Tema 7 - Ajust, reformes estructurals i sistema bancari  | Economia espanyola (UAB) | Unybook\nTema 7 - Ajust, reformes estructurals i sistema bancari (2014)\nTema 7 - Ajust, reformes estructurals i sistema bancari\nAsignatura Economia espanyola\njcarbonell94 TEMA 7 – AJUST, REFORMES ESTRUCTURALS I RESCAT BANCARI El creixement econòmic del període 2010-2012 cau un 0,6%. L’austeritat ens va situar en caigudes de fins al 2% del PIB, encara que en promig sigui un 0,6%.\nLa inversió en aquests anys (2010-2012) ha caigut molt, un 6% de promig; a causa de que no hi ha crèdit perquè és molt car i és molt difícil accedir-hi; és a dir, no hi ha oferta de crèdit, la banca no en dona perquè vol sanejar-se perquè hi ha morositat i si dóna crèdit augmentaria. A més, no hi ha expectatives positives (problema de demanda), els empresaris no volen invertir.\nPer tant, és un problema d’oferta i de demanda.\nEl consum d’aquest període és de -1,3%. La caiguda del creixement del consum ha sigut dues vegades més gran que la caiguda del creixement del PIB (el consum disminueix un 1,3% i el PIB un 0,6%). Per tant, la contracció de la demanda interna privada (famílies i empreses) és molt severa, ha aturat la seva activitat.\nEl consum públic ha disminuït fins el -1,3%; cosa que reflecteix l’austeritat. L’Estat s’ha retirat de l’economia, cosa que és una novetat, perquè normalment el consum públic compensava el consum privat, ara no, s’afegeix a la caiguda. C+I+G Les exportacions creixen un 7,1% ja que els països de la UE han tingut una recuperació més ràpida i per tant ens estan comprant. Aquí podem veure els efectes de la devaluació interna Les importacions pràcticament s’han mantingut parades; com a efecte de la devaluació interna i de l’austeritat, deixem de comprar a fora. L’economia espanyola quan creix importa molt, però quan cau ha de deixar de importar molt.\nPer tant, hi ha hagut una correcció molt intensa del sector exterior (X-M), fins que s’ha aconseguit un ajust complert de del sector exterior.\nPILARS EN ELS QUE ES RECOLZA L’ACTUAL GESTIÓ DE LA CRISI (Política econòmica)   Política monetària: No ha funcionat Política fiscal: A causa de la crisi del deute sobirà, en aquest període passarà a ser una política d’austeritat (Reducció de despesa i increment d’impostos).\nAUSTERITAT a Espanya significa: 1. Retallades severes de despesa pública en tots els àmbits possibles: - Pressupost de funcionament de les Administracions Públiques - Sistema educatiu: Augment de les taxes i disminució del pressupost - Sistema sanitari: Copagaments, disminució del pressupost - Salaris dels empleats públics (a la baixa i menys empleats públics) - Subsidis d’atur (enduriment) - Pensions - R+D (s’ha retallat) - Ajustos en Ajuntaments, diputacions, comunitats autònomes...\n1 jcarbonell94 Les pensions, el sistema educatiu i el sanitari són pilars de l’Estat del benestar, que disminueix.\n2. Augment d’impostos a partir del 2010.\n Directes: - Increment del IRPF  Indirectes - Increment de l’IVA (al 2010 del 16% al 18% i al 2012 fins al 21% i s’augmenten els IVA de béns amb taxes reduïdes que es reclassifiquen com a classe estàndard.\nDEVALUACIÓ INTERNA: Com que no hi ha política monetària i la política fiscal (austeritat) ens enfonsa la demanda interna i s’ha hagut de deixar les polítiques de demanda per entrar en les polítiques d’oferta, amb elles intentem reactivar la demanda exterior neta (X-M). És una devaluació interna perquè al tenir l’euro no podem fer una devaluació externa (que es va fer del 1991 al 1994). La devaluació interna consisteix en una reducció de salaris que comporta una caiguda d’importacions perquè no comprem ni dins el país ni fora del país. A més, si reduïm salaris guanyem competitivitat, cosa que provoca un augment d’exportacions i una disminució de les importacions (com en la devaluació externa).