesta moció es va topar amb el paredó d’en Gori ‘Chaves’, del PxP, que votà en contra per raons encara desconegudes.\nLa quarta moció, presentada per IxVi-Esquerra, anava dirigida a augmentar la recollida selectiva incloent-hi també l’oli d’ús domèstic amb la finalitat de trobar-ne un ús més rendible i, per tant, que es deixi de malgastar. IxVi-Esquerra va proposar un acord amb l’empresa de recollida selectiva per tal que, a més de recollir l’oli, el seu reciclatge sigui encara més sostenible i, fins i tothom que pugui reportar algun benefici al poble.\nLa sorpresa arribà amb la moció presentada per MÉS de trobar una solució definitiva a la situació del Sàhara Occidental i, per tant, reconèixer-lo com a poble amb dret a decidir el seu futur. Va ser en aquest moment quan la portaveu de IxVi-Esquerra va voler estendre aquesta petició a tots els pobles ‘oprimits’ amb voluntat pel dret a decidir. Una vegada acceptada aquesta petició es va votar, amb l’increïble resultat de, incloent-hi el batlle i quatre edils del PxP, nou vots a favor del dret a decidir dels pobles, amb l’abstenció de na Francisca Bauzà ‘Satrina’ i el vot en contra d’en Gori ‘Chaves’.\nPer acabar, durant el torn de preguntes, es va demanar a la Junta de Govern per la qüestió de l’aigua. Segons els dirigents, aquesta problemàtica es va traslladar a la darrera reunió de la Mancomunitat. L’empresa hidràulica encarregada de gestionar aquest recurs al nostre poble (Hidrobal) calcula que la despesa per arreglar el desajust ascendiria a 15.000 euros. La Junta, per la seva part, va al·legar que està analitzant la viabilitat i despesa que suposaria la construcció d’un pou a la zona de Sant Martí.\nLa segona pregunta que es va fer anava dirigida a veure quan es faria la rehabilitació del carrer de Marquès de Vivot i la del carrer nou que passa per darrere el cementiri que, tot i la seva joventut, l’asfalt s’ha començat a desfer. La resposta del batlle va ser que «ja hi estan a damunt».\nLa darrera pregunta que es va fer està relacionada amb una de les últimes inversions que ha fet el Consistori: la compra de les màquines de fitness del Gimnàs Huguet per al club de boxa. El batlle va explicar que l’ús d’aquestes és obert a qualsevol dels clubs esportius del poble que estiguin federats. A més, varen anunciar que és prevista la contractació d’un professional de l’educació física per al disseny de l’organigrama del circuit i per al seu control i manteniment. L’obertura del circuit a tota la gent del poble serà analitzada més endavant.\n35 anys de passeig\nUn acte nadalenc de cloenda amb regust musical: el concert de la coral de Sant Joan i Vilacanta


Ja pots comprar la camiseta ATB oficial a El Corte Inglés – CD Atlético Baleares | Web oficial\nNotícia destacada, Patrocinadors 21 Novembre, 2017 Atlético Baleares\nDes d’ara l’aficionat balearico pot comprar la camiseta oficial Joma ATB 2017-18 al Corte Inglés de Palma, tant al centre comercial d’Avingudes, com en Jaume III. L’acord ha estat presentat aquesta tarda a la planta d’esports d’El Corte Inglés d’Avingudes per part d’Antonio Sánchez, director de relacions externes d’El Corte Inglés Palma, i el director de màrqueting del ATB, Lawrence Mommenthal. Jugadors del futbol base han participat en la signatura de pòster i de samarreta de la mà dels jugadors del primer equip, Guiem Vallori i Sergio Sánchez. Per Mommenthal, “com a club estem molt orgullosos de ser present en els grans magatzems més importants d’Espanya. És un acord que neix fruit de la gran demanda dels nostres aficionats i el ATB fa un pas més en la seva expansió com a marca, amb aquest acord que suposa un nou i potent punt de venda”.\nPer al responsable del centre comercial, “solem tenir cada any dels equips més representatius de les illes, en aquest cas és la novetat l’Atlètic Balears. Ha tingut la seva demanda per part dels seguidors i esperem que es vengui i es vegi molt al seu camp i generi afició. És comercialment interessant”.


Exercicis dualitat 2n_batx\n

1955 ) fou un físic alemany, nacionalitzat posteriorment suís i nord-americà, guardonat l'any 1921 amb el Premi Nobel de Física per la seva explicació de l'efecte fotoelèctric.Albert Einstein ( Ulm, Alemanya 1879 - Princeton, EUA

Einstein és el primer a postular la teoria de la relativitat, que va deduir de l'electrodinàmica de James Clerk Maxwell. Si bé es considera, popularment, que va posar les bases de la utilització de l'energia atòmica i la fabricació de l'bomba atòmica, la veritat és que la seva aportació es redueix a la publicació de la cèlebre fórmula E=mc², d'equivalència entre la massa, en repòs, i l'energia, i a la signatura d'una carta, a petició de Léo Szilárd, dirigida al president Franklin Delano Roosevelt en la que es recomanava la investigació sobre armes nuclears.