\nTambé consisteix en fer reformes del mercat de treball. Aquestes reformes disminueixen els salaris dels treballadors assalariats A més, també es fan reformes estructurals (del sistema financer, del sistema de pensions...):   Del sistema financer Del sistema de pensions: Pactada el 2011 amb aplicació progressiva des de 2013 fins el 2027. El 2013 es fa una reforma d’aquesta reforma, perquè si cau la ocupació significa que cau la afiliació a la seguretat social i per tant cauen els ingressos de la seguretat social que són els que financen els ingressos de les pensions. A més, augmenta el nombre de pensionistes (a causa de l’envelliment de la població). És a dir augmenten els pensionistes i redueixen els ingressos de la Seguretat Social; tenim un desequilibri dels comptes de la Seguretat Social.\nA més cal reduir el deute públic, cosa incompatible amb la situació de la seguretat social. Per eliminar aquesta contradicció s’acorda que la solució es un ‘’factor de sostenibilitat del sistema públic de pensionistes’’, amb objectiu de mantenir la proporcionalitat entre contribucions i prestacions d’acord amb l’evolució de l’esperança de vida (i altres factors demogràfics); amb inici al 2019.\nTot això es fa per convèncer a la TROIKA i que es redueixi la prima de risc; cosa que permet refinançar el deute en millors condicions.\n2 jcarbonell94 REFORMES ESTRUCTURALS REESTRUCTURACIÓ BANCÀRIA (RESCAT BANCARI) 1. 7/09: FROB (injecta capital)  Banc d’Espanya  Ajudar a reestructurar el sistema financer espanyol.\n2. 2010-2012: Lleis i normes: Reestructuració del sistema de caixes d’estalvi (Sobreviuran si recapitalitzen). S’acaben eliminant les 45 caixes, a partir de la seva absorció per part dels bancs i per transformacions directes en bancs. Exemple: CAM  Banc Sabadell; La Caixa Caixabank El sector de les caixes era més del 50% del sector financer, i va ser absorbit pel sector bancari que va ser menys expansionista i va generar molts menys desequilibris.\n*Un banc cotitza a borsa i si va malament se’l penalitza, en canvi una caixa és una entitat sense ànim de lucre.\n3. Rescat bancari (Estiu 2012)  100.000M€ dels quals s’utilitzaran 41.000M€ (injeccions de capital a les entitats amb més necessitat de capitalització). Tens dret a això però via MoU tens unes obligacions (racionalitzar el sistema bancari).\nCom a contrapartida dels rescats es fan plans de reestructuració que poden ser molt severs en funció de la classificació de les entitats (reducció xarxa d’oficines, reducció de personal...). Els diferents bancs es divideixen en 4 grups.\n- Grup 0: Entitats ‘’sanejades’’. Kutxabank, Sabadell, Bankinter, Unicaja, BBVA...\nGrup 1: Entitats ‘’nacionalitzades’’. Bankia, Catalunya Banc, Grup 2: Entitats sens presència majoritària en el FROB, amb necessitats de capital inabastables.\n- Grup 3: 4. Creació de la SAREB (Tardor del 2012), ‘’Sociedad de activos procedentes de la reestructuración bancaria’’ (‘’Banc dolent’’) Absorbeix actius immobiliaris (externalitza actius immobiliaris); però necessita diners per comprar-los (55% de capital d’accionistes privats i un 45% del FROB, públic). El capital privat prové del grup 0, dels bancs en bones cndiciones (menys BBVA, que diu que és una font de pèrdues).\nDèficit públic Deute públic Atur Inflació Balança C/C 2012 -7% (-10,6% amb rescat bancari) 84,2% 26% 2,4%* -1,1% Positiu, ajust complet *La inflació al 2013 tendeix a 0%, no es compra i s’espera que els preus segueixin baixant i hi ha risc de deflació.\nEconomia espanyola - Tema 10 - El sistema de pensions i les seves reformes (2014) Apunte\nEconomia espanyola - HISTORIA ECONOMIA ESPANYOLA TEMA 7 REFORMES I RESPOSTA A LA CRISI (2016) Apunte\nEconomia espanyola - TEMA 7. LES REFORMES I ELS AJUSTAMENTS DE L’ECONOMIA ESPANYOLA A PARTIR DE MAIG DEL 2010 (2018) Apunte\nECONOMIA ESPANYOLA - TEMA 7 (2016) Apunte\nEconomia espanyola - Lliçó 7: La resposta a la crisi I (2015) Apunte