Einstein 2.\nEinstein va néixer a Ulm ( Baden-Württemberg ) el 14 de març de 1879 . Va créixer a Munic i més tard a Itàlia . Encara que arribaria a ser un dels més importants físics teòrics, un mestre va dir al seu pare: “Mai farà res de profit”. Interessat en matemàtiques als 12 anys, va interessar-se als 15 per l' àlgebra i la geometria i finalment pel càlcul infinitesimal . I tot i havent-se graduat a l'Escola Politècnica Federal de Zuric l'any 1900 com a professor de matemàtiques i física , no va poder obtenir una plaça a la universitat. L'any 1896 renuncià a la seva ciutadania alemanya per aconseguir la nacionalitat suïssa l'any 1901 . Sense poder accedir a la universitat cercà una feina temporal a Berna i posteriorment una d'indefinida a l'Oficina de Patents suïsses l'any 1904 . El 1895 als 16 anys escriu el seu primer assaig científic: Sobre la investigació de l'estat de l'èter en un camp magnètic. Seguí la formació superior a Suïssa , a l' ETHZ . Allà conegué als seus companys d'estudis: Marcel Grossman i Mileva Marić (amb la qual es casaria), i Michele A. Besso , un enginyer suïs que després seria el seu millor amic. Es va doctorar el 1905 , al ETH (com era conegut el Eidgenössische Technische Hochschule de Zuric) iniciant llavors els seus primers estudis teòrics en tres articles importants: el primer, on explica l' efecte fotoelèctric ; el segon introdueix la teoria de la relativitat restringida , i al darrer hi explica el moviment brownià . El 1914 , just abans de la Primera Guerra Mundial , torna a Alemanya i s'estableix a Berlín un bon nombre d'anys. El seu pacifisme i activitats polítiques però, especialment, els seus orígens jueus , irritaven als nacionalistes alemanys, iniciant-se així una campanya de descrèdit contra ell i les seves teories. Amb l'arribada al poder d' Adolf Hitler l'any 1933 fou acusat pel règim nazi de crear una "Física jueva" en contraposició de la "Física alemanya" o "Física ària", arribant a patir atacs de físics tant importants com Johannes Stark i Philipp Lenard . Aquell mateix any abandonà Alemanya per establir-se als Estats Units , aconseguint la nacionalitat nord-americana l'any 1940 . Albert Einstein morí a Princeton , estat nord-americà de Nova Jersey el 18 d'abril de 1955 . 3.\nEls articles de 1905 El 1905 va finalitzar el seu doctorat presentant una tesi titulada Una nova determinació de les dimensions moleculars. Aquest mateix any va escriure quatre articles fonamentals sobre la física a petita i gran escala. En ells explicava el moviment brownià , l' efecte fotoelèctric i desenvolupava la relativitat especial i l' equivalència massa-energia . El treball d'Einstein sobre l'efecte fotoelèctric li proporcionaria el Premi Nobel de Física l'any 1921 . Aquests articles van ser enviats a la revista "Annalen der Physik" i són coneguts generalment com els articles del "Annus Mirabilis" (del Llatí : Any extraordinari). 4.\nMoviment brownià Article principal: Moviment brownià El primer dels seus articles de 1905 , titulat Sobre el moviment requerit per la teoria cinètica molecular de la calor de petites partícules suspeses en un líquid estacionari, cobria els seus estudis sobre el moviment brownià . L'article explicava el fenomen fent ús de les estadístiques del moviment tèrmic dels àtoms individuals que formen un fluid . El moviment brownià havia desconcertat a la comunitat científica des del seu descobriment per Robert Brown l'any 1827 . L'explicació d'Einstein proporcionava una evidència experimental incontestable sobre l'existència real dels àtoms. L'article també aportava un fort impuls a la mecànica estadística i la teoria cinètica dels fluids , dos camps que en aquella època romanien controvertits. Abans d'aquest treball els àtoms es consideraven un concepte útil en física i química , però la majoria dels científics no es posaven d'acord sobre la seva existència real. L'article d'Einstein sobre el moviment atòmic lliurava als experimentalistes un mètode senzill per a contar àtoms mirant a través d'un microscopi ordinari. El físic alemany Wilhelm Ostwald , un dels líders de l'escola antiatòmica, va comunicar a Arnold Sommerfeld que havia estat transformat en un creient en els àtoms per l'explicació d'Einstein sobre el moviment brownià. 5.\nEfecte fotoelèctric Article principal: Efecte fotoelèctric Albert Einstein l'any 1921 a Viena El segon article es titulava Un punt de vista heurístic sobre la producció i transformació de llum. En ell Einstein proposava la idea de " quàntum " de llum , ara anomenat fotó , i mostrava com es podia utilitzar aquest concepte per a explicar l' efecte fotoelèctric . La teoria dels quàntums de llum va ser un fort indici de la dualitat ona - corpuscle i que els sistemes físics poden mostrar tant propietats ondulatòries com corpusculars. Aquest article va constituir un dels pilars bàsics de la mecànica quàntica . Una explicació completa de l'efecte fotoelèctric solament va poder ser elaborada quan la teoria quàntica va estar més avançada. Per aquest treball, i per les seves contribucions a la física teòrica, Einstein va rebre el Premi Nobel de Física l'any 1921 . 6.\nEfecte fotoelèctric Article principal: Efecte fotoelèctric Albert Einstein l'any 1921 a Viena El segon article es titulava Un punt de vista heurístic sobre la producció i transformació de llum. En ell Einstein proposava la idea de " quàntum " de llum , ara anomenat fotó , i mostrava com es podia utilitzar aquest concepte per a explicar l' efecte fotoelèctric . La teoria dels quàntums de llum va ser un fort indici de la dualitat ona - corpuscle i que els sistemes físics poden mostrar tant propietats ondulatòries com corpusculars. Aquest article va constituir un dels pilars bàsics de la mecànica quàntica . Una explicació completa de l'efecte fotoelèctric solament va poder ser elaborada quan la teoria quàntica va estar més avançada. Per aquest treball, i per les seves contribucions a la física teòrica, Einstein va rebre el Premi Nobel de Física l'any 1921 . 7.\nRelativitat especial Article principal: Relativitat especial i Teoria de la Relativitat Especial El tercer article d'instein d'aquest any es titulava Zur Elektrodynamik bewegter Körper (Sobre l'electrodinàmica de cossos en moviment). En aquest article Einstein introduïa la teoria de la relativitat especial estudiant el moviment dels cossos i l' electromagnetisme en absència de la força de gravetat . La relativitat especial resolia els problemes oberts per l' experiment de Michelson-Morley en el qual s'havia demostrat que les ones electromagnètiques que formen la llum es movien en absència d'un mitjà. La velocitat de la llum és, per tant, constant i no relativa al moviment. Ja el 1894 George Fitzgerald havia estudiat aquesta qüestió demostrant que l'experiment de Michelson-Morley podia ser explicat si els cossos es contreuen en la direcció del seu moviment. De fet, algunes de les equacions fonamentals de l'article d'Einstein havien estat introduïdes anteriorment ( 1903 ) per Hendrik Lorentz , físic holandès, donant forma matemàtica a la conjectura de Fitzgerald. Aquesta famosa publicació està qüestionada com a treball original d'Einstein, degut al fet que en ella va ometre citar tota referència a les idees o conceptes desenvolupades per aquests autors així com els treballs d' Henri Poincaré . En realitat *Einstein desenvolupava la seva teoria d'una manera totalment diferent a aquests autors deduint fets experimentals a partir de principis fonamentals i no donant una explicació fenomenològica a observacions desconcertants. El mèrit d'Einstein radicava, per tant, en explicar el succeït en l'experiment Michelson-Morley com a conseqüència final d'una teoria completa i elegant basada en principis fonamentals i no com una explicació ad-hoc o fenomenològica d'un fenomen observat. El seu raonament es va basar en dos axiomes simples: En el primer va reformular el principi de simultaneïtat , introduït per Galileu Galilei segles abans, pel qual les lleis de la física han de ser invariants per a tots els observadors que es mouen a velocitats constants entre ells, i el segon, que la velocitat de la llum és constant per a qualsevol observador. Aquest segon axioma, revolucionari, va més enllà de les conseqüències previstes per Lorentz o Poincaré que simplement relataven un mecanisme per a explicar la ressolució d'uns dels braços de l'experiment de Michelson-Morley. Aquest postulat implica que si un centelleig de llum es llança al creuar-se dos observadors en moviment relatiu, ambdós veuran allunyar-se la llum produint un cercle perfecte amb cadascun d'ells al centre. Si a banda i banda dels observadors es posés un detector, cap dels observadors es posaria d'acord en quin detector es va activar primer , perdent-se així els conceptes de temps absolut i simultaneïtat. La teoria rep el nom de "teoria especial de la relativitat" o "teoria restringida de la relativitat" per a distingir-la de la Teoria general de la relativitat , que va ser introduïda per Einstein el 1915 i en la qual es consideren els efectes de la gravetat i l' acceleració . 8.\nEquivalència massa-energia Article principal: Equivalència entre massa i energia El quart article d'aquell any es titulava Ist die Trägheit eines Körpers von seinem Energieinhalt abhängig? ("Depèn la inèrcia d'un cos del seu contingut d'energia?") i mostrava una deducció de l'equació de la relativitat que relaciona massa i energia . En aquest article es deia que "la variació de massa d'un objecte que emet una energia L és L/V²", on V era la notació per a la velocitat de la llum usada per Einstein el 1905 . Aquesta equació implica que l' energia E d'un cos en repòs és igual a la seva massa m multiplicada per la velocitat de la llum al quadrat: E=mc² . Albert Einstein, Paul Ehrenfest , Paul Langevin , Heike Kamerlingh Onnes i Pierre Weiss l'any 1920 a Leiden . Mostra com una partícula amb massa posseïx un tipus d'energia, "energia en repòs", diferent de les clàssiques energia cinètica i energia potencial . La relació massa-energia s'utilitza comunament per a explicar com es produeïx l' energia nuclear ; amidant la massa de nuclis atòmics i dividint pel nombre atòmic es pot calcular l'energia d'enllaç atrapada en els nuclis atòmics. Paral·lelament, la quantitat d'energia produïda en la fissió d'un nucli atòmic es calcula com la diferència de massa entre el nucli inicial i els productes de la seva desintegració multiplicada per la velocitat de la llum al quadrat 9.\nEstadístiques Bose-Einstein Article principal: Estadística de Bose-Einstein El 1924 Einstein va rebre un article d'un jove físic indi, Satyendra Nath Bose, descrivint la llum com un gas de fotons i demanant l'ajuda d'Einstein per a la seva publicació. Einstein es va adonar que el mateix tipus d'estadístiques podien aplicar-se a grups d'àtoms i va publicar l'article, conjuntament amb Bose. Les estadístiques de Bose-Einstein expliquen el comportament de grups de partícules indistingibles entre si i conegudes com bosons. 10.\nActivitat política Albert Einstein va tenir sempre una inclinació cap a la política i al compromís social com a científic, interessant-se profundament per les relacions entre ciència i societat . Va ser cofundador del Partit Liberal Democràtic Alemany . Einstein i Oppenheimer Amb l'auge del moviment nacional socialista a Alemanya Einstein va deixar el seu país i es va nacionalizar nord-americà. En plena Segona Guerra Mundial va donar suport a una iniciativa de Robert Oppenheimer per a iniciar el programa de desenvolupament d' armes nuclears conegut com a Projecte Manhattan , ja que va considerar aquesta l'única forma de reduir els governs alemany i japonès. Einstein, però, sempre va voler que aquestes armes nuclears no fossin utilitzades. Al maig de 1949 la revista Monthly Review va publicar a Nova York un article seu sota el títol de Per què el socialisme? en el qual reflexiona sobre la història, les conquestes i les conseqüències de l'"anarquia econòmica de la societat capitalista", article que avui segueix tenint vigència. Cal tenir en compte que Einstein fou un enardit activista polític molt perseguit durant la caça de bruixes del senador anticomunista Joseph McCarthy per manifestar opinions de caràcter antimperialistes, encara que es va salvar per aportar grans avanços científics dels quals el govern nord-americà es va valer per a la seva expansió armamentística. Originari d'una família jueva assimilada va advocar per la causa sionista , encara que fins el 1947 s'havia mostrat més partidari d'un estat comú entre àrabs i jueus. L'Estat d' Israel es va crear l'any 1948 , quan Chaim Weizmann , el primer president d'Israel i vell amic d'Einstein, va morir l'any 1952 , Abba Eban, ambaixador israelià als Estats Units , li va oferir la presidència. Einstein va rebutjar l'oferiment dient "Estic profundament commogut per l'oferiment de l'Estat d'Israel i alhora tan entristit que m'és impossible acceptar-lo". En els seus últims anys va ser un pacifista convençut i es va dedicar a l'establiment d'un utòpic Govern Mundial que permetria a les nacions treballar juntes i abolir la guerra. En aquesta època va llançar el conegut Manifest Russell-Einstein que feia un cridat als científics per a unir-se en favor de la desaparició de les armes nuclears . Aquest document va servir d'inspiració per a la posterior fundació de les Conferències Pugwash de Ciència i Afers Mundials que el 1995 foren guardonades amb el Premi Nobel de la Pau . 11.\nCreences religioses Einstein distingeix tres estils que sovint es barregen en la pràctica de la religió. El primer està motivat per la por i la mala comprensió de la causalitat i, per tant, tendeix a inventar éssers sobrenaturals. El segon és el social i moral, motivat pel desig del suport i de l'amor. Ambdós tenen un concepte antropomórfic de Déu. El tercer — que Einstein considera el més madur—, està motivat per un profund sentit de sorpresa i misteri.  Einstein creia en «un Déu que es revela en l'harmonia de tot el que existeix, no en un Déu que s'interessa en el destí i les accions de l'home». Desitjava conèixer «com Déu havia creat el món». En algun moment va resumir les seves creences religioses de la manera següent: «La mseva religió consisteix en una humil admiració de l'il·limitat esperit superior que es revela en els més petits detalls que podem percebre amb la nostra fràgil i dèbil ment». « La més bella i profunda emoció que ens es donat sentir, és la sensació del místic. Ella és la que genera tota la verdadera ciència. L'home que desconeix aquella emoció, que és incapaç de meravellar-se i sentir l'encant i la sorpresa, està pràcticament mort. Saber que allò que per a nosaltres es impenetrable realment existeix, que es manifesta amb la més alta saviesa i la més radiant bellesa, sobre la qual les nostre embotades facultats només poden comprendre en les seves formes més primitives. Aquell coneixement, aquella sensació, és la verdadera religió. » En alguna ocasió, en una reunió, se li va preguntar a Einstein si creia o no en un Déu, i respongué: «Crec en el Déu de Spinoza , que és idèntic a l'ordre matemàtic de l'Univers». Una cita més llarg d'Einstein apareix a Science, Philosophy, and Religion, A Symposium (Simposi de ciència, filosofia i religió), publicat per la Conferència de Ciència, Filosofia i Religió en la seva Relació amb la FOrma de Vida Democràtica: « Quant més imbuït estigui un home en l'ordenada regularitat dels esdeveniments, més ferm serà la seva convicció que no hi ha lloc —del costat d'aquesta ordenada regularitat—- per a una causa de naturalesa diferent. Per a aquest home, ni les regles humanes ni les "regles divines" no existiran com a causes independents dels esdeveniments naturals. Segurament, la ciència mai no podrà refutar la doctrina d'un Déu que interfereix en els esdeveniments naturals, perquè aquesta doctrina pot refugiar-se sempre que el coneixement científic no pot posar el peu en aquest tema. Però estic convençut que tal comportament de part de les persones religioses no només és inadequat sinó també fatal. Una doctrina que es manté no en la llum clara sinó en la foscor, que ja ha causat un mal incalculable al progrés humà, necessàriament perdrà el seu efecte en la humanitat. En la seva lluita pel bé ètic, les persones religioses haurien de renunciar a la doctrina de l'existència de Déu, això és, renunciar a la font de la por i l'esperança, que en el passat va posar un gran poder a les mans dels sacerdots. En la seva tasca, s'han de recolzar en aquelles forces que són capaces de conrear el bé, la veritat i la bellesa en la mateixa humanitat. Això és segur, una tasca més difícil però incomparablement més meritòria i admirable. » En una carta datada del març de 1954, que fou inclosa en el llibre Albert Einstein, The Human Side (Albert Einstein, el costat humà), editat per Helen Dukas i Banesh Hoffman i publicada per Princeton University Press, Einstein diu: « Sens dubte era una mentida el que s'ha llegit sobre les meves conviccions religioses; una mentida que és repetida sistemàticament. No crec en un Déu personal i no ho he negat mai sinó que ho he expressat clarament. Si hi ha alguna cosa en mi que se li pugui dir religiós és la il·limitada admiració per l'estructura del món, fins on la nostra ciència pot revelar-la. Recommended


Joan Roma: EL PROGRAMA E - DIBAM , ENDAVANT\nEL PROGRAMA E - DIBAM , ENDAVANT\nEL PROGRAMA E-DIBAM VA ENDAVANT.\nEn un anterior escrit ja varem comunicar de que el municipi de Borredà va estar escollit per la Diputació de Barcelona, com un dels ajuntaments – pilot per introduir l’administració digital complerta. Es a dir, a convertir tots els tràmits administratius que ara es duen a terme, en format paper, a fer-ho en format digital.\nAquest dimecres dia 26 al mati, un equip de tècnics de la Diputació de Barcelona varen venir a l’ajuntament per tenir una nova reunió de treball. En aquesta reunió ja es varen planificar els passos concrets a donar per començar a portar el Registre d’entrades i sortides, via electrònica, i adequar l’arxiu i totes les instal•lacions municipals, al nou format.\nEn pocs mesos, l’ajuntament disposarà de les eines tècniques, formatives i en personal de la Diputació de Barcelona , per deixar enrere l’actual etapa i començar-ne una de nova , de forma experimental, que marcarà el futur de tots els ajuntaments catalans.\nL’experiència de Borredà i dels altres pobles i ciutats – pilot, permetrà veure com han d’evolucionar les administracions per aconseguir fer el pas a l’era digital, amb plenes garanties de confidencialitat, seguretat i eficàcia.\nEl repte, és important i engrescador. El futur ja és aquí i les prestacions que donarà aquest nou funcionament suposa un canvi de funcionament i mentalitat a nivell d’administradors i administrats.\nDintre les properes setmanes, nous equips de tècnics vindran a l’ajuntament per posar en marxa el nou model. I a principis de l’estiu, la major de les operacions es faran ja, pel nou sistema.