Aquàrium - Escola La Guàrdia\nEls nens i nenes de P4 vam marxar a l’Aquàrium de Barcelona el passat dilluns dia 3 de desembre. Com ja sabeu, estem estudiant les meduses. Però a més a més, hem descobert que juntament amb les meduses hi viuen altres peixos i plantes. Ara ja sabem que al mar hi ha una gran biodiversitat. Per això, vam decidir que seria una bona idea visitar l’Aquàrium per tal d’aprendre molt més sobre els fons del mar.\nA l’Aquàrium de Barcelona hi ha una gran varietat d’animals i plantes que viuen al mar. Vam veure belugues, manta ralles, cavallets de mar, pops, peixos tropicals, peixos lluna, morenes, pingüins i els que més, més, més ens van impressionar… els taurons! Va ser molt emocionant veure tants peixos diferents de tant a prop. Perquè a l’Aquàrium hi ha un túnel al que vam entrar i des d’allà ens passaven els peixos per sobre nostre i pels costats, era impressionat!\nQuan ja havíem fet tot el recorregut i vist tots els aquaris i el túnel de vidres, vam pujar a la planta de dalt, on ens van dir que hi havia el pingüins. Però a més de pingüins, sabeu que vam trobar? Una sala on hi havia moltes meduses! Ens va encantar poder veure meduses des de tant a prop! Eren petites i nedaven a poc a poc.\nDesprés de conèixer tants i tants peixos, estàvem rendits i amb molta gana. Així que ens vam trobar amb els nostres companys i companyes de 3r, que també van anar de visita a l’Aquàrium de Barcelona i vam dinar i jugar plegats una bona estona.\nVa ser un dia genial! Ens va agradar molt anar a l’Aquàrium de Barcelona.\n← Els alumnes de 6è visiten el MNACTEC\nEl Tió s’ha fet gran! →


Alarmant: Espanya supera el miler de morts i frega els 20.000 contagis\nMINUT A MINUT: 40 nous morts per coronavirus a Catalunya, en total 122\nA Catalunya la xifra de casos d'infecció s'eleva als 4.200\nper Júlia Estivill | Anna Corbatera | Alba Francín divendres, 20 de març 2020 - 07:12h | Actualitzat a 20/03/2020 22:07h\nEs preveu que la pròxima setmana es col·lapsi el sistema sanitari català | Cedida\nEncetem el sisè dia oficial d'Estat d'Alarma a Espanya pel coronavirus. Sanitat ha confirmat aquest divendres més d'un miler de morts a l'Estat. La xifra de contagis frega els 20.000, més de 4.000 dels quals es localitzen a Catalunya. Les xifres fan pensar que ens podríem estar acostant al pic màxim de la pandèmia.\nEuropa continua amb les fronteres terrestres tancades i Pedro Sánchez ha convocat unple al Congrés el pròxim dimecres on preveu allargar l'Estat d'Alarma. El govern espanyol ha mobilitzat l'Exèrcit al carrer, que ahir a la tarda arribava a Barcelona per realitzar diverses tasques de desinfecció a l'aeroport del Prat.\nQuim Torra, per la seva banda, ha denunciat aquest divendres a Europa la no resposta de l'Estat a la seva petició de confinament absolut per frenar el coronavirus, que amenaça de col·lapsar el sistema sanitari català la pròxima setmana.\nContagis a Catalunya: 4.200\nMorts a Catalunya: 112\nPacients recuperats a Catalunya: 150\nContagis totals a Espanya: 19.980\nMorts totals a Espanya: 1.002\nPacients a l'UCI: 1.141\nACTUALITZACIÓ 22.06 HORES\n40 persones han mort per coronavirus en les darreres hores a Catalunya, segons ha informat el Departament de Salut\nLa Direcció General de Trànsit (DGT) ha alertat aquest divendres de densitat circulatòria a última hora de la tarda a les sortides de la ciutat de Madrid, Barcelona, València i Biscaia. Malgrat les restriccions de circulació imposades pel Govern a conseqüència de l'Estat d'Alarma per l'epidèmia del coronavirus, s'han creat cues per sortir d'aquests centres urbans.\nSegons fonts del Departament de Treball, el passat dijous més de 8.000 empreses van presentar un ERTO, l'augment més significatiu des que es va decretar l'estat d'alarma pel virus. Amb aquests 8.000 expedients, en només un dia es van veure afectades 119.778 persones.