LATISIMUS DORSI | Clínica Planas Barcelona\nHome > cirurgia Reconstructiva > LATISIMUS DORSI\nAvui dia, el càncer de mama segueix essent el tipus de tumor més habitual entre les dones de la nostra societat. A més de ser una terrible malaltia, el seu tractament comporta amb freqüència la mastectomia o extirpació de la mama, amb la consegüent pèrdua d’un pit. La reconstrucció mamària és un pas essencial cap a la normalitat. No només restitueix un òrgan perdut, si no que ajuda a recobrar la feminitat, la pròpia imatge, l’equilibri psicològic i contribueix a atenuar la commoció que va suposar la lluita contra el càncer.\nMitjançant la reconstrucció mamària, el cirurgià plàstic crea un nou pit, el més semblat a una mama natural. Aquest procediment no interfereix ni en el tractament, ni en el control posterior del càncer de mama. Prova d’això és que cada dia són més els oncòlegs que el recomanen.\nL’elecció del tipus d’intervenció més apropiada s’haurà de personalitzar per a cada pacient en funció de les seves característiques i de l’estadi de la malaltia. Hi pot haver casos en els quals es combinin més d’una tècnica o pacients que, després de conèixer les limitacions, avantatges i riscos de cadascuna d’elles, hauran de decidir amb el cirurgià quina és la que més els convé.\nPer solucionar la manca de pell després de la mastectomia es fa servir pell del dors de la dona, que es fa arribar al pit a través d’un túnel cutani a nivell de l’aixella. Per aconseguir que aquesta pell de l’esquena visqui, també es mobilitza el múscul subjacent, que aporta vasos sanguinis nutrients a aquesta pell. Aquest múscul rep el nom mèdic de "latissimus dorsi" o dorsal ample.\nA més de la pell unida al múscul, podem mobilitzar també tot el teixit adipós al voltant del múscul, de manera que obtindrem un volum molt important de teixits per reconstruir la mama. Aleshores, parlarem del "latissimus dorsi ampliat”. Si no hi ha suficient teixit adipós, es col•locarà un implant estàndard sota del muscle.\nLa intervenció es fa en un sol temps quirúrgic i dura entre 4 i 5 hores. Es sacrifica un muscle, que en condicions normals pot resultar prescindible. La cicatriu de l’esquena es situa a una alçada on queda tapada fàcilment pel sostenidor o pel banyador.\nAquesta intervenció es fa amb anestèsia general i, de manera molt ocasional, es fa una transfusió de sang durant la intervenció o en el període de temps de la hospitalització.\nLa limitació d’aquesta tècnica és estètica: el tipus de pell de l’esquena no és ben bé la de la mama, és més gruixuda i fosca, de manera que el resultat no és tan natural como el d’altres tècniques. Tant de manera visual como al tacte, serà apreciable la diferència amb la mama no operada. Al tenir que utilitzar sovint implants mamaris, també existiran les limitacions que aquests presentin.\nMés informació sobre LATISIMUS DORSI\nSerà necessari un ingrés de 5 a 6 dies.\nComo a totes les intervencions, és imprescindible realitzar un examen mèdic previ per detectar qualsevol possible anomalia que pogués contraindicar l’operació.\nAquesta cirurgia precisa una anestèsia de tipus general.\nDesprés de l’operació, el pacient haurà d’estar ingressat a la clínica entre 5 i 6 dies. Després d’un repòs relatiu durant una setmana, tornarà gradualment a la seva activitat quotidiana, tot i que en alguns casos haurà de dur drenatges a l’esquena durant els primers 10-15 dies. La seva integració a la vida laboral i activitat social habituals la podrà fer passades 3 o 4 setmanes. No es necessari retirar sutures. Per ajudar al procés de cicatrització, s’utilitzaran plaques de silicona o algun sistema similar.\nExisteix algun tipus de limitació per dur a terme aquesta intervenció?\nLa limitació d’aquesta tècnica és estètica: el tipus de pell de l’esquena no és del tot semblada a la de la mama, és més gruixuda i fosca, de manera que el resultat no és tan natural como el d’altres mètodes. Per tant, visualment i al tacte, la diferència amb la mama no operada serà apreciable. Al tenir que utilitzar sovint implants mamaris, també existiran les limitacions que aquests presenten.\nEl sacrifici muscular que comporta aquesta tècnica, quina repercussió pot tenir?\nPer a una activitat física normal (exercici físic moderat), la repercussió és mínima. Per a pacients que practiquin esports com l’esquí de fons, tenis, golf, etc., poden suposar una pèrdua moderada de la mobilitat, amb una més o menys repercussió depenent del pacient.\nÉs veritat que el postoperatori és més llarg que amb d’altres tècniques?\nTot sovint hem de deixar els drenatges de l’esquena durant unes 2-3 setmanes, fet que fa que la pacient torni a casa seva portant aquests drenatges. Tot això és per evitar la formació de seromes a l’esquena.


Per començar, Matemàtiques. - AULA D'EXTENSIÓ UNIVERSITÀRIA DE GENT GRAN. VILANOVA I LA GELTRÚ\nEl passat 1 d’Abril, l’Aula va començar el tercer trimestre. Per fer-ho comptà amb la presència del professor Joan Gómez Urgellès que en altres ocasions ja ha participat en les activitats programades. En la sessió va comentar el seu darrer llibre “Els nombres i el seu encant”. Gómez ha rebut per aquest llibre el premi Humbert Torres per la seva trajectòria divulgadora, i especialment per popularitzar les matemàtiques i el seu ensenyament, destacant també el Òmnium Cultural.\nSobre Joan Gómez: Joan Vicenç Gómez Urgellés va néixer al 1959 a Vilanova; és llicenciat en Matemàtiques i doctor en Ciències de l’Educació per la Universitat Autònoma de Barcelona, col·laborador de la UNED, a més de professor de Matemàtica Aplicada a la UPC. És autor de llibres de text com ara Variable complexa (1994) o Anàlisi vectorial (1996) o llibres de divulgació com Matemáticos, espías y piratas informáticos (2010), Cuando las rectas se vuelven curvas (2010) o Zàping matemàtic (2011). Ha rebut nombrosos premis, entre els quals el Josep Pallach pel treball “Per a un nou ensenyament de les matemàtiques”, el premi Joan Profitós per “L’altra cara de les matemàtiques” o també el premi Angeleta Ferrer i Sensat a la recerca i innovació educativa. També ha estat president de la Federació d’Entitats per a l’Ensenyament de les Matemàtiques de Catalunya\nEl nou llibre , “Els nombres i el seu encant” pretén popularitzar encara més la matemàtica. El text s’adreça a professorat i a la ciutadania en general. Un treball que sorgeix arrel del Premi Nacional de divulgació científica atorgat per Òmnium Cutural i la Fundació Catalana per la recerca i la innovació a Joan Gómez, i que vol posar de manifest la convivència amb els nombres i la seva importància en els aspectes més quotidians.\n“Les matemàtiques no són una tortura, ni són tan complicades com la gent creu, poden ser atractives, és un sentiment i una manera de pensar i de viure”, deia Joan Gómez Urgellés en la presentació a la Masia d’en Cabanyes, durant la presentació del llibre.\nAquest llibre explica, de manera àgil i amena, la història, el funcionament i algunes curiositats del món dels nombres i els codis presents a la nostra vida: l’aritmètica del DNI, el NIF i el passaport, la composició dels nombres dels comptes bancaris, les targetes de crèdit, el codi de barres, l’ISBN (llibres), l’EAN (productes europeus), l’IMEI (mòbils), el codi binari, la clau Morse, així com la relació de les matemàtiques i la fotografia, l’art, el GPS, o el sistema de matriculació dels vehicles, entre altres.\nEl llibre, amb pròleg del poeta vilanoví Francesc Pasqual i Moster, ha estat editat per Òmnium Cultural, Institut d’Estudis Ilerderencs i la Diputació de Lleida i està adreçat al professorat, com a eina i font de recursos per treballar les competències; a la ciutadania, per tenir sentit crític i a pares, mares i públic en general.\nAl Biblioblog- Fora del prestatge de la Biblioteca Joan Oliva hi hem trobar una interessant entrad que fa referència la llibre del Joan Gómez:\nEls nombres d’Urgellès\nEl simbolisme dels nombres ha estat durant bona part de la història considerat com un misteri. Les matemàtiques és la ciència que estudia aquest coneixement necessari per assolir l’objectiu de poder comprendre el món una mica més. La vocació pedagògica del professor vilanoví Joan Gómez Urgellès estableix que el llenguatge matemàtic no ha de ser el punt de partida en l’essència de les coses sinó el punt d’arribada; i ho fa a través d’un plantejament que comunica les deduccions i les seves observacions pràctiques d’una manera plana i sensible, però amb un entusiasme tan gran que ensenya a donar valor a qüestions diàries que el propi individu no li dona més importància en el seu desenvolupament diari. Els codis numèrics són el millor exemple de la presència dels números en el nostre voltant a través dels codis de barres, els números associats a transaccions bancàries, o els números ISBN que permet la localització dels llibres en un entorn determinat. Els fonaments de la tecnologia de la informàtica i la comunicació ho forma principalment també les matemàtiques, a través de la utilització del codi binari. Aquest llenguatge, format per zeros i uns, són els responsables de que es puguin utilitzar els ordinadors, enviar missatges per internet, o que els cercadors indexin informació determinada a partir d’uns registres escollits per l’individu per aconseguir una cerca òptima d’informació que ens ajudi a assolir el coneixement.\nLa xerrada es va seguir amb enorme interès pel contingut i per les aplicacions directes de la matemàtica en la quotidianitat i amb el descobriments de factors matemàtics que moltes vegades passen desapercebuts.


Obama presenta una iniciativa educativa: els centres universitaris de dos anys obtindran un impuls de 12.000 milions de dòlars - Totes Les Novetats\nLa Casa Blanca va proposar un esforç massiu per reconstruir els treballadors dimarts reforçant els col·legis comunitaris de la nostra nació i creant cinc milions de graduats universitaris addicionals el 2020.\nEn declaracions al Macomb Community College de Michigan, el president Obama va subratllar la importància de l’educació per a la prosperitat d’Amèrica i va anunciar la Iniciativa de Graduació Americana que busca ajudar a 5 milions d’americans addicionals a obtenir títols i certificats en la propera dècada augmentant les beques Pell Grant i derivant 12.000 milions de dòlars a l’envellit sistema universitari de dos anys.\nLa revista Time va dir que els graduats de programes de 2 anys guanyen un 30% més en comparació amb els estudiants de secundària i donen 'un 16% de rendibilitat per cada dòlar que inverteixen els estats i els governs locals, cosa que els converteix en una de les millors eines que tenim per treure'ns de la recessió'. ”.\nObama va insistir que el finançament seria neutre en el dèficit: 'Pagem aquest pla sense afegir-lo al dèficit posant fi a les inútils subvencions que actualment proporcionem als bancs i als prestadors privats per a préstecs estudiantils'. Els programes tradicionals de préstecs escolars guanyen als bancs ingressos per milers de milions de dòlars. Amb un programa de préstec directe supervisat pel govern, aquest estalvi es pot destinar directament a finançar la iniciativa.\nEl president va anomenar la seva proposta l’actualització més significativa als col·legis comunitaris des del projecte de llei GI i la comissió d’educació superior del president Truman, que va ajudar a duplicar el nombre de col·legis comunitaris i a augmentar el nombre de inscripcions en aquests col·legis.\nLa inscripció als col·legis comunitaris de la nació ja suma més de 6 milions d’estudiants i ha augmentat en més de tres vegades la taxa de col·legis de quatre anys. Disposen de matrícules assequibles, polítiques d’admissió obertes, horaris de cursos flexibles i ubicacions convenients, i són particularment importants per a estudiants més grans, que treballen, necessiten classes de recuperació o només poden fer classes a temps parcial.\nLes escoles professionals també poden treballar amb empreses, indústries i governs per crear programes de formació a mida per satisfer les necessitats en els àmbits de la infermeria, la tecnologia de la informació sanitària, la fabricació avançada i els llocs de treball ecològics, i proporcionar formació personalitzada al lloc de treball. Per exemple, l'Acadèmia de Xarxes de Cisco treballa amb col·legis comunitaris per formar estudiants de tot el país en feines de base tecnològica i està ampliant aquesta plataforma per formar-se per a infraestructures de banda ampla i tecnologia de la informació sanitària.\nEl Congrés hauria d'aprovar l'afluència d'efectiu federal per als col·legis de dos anys, que van rebre finançament de 1.900 milions de dòlars el 2006.\nLa American Graduation Initiative pagarà noves innovacions i reformes per afrontar alguns dels problemes del sistema, com ara la seva penosa taxa de finalització del 50%. Les beques basades en el rendiment i les fórmules de finançament basades en el progrés dels estudiants s’utilitzaran per reforçar les taxes d’acabament, així com els grups de suport i la inversió addicional en el seguiment del progrés dels estudiants.\nConstruir associacionsamb empreses i el sistema d’inversió de la força de treball per crear vies professionals on els treballadors puguin obtenir noves credencials i promocions pas a pas, programes d’educació del lloc de treball per construir competències bàsiques i currículum coordinat amb pràctiques i insercions laborals.\nAmplieu l'oferta de cursosi oferir doble inscripció a escoles secundàries i universitats, promoure la transferència de crèdit entre col·legis i alinear els requisits de graduació i d’accés a les escoles secundàries, col·legis comunitaris i universitats i universitats de quatre anys.\nMillorar els programes de recuperació i educació d’adults, accelerant els estudiants & rsquo; progressar i integrar les classes de desenvolupament a les classes acadèmiques i professionals.\nModernitzar les instal·lacions: Per estar al dia amb els nord-americans sense feina que reclamen que es tornin a formar, s'utilitzaran 2.500 milions de dòlars per modernitzar les instal·lacions de la universitat comunitària i afegir espai a l'aula. Es crearia un fons per catalitzar una inversió addicional de 10.000 milions de dòlars en indústries locals que necessitin una formació adequada dels seus futurs empleats.\nCreeu un nou laboratori d’habilitats en línia: La instrucció en línia també pot ser una poderosa eina per estendre les oportunitats d’aprenentatge a les zones rurals o als adults que treballen i que necessiten adaptar-se a les famílies i als llocs de treball. Els cursos en línia oberts crearan noves rutes perquè els estudiants adquireixin coneixements, habilitats i credencials. Els departaments de Defensa, Educació i Treball treballaran junts per fer els cursos de lliure accés a través dels col·legis comunitaris.\nGossos Entrenats per Ensumar Covid-19 Aconsegueixen 1 Puntuació Gairebé Perfecte en Diagnosticar Mostres de Sudoració