\nACTUALITZACIÓ 16.10 HORES\nUna contagiada de coronavirus escup 7 guàrdies civils en detenir-la. Una dona que ha donat positiu en covid-19 ha escopit diversos agents de la Guàrdia Civil a l'Aragó, concretament set segons 'El Español', en detenir-la per violència domèstica, tal com han informat fonts del mateix cos. L'arrestada, que hauria agredit la seva parella, es troba ara en llibertat amb càrrecs.\nJosep Maria Bartomeu, el president del FC Barcelona, hauria demanat als jugadors blaugranes que s'abaixin el sou, segons informa 'La Vanguardia'. El mitjà apunta al fet que en les últimes hores la directiva del Barça hauria demanat als jugadors del primer equip a tenir aquest gest davant el nou escenari econòmic que està per venir després de la crisi del coronavirus.\nTerrassa netejarà determinats espais públics amb hipoclorit de sodi diluït, un producte efectiu i no nociu per a persones i animals. Aquestes actuacions es faran al llarg dels pròxims dies a indrets on hi hagi una afluència remarcable de persones vulnerables, com els entorns dels centres de salut. Posteriorment es podrà aplicar la mateixa mesura a altres punts que són especialment freqüentats, malgrat l'episodi de confinament.\nHo han decidit els responsables municipals en una nova reunió del Comitè d'Emergència egarenc que s'ha celebrat aquest divendres. Es tindrà especial cura en aplicar el producte a les superfícies que puguin estar en contacte amb les mans de les persones, com baranes o altres elements de mobiliari urbà.\nLa gran preocupació dels ciutadans des de l'inici del confinament ha estat l'aprovisionament d'aliments, que les autoritats asseguren que està garantit. El grup Gallo ha ampliat «al màxim» la capacitat de producció de pasta per fer front a l'augment de la demanda general arran de la crisi del coronavirus. Les plantes de l'empresa a El Carpio (Córdoba), Esparreguera i Granollers (Barcelona) han duplicat el nivell de producció, fins als 1.000 quilograms diaris, per garantir l'abastiment d'aquest producte a tot el país.\nDOL AL MÓN DEL PERIODISME ESPORTIU\nMor per coronavirus Tomás Díaz-Valdés, conegut periodista del motor, en un hospital madrileny a conseqüència de les complicacions de salut que ha patit en contagiar-se de covid-19.\nACTUALITZACIÓ 15.20 HORES\nEl grup Inditex preveu un ERO temporal per a 25.000 treballadors de les seves botigues si l'Estat d'Alarma pel coronavirus s'estén més enllà del pròxim 15 d'abril.\nTelecinco planta cara al govern i manté 'Supervivientes'. El Ministeri d'Exteriors vol repatriar tots els concursants de l'edició d'aquest 2020, que s'estava gravant a Hondures. No obstant això, el compte oficial de Twitter de Mediaset ha compartit un missatge on afirma que «no hi ha cap canvi respecte de l'equip de 'Supervivientes 2020' i els seus concursants».\nAixí es reparteix el coronavirus a Espanya en aquests moments.\nMés casos d'incompliment de les mesures i restriccions per combatre el coronavirus i preservar la salut dels ciutadans. Denuncien un carnisser per obrir el bar del costat durant el confinament a la Garrotxa.\nCanvis d'última hora en les restriccions de mobilitat pel coronavirus. El govern permet ara sortir de casa a les persones amb autisme. Només s'ha d'aplicar en cas que l'estat de la persona en qüestió sigui problemàtic per la situació de confinament.\nLa Unitat Militar d'Emergències (UME) de l'Exèrcit a Catalunya construirà un hospital de campanya a la Fira de Barcelona per atendre a 600 sensesostre durant la pandèmia del coronavirus.\nSalut confirma que 250.000 persones ja han realitzat el test de l''app' que ha posat en marxa la Generalitat pels dispositius mòbils, de manera que es podrà fer seguiment dels seus casos.\nD'altra banda, el departament recorda també que, si es necessiten medicaments de llarga durada, no es vagi al CAP pertinent, sinó directament a la farmàcia amb la targeta sanitària.