Colau es gasta 300.000 euros en la Primavera Republicana - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 20 d'Abril de 2021. 17:51h.\nColau es gasta 300.000 euros en la "Primavera Republicana"\nEl PP denuncia que l'alcaldessa de Barcelona "despilfarra" diners públics\nEl sisè Tinent d'Alcaldia i responsable de Cultura de Colau a l'Ajuntament de Barcelona, Joan Subirats, ha detallat, a petició dep PP, que el cost total de l'organització de la "Primavera Republicana", una sèrie d'actes per conmemorar el el 90a aniversari de la Segona República, ascendeix fins als 289.202 euros -activitats 222.111, infraestructures 32.090 i comunicació 35.000-.\nEl portaveu de grup popular a l'Ajuntament de Barcelona, Óscar Ramírez, ha denunciat que l'alcaldessa Ada Colau "despilfarra" diners públics i ha manifestat que "és vergonyós i un insult que en plena crisi econòmica i sanitària l'alcaldessa Colau es dediqui a gastar gairebé 300.000 euros de tots els barcelonins a celebrar 'Primaveres Republicanes', per després oblidar els més de 40 anys de democràcia i menysprear la Constitució i el 12-O".\n"La gestió de Colau és un fracàs per a Barcelona, només és notícia per manifestacions que demanen la seva dimissió, pels pèssims índexs en inseguretat i incivisme, per destrossar la mobilitat amb l'urbanisme tàctic i pintar els carrers de coloraines o per enfonsar l'economia de la ciutat, per això tapa les seves mancances amb ideologia populista", ha rebblat.\nRamírez, d'altra banda, ha demanat al PSC que "respecti la Constitució i la democràcia i retorni l'escut monàrquic d'Espanya a la Plaça Cinc d'Oros" i, en aquest sentit, ha recordat que la plaça a el Rei Joan Carles I va ser atorgada per l'alcalde socialista Narcís Serra a principis dels 80. "A més d'un se li hauria de caure la cara de vergonya de menysprear els símbols de l'Estat que ens han donat més de 40 anys de democràcia i llibertat".\nFinalment, Óscar Ramírez ha reiterat, "és lamentable que una ciutat com Barcelona estigui governada per partits que només pensa en fets de fa 90 anys, la història es respecta, no s'interpreta".\nDesgreuge del PP amb la monarquia


El conseller d'Ensenyament aposta per la creació d'una assignatura de «cultura religiosa» | NacióRipollès\nComunitat educativa de Ripoll\nEl conseller d'Ensenyament aposta per la creació d'una assignatura de «cultura religiosa»\nJosep Bargalló ha estat aquest matí a Ripoll on s'ha reunit amb la comunitat educativa de la vila i ha explicat el Pla Educatiu d'Entorn que s'hi desplegarà\nper Isaac Muntadas, Ripoll, 7 de setembre de 2018 a les 18:19 |\nEl conseller d'Ensenyament, Josep Bargalló, ha estat aquest matí a Ripoll | Isaac Muntadas\nEl conseller d'Ensenyament, Josep Bargalló, ha visitat Ripoll aquest divendres al matí per reunir-se amb la comunitat educativa de la vila. La trobada ha començat al voltant de les 12 del migdia a la sala de plens de l'Ajuntament i han estat gairebé dues hores reunits. L'objectiu d'aquesta reunió era explicar als directors de tots els centres educatius de Ripoll com es desplegaria el Pla Educatiu d'Entorn a finals d'aquest any que s'ha dissenyat pel municipi. Òbviament, aquest pla no hauria tingut tanta repercussió si els responsables dels atemptats de Barcelona i Cambrils no haguessin viscut a la capital del Ripollès.\nLa integració és un dels principals cavalls de batalla d'Ensenyament i, també ho és el coneixement. Precisament, ara fa uns mesos el president de l'Associació Annour de Ripoll, Ali Yassinede, va assegurar que si els joves terroristes haguessin conegut ''les bases de la religió musulmana'', no s'haurien produït els atemptats del 17-A. Yassinede va explicar que havien demanat al Departament d'Ensenyament de la Generalitat que s'ensenyessin nocions bàsiques de religió musulmana a l'escola i que no havien rebut cap resposta. Avui Bargalló s'ha pronunciat sobre aquest aspecte. El conseller ha reconegut que, en alguns llocs del territori, hi hagut pares que han sol·licitat que s'impartís una assignatura de religió musulmana -les peticions han arribat a escoles públiques i concertades-.\nBargalló saludant alguns directors de centres educatius de Ripoll Foto: Isaac Muntadas\nTot i així, Bargalló ha recordat que aquestes peticions es recolzen en un acord que va impulsar l'Estat espanyol amb les quatre grans religions del planeta (cristianisme, islamisme, budisme, i hinduisme) sota la batuta del president José Luis Rodríguez Zapatero, en què es deia que quan s'executés es podrien ensenyar als centres docents. ''No s'ha executat i algun dia s'haurà de fer'', ha assenyalat. De moment, Bargalló ha exposat que han informat a les autoritats religioses catòliques del país que la millor manera d'executar aquest acord és creant l'assignatura de ''cultura religiosa''. És a dir, explicar la història de les religions del planeta en una sola assignatura i no per separat.\nAixò no és tan fàcil com sembla, ja que el Concordat entre l'Estat espanyol i la Santa Seu condiciona molt aquesta decisió. ''Estic segur que a l'alcalde de Ripoll li faria il·lusió cobrar l'IBI a segons quin edificis del poble, doncs a nosaltres ens passa el mateix amb aquesta assignatura'', ha apuntat. Amb més o menys entrebancs, Bargalló està convençut que en el futur aquesta assignatura existirà perquè és ''indispensable'' pels alumnes per aprendre història de la religió, de l'art o de la literatura, entre moltes altres matèries. De fet, el conseller Bargalló ha revelat que en algunes escoles concertades ja s'imparteix.\nMoments abans de començar la reunió entre Ajuntament, Ensenyament i els centres docents Foto: Isaac Muntadas\nL'àrab i el xinès, llengües per extraescolars\nBargalló també ha remarcat que Ensenyament té un pla de plurilingüisme i multiculturalitat arreu de Catalunya que tindrà un nou impuls gràcies a una millora pressupostària del departament de cara els pressupostos de l'any 2019. Dins d'aquest pla es preveu l'oferta de poder estudiar la llengua d'origen de col·lectius estrangers nombrosos com activitat extraescolar. Ensenyament ho ha acordat amb els consolats del Marroc i la Xina per poder ensenyar l'àrab i el xinès. En un futur també es podria impartir l'amazigh i l'urdú. A més, el Departament d'Ensenyament també disposarà de més personal per poder ensenyar aquestes llengües, ja que ara tot just comencen a sortir les primeres generacions de titulats universitaris catalans que tenen altres llengües d'origen.\nL'educació a Ripoll, en el punt de mira\nL'alcalde de Ripoll, Jordi Munell (PDeCAT-DC), ha recordat que, des que es van produir els atemptats a Barcelona i Cambrils, el sistema educatiu de Ripoll ha estat en ''el punt de mira'' perquè els terroristes n'havien format part des de petits. La pressió mediàtica al municipi també ha estat molt alta al llarg del curs. Només a principis d'aquest mes d'agost, l'Ajuntament ha atès al voltant de 170 mitjans de comunicació i ''aquí que mai passa res no hi estem acostumats''. L'alcalde ha volgut agrair al Departament d'Ensenyament que des del ''minut 1'' posés a la disposició de la comunitat educativa de Ripoll tots els mitjans necessaris per superar aquells moments tan durs. Un agraïment recíproc del conseller Bargalló, que ha volgut parlar del futur i d'aquest Pla Educatiu d'Entorn.\n''L'Ajuntament ha de liderar aquest projecte i el Departament posar-hi tots els recursos necessaris'', ha apuntat. Un pla que inclourà tots els centres educatius de Ripoll i les entitats que tinguin a veure amb la formació dels alumnes. Bargalló ha remarcat que cal treballar en ''xarxa''; és a dir, fer-ho de manera conjunta des de la llar d'infants fins als centres de formació professional amb projectes educatius que tinguin coses amb comú i que tinguin la millora com a fonament. Aquesta millora sempre ha de tenir a veure amb l'entorn. Com a exemple, Bargalló ha dit que els treballs de recerca de Batxillerat es mirarà que siguin sobre el territori i no només es promourà que es treballi des de l'institut; sinó també des de les entitats i experts del territori que tinguin a veure amb el treball. ''Així els resultats seran profitosos pel coneixement del territori'', ha declarat. Bargalló ha afegit que pressupostàriament aquesta mesura és més ''barata'', però socialment és més ''rica''.\nL'alcalde de Ripoll, Jordi Munell, ha assegurat que la comunitat educativa ha estat ''en el punt de mira'' Foto: Isaac Muntadas\nSocietat, Jordi Munell, Ajuntament de Ripoll, terroristes, 17-A, atemptats, Pla Educatiu d'Entorn, conseller d'Ensenyament, Josep Bargalló