\nMor de coronavirus una treballadora de Correus a Catalunya. El sindicat denuncia amenaces dels superiors cap als repartidors perquè surtin al carrer.\nConsells per a la quarantena!\nCuina d'aprofitament per estalviar aliments durant aquest confinament. Et portem unes receptes i consells per aprofitar, organitzar i treure més partit dels ingredients i no caure en el malbaratament alimentari.\nLa policia espanyola ha realitzat 55 detencions les últimes 24 hores per saltar-se el confinament i la Guàrdia Civil ha arrestat 20 persones per «comportaments insolidaris» de desobediència i resistència a l’autoritat. El director operatiu adjunt de la policia espanyola, José Ángel González, ha lamentat que hi ha una «tendència a l'alça» dels incompliments i ha avisat que els cossos policials tindran «tolerància zero».\nL'estat actual dels contagis de coronavirus a Espanya. Mira com es reparteix per comunitats.\nURGENT: Espanya supera el miler de morts i frega els 20.000 contagis\nSegons les dades oficials de Sanitat, Espanya suma ja 19.980 casos de coronavirus, més de 2.500 més en 24 hores, i eleva la xifra de víctimes mortals a 1.002. Els ingressos a l'UCI són llargs, però es comencen a donar altres hospitalàries. A Catalunya es compten 3.270 contagis.\nÚLTIMA HORA: Què ha passat a Igualada?\nSalut explica per què el coronavirus s'ha comportat de forma especialment crua al brot d'Igualada, on s'han hagut de prendre mesures especials de confinament de la resta de Catalunya. Joan Guix, secretari de Salut Pública, explica que la situació es complicava a partir d'un dinar amb una vuitantena d'assistents, molts d'ells sanitaris de l'hospital, i entre els quals també un nucli familiar de cinc persones contagiades. És d'aquesta manera com la pandèmia aconseguia expandir-se amb rapidesa dins i fora de l'hospital d'Igualada, obligant el Govern a confinar la ciutat i els municipis del voltant.\nBaixada monumental i de rècord de la contaminació a Barcelona ‘gràcies’ al coronavirus.\nLa bona notícia enmig de tot aquest desastre és la dràstica reducció de prop del 60% dels cotxes a les carreteres i carrers, que ha comportat un descens espectacular i de rècord de la contaminació a l’àrea de Barcelona, tot i que aquest descens també s’aprecia a totes les grans zones urbanes del sud-oest d’Europa.\nAquest dijous un viròleg alemany relacionava el coronavirus amb la pèrdua de l'olfacte i el gust, justament el mateix dia en què Xavier Garcia Albiol explicava en un vídeo a Twitter aquestes conseqüències del virus, a més, comprovades en pròpia pell, donat que aquest dimecres es confirmava el seu positiu en Covid-19.\nEl Banc d'Espanya ha assegurat que la crisi del coronavirus és una «pertorbació sense precedents» per a l'economia que tindrà un impacte «molt notable». El seu governador, Pablo Hernández de Cos, ha admès que el deteriorament de l'activitat econòmica a curt termini pot ser «molt agut» però i que les polítiques públiques són «crucials» per evitar que la caiguda «transitòria» es converteixi en una crisi «persistent». En aquest sentit, ha reclamat una «resposta fiscal més ambiciosa i coordinada a escala europea». «Una major ambició i coordinació de la resposta europea no és una opció, és una necessitat», ha afirmat.\nRecorda, ara que s'acosta el cap de setmana, que cal complir el confinament i que un incompliment de les mesures establertes per frenar el coronavirus comporta sancions.\nEl cos de Mossos d'Esquadra té més de 400 agents aïllats per coronavirus i menys d'una desena de casos positius, segons ha confirmat el comissari en cap, Eduard Sallent. Així ho ha explicat en la roda de premsa per donar detalls sobre l'incident que ha tingut lloc aquest divendres a l'aeroport del Prat. Els agents de Mossos estan realitzant aquests dies tasques de control de les mesures de confinament davant la crisi sanitària del coronavirus.