You searched for connectivisme - ladislau gironaladislau girona\nSearch Results for ‘connectivisme’\nLa gestió innovadora implica canvi, canvi en la planificació, canvi en la ideació, canvi en l’execució i producció de recursos d’una manera tal que tot plegat arribi a ser més funcional i productiu i amb una major satisfacció per als clients. En el context de les empreses i organitzacions aquests canvis es centren en la millora de les operacions i/o en la millora dels productes i serveis per als clients i els usuaris finals. Lideratge, capacitat de gestió, creativitat, pensament crític, treball d’equip,… són els elements clau que es necessiten per produir aquests canvis.\nHi ha un conjunt de bones pràctiques que poden ajudar a una gestió innovadora:\nLa innovació com a valor intrínsec del model de negoci. Es tracta de generar un clima i un entorn que protegeixi la creativitat i la innovació com a valor constant i amb una definició compartida per tota l’organització per garantir el creixement i la sostenibilitat.\nInvertir en formació dels equips. Una organització innovadora necessita dirigents creatius. No hi ha inversió petita en formació per tal d’enfortir i motivar els equips millorant els processos i la productivitat.\nDisposar d’un equip d’innovació i creativitat es crucial per inspirar l’organització i penetrar en tots els seus processos de gestió acompanyant les idees des del moment inicial fins als resultats tangibles finals.\nRecompensar el talent Apreciar i reconèixer el treball creatiu envia senyals a tota l’organització.\nNo tenir por ni ser autocomplaents. Només experimentant i assumint riscos podrem desenvolupar nous productes i serveis i millorar els processos i estratègia de negoci. Aquest procés mai s’acaba, sempre podem buscar noves idees innovadores per servir millor als nostres clients.\nImplementar tecnologies per a la col·laboració. Disposar d’una infraestructura TIC eficaç que faciliti la fluïdesa i la connectivitat per enfortir la col·laboració i el compromís de tota l’organització.\nMesurar la innovació. Disposar d’eines de mètrica per als processos de creativitat i desenvolupament, mesurar el temps i diners invertits en innovació: sessions de creativitat, formació,…\nPrendre la iniciativa. Ser els primers a marcar una nova tendència.\nAvui en dia les tecnologies fan que sigui més fàcil estar en contacte amb l’organització, però el risc de viure en bombolles persisteix, res com el contacte directe per garantir una gestió innovadora. Els líders que opten per aquest tipus de gestió han d’estar disposats a escoltar el que diu la gent; han d’aprofitar l’oportunitat de comunicació per transmetre els valors de l’ organització cara a cara; i han d’estar preparats i ser capaços de donar resposta i ajuda a les persones sobre el terreny. La gestió innovadora requereix de líders jardiners.


L'apli busca 400 conductors per a 200 cotxes més\n2 min. 14/11/2018 23:04\n651x366 Una conductora d’un cotxe amb llicència VTC a Barcelona. / PERE VIRGILI Una conductora d’un cotxe amb llicència VTC a Barcelona. / PERE VIRGILI\nUber vol incorporar aquest mateix mes fins a 200 cotxes i 400 conductors per estendre el seu servei a un total de 28 municipis de l’àrea metropolitana de Barcelona, el Vallès i el Maresme. L’aplicació de transport que opera amb vehicles amb llicència VTC ha vist com es multiplicava la demanda en els últims mesos i vol mantenir el pols per no cedir espai als competidors. Uber fins i tot ha obert un apartat a la seva web perquè els possibles conductors s’hi apuntin per entrar en el procés de selecció que faran les empreses de VTC que treballen amb l’aplicació.\nUber va començar a operar a Barcelona amb el seu servei UberPop, que consistia en una mena de servei de taxistes amateurs a demanda a través de la seva plataforma, però que permetia que qualsevol persona fes de conductor. Però va haver d’aturar el servei en ser considerat il·legal. Tot seguit, Uber ho va tornar a intentar amb UberEats, un servei de repartiment de menjar a domicili que funciona amb èxit en altres països però que tampoc va funcionar a Barcelona. Però al mes de març Uber va tornar a Barcelona, en aquest cas amb el servei UberX, en el qual el servei el fan conductors professionals, amb llicències de lloguer de cotxe amb conductor (VTC).\nDes de llavors, segons la companyia, la demanda s’ha multiplicat per tres i, per donar-hi resposta, ara necessiten ampliar la flota de vehicles i el nombre de conductors. Una demanda que no només creix a Barcelona, sinó també als municipis del voltant. Per això, amb l’ampliació de flota es vol donar servei també a l’àrea metropolitana i alguns municipis del Vallès Occidental, com Rubí, Sabadell i Terrassa, i del Maresme, com Mataró.\nObrir-se al taxi\nMalgrat les mobilitzacions de l’estiu dels taxistes contra les plataformes que operen amb llicències VTC, Uber asegura que vol col·laborar amb el sector del taxi. “És essencial la col·laboració amb el taxi local”, assegura Juan Galiardo, director d’Uber a Espanya, que indica que vol obrir la plataforma al taxi a diverses ciutats de l’Estat, “entre les quals hi ha Barcelona”.