\nDOL A LA RÀDIO\nMor el periodista esportiu Chema Candela pel coronavirus. Feia una setmana que estava en estat greu.\nFumes? Això t'interessa. Assabenta't de les greus conseqüències del tabac en plena crisi del coronavirus, per a tu i per a totes les persones que t'envolten.\nQuim Torra denuncia davant de les autoritats europees la situació del coronavirus a Catalunya. A través d'una carta, el cap de l'executiu ha tornat a insistir en la necessitat del confinament absolut.\nACTUALITZACIÓ 8.08 HORES\nL'animada Vila Universitària de la UAB presenta un aspecte insòlit aquests dies. Tot i que arran de la declaració de l'estat d'alarma molts estudiants van marxar cap a casa, encara hi ha prop d'un miler de persones vivint en el complex. Es tracta d'alumnes, doctorats i investigadors, molts d'ells estrangers, que «no saben quant durarà la situació i volen veure què passa amb els seus programes», comenta Mariluz Pacheco, directora de la instal·lació.\nEl fabricant BCN3D ha ofert a hospitals, centres mèdics i a la comunitat científica 63 impressores 3D per fabricar material mèdic gratuïtament amb l'objectiu de proveir-les als hospitals que ja treballen al límit de la seva capacitat per atendre els casos més greus d'afectats pel coronavirus.\nL'empresa, ubicada a Castelldefels, treballa amb tecnologia FFF (Sigma, Sigmax i BCN3D Epsilon), un sistema d'impressió per capes i que disposa d'un doble extrusor que permet imprimir diverses peces al mateix temps. El responsable de comunicació de BCN3D, David Martínez, explica en declaracions a l'ACN que només acceptaran projectes homologats científicament i clínicament i calcula que fabricar un respirador suposaria entre 5 i 15 hores.\nACTUALITZACIÓ 7.20 HORES\nEl Ministeri de Salut s’ha posat en contacte amb estudiants de Medicina catalans per demanar-los la incorporació a la xarxa sanitària que fa front al coronavirus a Madrid, tot i la necessitat expressada per la Generalitat de reforçar els hospitals de Catalunya. Salut ho considera una «irresponsabilitat» davant la possible saturació del sistema sanitari català. De moment, 400 dels 900 estudiants han respost a Salut que estan interessats a treballar a Catalunya.\nACTUALITZACIÓ 7.11 HORES\nACTUALITZACIÓ 7.00 HORES\nEl govern d'Andorra ha informat aquest dijous de la detecció de 21 nous casos positius de covid-19, amb la qual cosa la xifra global se situa en 74. D'aquests, 24 corresponen a personal sanitari; sis més que aquest dimecres. Mentrestant, dotze estan ingressats a l'Hospital Nostra Senyora de Meritxell i dos d'ells es troben greus a l'UCI. També cal afegir dos afectats més que hi ha al centre sociosanitari El Cedre, on hi ha quatre residents que estan a l'espera de diagnòstic.\nL’oferta de Madrid als estudiants catalans de medicina que indigna els metges\nÚltima hora: Nou mort a Catalunya pel coronavirus\nSalut Malaltia Govern Espanyol Exèrcit Espanyol Generalitat de Catalunya


L’ Amazònia equatoriana | elblogbert\nL’ Amazònia equatoriana\tL’Amazònia equatoriana és una regió de l’Equador de bellesa inigualable, amb una gran densitat de biodiversitat i que conté alguns dels hotspots més importants del planeta. Aquesta regió compta amb un gran nombre d’espècies desconegudes per a l’ull europeu, tant de fauna com de flora, i que la fan tan atractiva per a nosaltres els gringos.\nNo obstant, per molt amants de la natura que siguem, cal recordar que aquí som foresters i que són la gent nativa d’aquí a les persones que hem d’escoltar. Perduts enmig d’aquesta gran Selva, inclús el més atrevit europeu, és una presa fàcil per alguns dels animals no tan inofensius que es poden trobar.\nEs tracta d’animals que han d’estar sempre alerta, perquè en el més petit descuit, passen de la natura al plat, per molt que alguns d’ells ens puguin sembla estranys. Menjar tots aquells animals que nosaltres desconeixem ens pot provocar excitació per la novetat, però cal que no oblidem mai que no es pot fer abús d’aquests. Les comunitats porten a terme una caça totalment sostenible.\nNo obstant, la presència de caçadors furtius, el tràfic d’animals, les indústries extractives,… estan acabant amb la vida de moltes espècies endèmiques de la zona i, per tant, extingint la seva presència a nivell mundial.\nLa cultura i l’espiritualitat són molt presents entre les comunitats indígenes, algunes de les quals intenten conviure de la manera més harmoniosa possible amb la natura. Una de les tradicions ancestrals és la beguda de la Chicha, la qual té un component social molt important entre aquestes persones. La chicha de l’Amazònia es fa principalment a partir de la yuca, la qual es pela, es tritura (mastegant o amb algun estri) i es deixa fermentar amb la saliva de la gent, aconseguint una graduació alcohòlica.\nLa chicha és un element omnipresent en qualsevol festa o ritual.\nAquesta naturalesa i espiritualitat fa que un estigui immers en una costant tranquil·litat.\nPerquè la vegetació que hi ha present en aquesta regió és inigualable, com també els sorolls que t’envolten. Es tracta d’una regió amb una gran diversitat d’espècies vegetals desconegudes per nosaltres, de les quals a moltes se’ls dóna sortida en els mercats, especialment en els mercats indígenes.\nAquestes espècies usualment arriben per riu fins a posteriorment ser mercadejades en els pobles una mica més grans. Es tracta de grans rius, alguns d’ells navegables, on circulen tot tipus d’embarcacions… des de petites “quilles” (canoes) impulsades a palanca, fins a embarcacions a motor de fins a 100 passatgers.\nI jo, em trobo aquí per a treballar. He vingut per a col·laborar en la investigació amb turbines de riu, fer el seguiment d’instal·lacions solars aïllades, participar en una publicació i, sobretot, per aprendre.\nDivertint-me sempre que puc, enmig de la selva o allà on sigui,… Fent esport, compartint amb la gent i, sobretot, aprenent de tots aquells que m’envolten… Sense oblidar les meves arrels, la nostra cultura, la nostra gastronomia,… i intentant copsar el millor d’aquí i d’allà.\nI Ara que sabeu que estic bé a equador… Només em queda enviar-vos… una abraçada!!!\nThis entry was posted on 3 Octubre 2011 by Bert. It was filed under El dia a dia, EQUADOR and was tagged with Amazonía, Ecuador, Enginyeria Sense Fronteres, Parque Nacional del Yasuní, Petróleo, Yasuní.\t→


Arriba la segona edició de 'Tasta el mercat'\nEl proper dissabte al vespre, tindrà lloc dins els actes de les Festes de Primavera, la segona edició de Tasta el Mercat. Aquesta activitat, organitzada per l’Associació del Mercat diari de Palafrugell i l’Institut de Promoció Econòmica de Palafrugell (IPEP), ofereix als visitants tastets preparats per les parades del mercat diari de la vila.\nAquest any, per primet cop, Tasta el Mercat es farà a l’exterior del mercat, al carrer Pi i Margall. Per un preu de 8 euros es donaran 5 tiquets. Els tiquets es poden comprar anticipadament a les parades participants del mercat diari i també el mateix dissabte durant la fira, de 8 a 11 de la nit. Segons Albert Gómez, regidor en funcions de Promoció Econòmica, “Tasta el Mercat és una oportunitat per promocionar el mercat, combinant oci i gastronomia dins el programa d’activitats de les Festes de Primavera. Alhora també ens permet donar a conèixer la bona qualitat del producte que s’hi ven, reforçant la imatge de qualitat del nostre mercat diari, i arribar a un nou públic potencial”.\nLes parades del mercat diari participants són: Al teu Gust, Carnisseria Jordi, Carnisseria Ramos-Gómez, El Petit Cafè del Mercat, 3 Pollets, El Rebost de Ca l’Artigas, Fruites i Verdures Frigola, Fruites i Verdures Sepu, Hortícola Marissa, Peixos Marc, Peixos Mielgo i Pesca Pròpia.\nAra Malikian torna a tocar al Festival de Porta Ferrada de Sant Feliu de GuíxolsAra Malikian torna Al Festival de Porta Ferrada de Sant Feliu de Guíxols fidel a la seva cita bianual amb el certamen. Ho va fer entregant tota l'energia al púb\nLa Festa del Cinema, una oportunitat per reconnectar amb el cine\nCalonge presenta les set llibreries que formaran el Poble de Llibres