Ajuntament de Benicarló - Arriba l'Escola d'Estiu, l'alternativa vacacional infantil de l'Ajuntament\nL'Escola d'Estiu de l'Ajuntament de Benicarló, per a xiquets i xiquetes d'entre 3 i 12 anys, obrirà les portes el 2 de juliol i donarà servei fins al 10 d'agost. El procés d'inscripció començarà el dia 30 i 31 de maig amb el repartiment de cites per a més tard poder formalitzar la matrícula en el torn assignat.\nLa regidora de Benestar Social, Marta Escudero, ha presentat l'Escola d'Estiu 2018, que va dirigida a tots els xiquets i xiquetes nascuts entre l'any 2012 i el 2004. Enguany, l'alternativa vacacional de l'Ajuntament de Benicarló s'estendrà des del 2 de juliol fins al 10 d'agost i s'estructurarà en tres torns (del 2 al 13 de juliol, del 16 al 27 de juliol i del 30 de juliol al 10 d'agost), en horaris que van des de les 9.00 fins a les 16.00 hores, amb diferents alternatives d'entrada i sortida segons les necessitats familiars.\nEls alumnes, que van d'edats entre els 3 i 12 anys, es repartiran entre el CEIP Marqués de Benicarló, per als alumnes més menuts i sense servei de menjador, i el CEIP Eduardo Martínez Ródenas, que acull alumnes de totes les edats amb servei de menjador inclòs. Així i tot, els germans podran sol·licitar acudir al mateix centre.\nEl doble objectiu d'aquest servei, ha recalcat la responsable de l'Àrea de Benestar Social, «és oferir una alternativa d'oci i educativa als xiquets i xiquetes i afavorir la conciliació laboral i familiar per tal que el període de vacances dels infants no interferisca en els horaris laborals dels pares». Marta Escudero ha subratllat que «l'Escola d'Estiu és un programa molt consolidat, tal i com demostren les xifres d'inscripcions dels últims anys, que registren una mitjana de 250 alumnes cada any».\nConsulteu aquí la informació detallada de l'Escola d'Estiu 2018.


APPLE RETIRA OFICIALMENT L'APLICACIÓ MUSIC MEMOS - APPLE NEWS\nApple retira oficialment l'aplicació Music Memos\nDimarts, 2 de març de 2021 a les 00:53 PST per Tim Hardwick\nCom era d'esperar, Apple ha retirat oficialment la seva aplicació Music Memos, que permet als músics i compositors capturar idees de cançons sobre la marxa.\nCom assenyala Els 8 bits , des d'avui Music Memos ja no apareix a les cerques de l'App Store. No obstant això, els usuaris que han instal·lat l'aplicació abans del 2 de març encara poden utilitzar-la i tornar-la a baixar si cal mitjançant la seva App Store historial de compres.\ncom sortir del xat de grup a l'iPhone\npoma anunciat al desembre, tenia previst retirar les notes musicals després de l'1 de març i va aconsellar als usuaris que exportessin els seus enregistraments de notes musicals a la biblioteca de notes de veu per assegurar-se que es desaven.\nLlançada originalment el gener de 2016, l'aplicació va poder analitzar el ritme i els acords d'enregistraments de guitarra acústica i piano, i afegir a l'instant bateria i una línia de baix per proporcionar una banda de suport virtual i personalitzable.\nTanmateix, després de millorar Voice Memos al pas dels nous llançaments d'iOS, Apple va quedar clarament menys convençut de la utilitat d'oferir també l'aplicació Music Memos, que va rebre poques actualitzacions al llarg de la seva vida.\nL'última actualització, la versió 1.0.7, només va afegir la possibilitat d'exportar enregistraments de notes de música a la biblioteca de notes de veu i Apple ara anima tots els músics per utilitzar Memos de veu sobre Memos musicals. Apple diu que les notes de veu es poden utilitzar per capturar idees ràpidament amb la mateixa facilitat, i les gravacions es poden fer més enllà amb GarageBand.\nL'exportació de notes de música a notes de veu requereix un iPhone amb iOS 14 o un iPad amb iPadOS 14, juntament amb les últimes versions de Memos de veu i Memos de música. El contingut exportat apareixerà a les notes de veu en una carpeta anomenada 'Notes musicals'.\nCom Tos Fòrums Política De Privacitat Apple News Altres\ncom connectar dos monitors a macbook pro 2020\ndarrera versió de mac os 2019\niPad Pro de 256 GB vs 512 GB\nEl meu telèfon té Applecare\ncom puc tornar a instal·lar una aplicació


Urtasun celebra que el Parlament Europeu reconegui el dret fonamental a l'aigua - Llibertat, igualtat, fraternitat | El bloc de l'Ernest Urtasun\nUrtasun celebra que el Parlament Europeu reconegui el dret fonamental a l’aigua\n8 de setembre de 201517 d'octubre de 2016\nErnest Urtasun amb membres de la PDE al Parlament Europeu\nEl Parlament Europeu ha aprovat avui un informe sobre la Iniciativa Ciutadana Europea (ICE) pel dret humà a l’aigua i al sanejament, promoguda per la plataforma right2water i signada per gairebé dos milions de ciutadans europeus. Els eurodiputats de centre-dreta no han aconseguit impedir una resolució que dóna suport a la demanda ciutadana de veure reconegut el dret a l’aigua en la legislació europea. Ernest Urtasun, eurodiputat d’ICV ha qualificat de gran victòria la votació d’avui: “avui el Parlament Europeu s’ha fet ressò de la veu de milions d’europeus que busquen protegir i garantir l’accés a l’aigua i al sanejament com a drets fonamentals reconeguts per les Nacions Unides”.\nSegons Urtasun aquesta resolució també reforça l’eina democràtica de la ICE i serà un bon element de pressió perquè la Comissió Europea i els Estats membres prenguin mesures més ambicioses en favor de l’interès general. A més, l’informe, segons l’eurodiputat, adquireix vital importància ja que també demana que s’excloguin els serveis de l’aigua del reglament del mercat interior, així com de totes les negociacions dels tractats comercials en curs com el TTIP, CETA i TISA. “Hem de deixar clar que l’aigua no és una mercaderia, sinó un dret humà, un bé comú”, ha afirmat Urtasun mentre ha recordat que aquesta resolució hauria de fer replantejar la decisió presa aquest estiu per la Troica d’incloure en el programa de rescat de Grècia el servei de l’aigua a la llista d’àrees per privatitzar.\nPrecisament avui, el cap de llista de Catalunya Sí Que es pot, Lluís Rabell, ha signat el “compromís per l’aigua a Catalunya”, el document que aposta pel reconeixement de l’aigua com un dret humà, així com per una gestió pública i transparent de l’aigua amb criteris de sostenibilitat i justícia social entre d’altres qüestions\nUrtasun: “Actuin, perquè si no actuen, la història els condemnarà”Urtasun a la BBC World News sobre els refugiats