Sixte Moral 30-12-2017 20:26 Lectures 1999\nAscensió al cel de Núria de Cabanyes. Alexandre de Cabanyes\nAquest dies són proclius en desitjar i rebre felicitacions de trametre desigs i estendre els bons sentiments.\nHi ha un desig gairebé universal de que per unes dies la pau, l’amor, la felicitat, la salut, la sort i la benaurança regni arreu.\nDesprés la realitat ja ens posarà a cadascú al seu lloc.\nTambé cal constatar que l’avenç imparable de les noves tecnologies ha fet que moltes de les felicitacions o targetes nadalenques que rebíem han pràcticament desaparegut, o més aviat s’han trasmudat en elements virtuals.\nEl paper, la cartolina ha deixat de ser rebuda i avui a través d’internet, el correu electrònic, l’omnipotent i omnipresent WhatsApp rebem les felicitacions.\nAquell ritual d’obrir el sobre i veure qui ens havia recordat i enviat la seva felicitació i posar-la en un lloc visible de la casa ha passat, i ara si cal es guarda la felicitació al “núvol” o prémer el botó d’esborrar si no interessa. Gairebé tot ens arriba a través de la xarxa i un cop visionat per un instant decidim que en fem.\nLa felicitació de Nadal té una llarga trajectòria però potser ja no te gaire futur (ja veurem però perquè tot acaba tornant).\nSembla que va ser cap a la meitat del 1800 quan es van fer les primeres felicitacions il·lustrades amb alguns aspectes nadalencs.\nA partir d’aquell moment es va anar estenent amb molta diversitat en les imatges, en els textos de desigs, en la qualitat formal de la seva composició, en la seva impressió i disseny, també és van popularitzar i gairebé van ser usades per la majoria de les persones que van trobar en aquella tarja postal un sistema de felicitar en dades assenyales.\nN’hi ha de tot tipus i formes, des d’aquelles que ofereixen benaurances, altres gairebé fan un relat literari ben acurat i publicat fins a la més tradicional amb la fotos dels membres de la família. Hem passat des dels dibuixos més o menys originals molt ensucrats -i aquí recordar la figura de Ferrandiz com a prototip d’una matèria nadalenca que es va fer popular- a les frases diguem-ne laiques però carregades de missatge d’humanitat, o les que reprodueixen grans obres d’art generalment naixements o bé les que tenen una vessant més cultural i patriòtica com la Nadala de la Fundació Carulla i fins i tot en un moment determinat les ONG’s van trobar en fer felicitacions nadalenques una forma, si és vol, modesta de finançament.\nI que dir d’algunes felicitacions institucionals que busquen també la seva banda solidària i moltes vegades cerquen visualitzar la diversitat i la defensa de la diferència.\nI naturalment molts encara alguns recordem aquelles felicitacions que alguns serveis públics ens oferien porta a porta i que, a més dels desitjos de felicitat, reclamaven “l’aguinaldo” o una petita aportació monetària per complementar l’escadussera paga de Nadal.\nVegi’s sinó els versos (bé per dir-ho així) que figuraven en una felicitació dels anys 50:\nEl humilde Basurero\nLes viene a felictar\nLes saluda placentero\nPues no los quiere olvidar\nCon la trompeta tocando\nO la campana sonando\nVa los cubos vaciando\nY los rincones limpiando\nEs misión bastante dura\nY muy sucio su trabajo,\nQue acierten una quiniela\nO el gordo de Navidad\nLes desea el basurero\nDe Navidad i Año Nuevo\nEn completo bienestar\nCon alegría y salero.\nLes felicitacions vistes amb perspectiva serveixen també elements d’estudi del models socials, de les necessitats de les societats, de comportaments i de l’imaginari col·lectiu, de l’evolució de la tipografia i la imatge, el pas d‘un contingut de símbols cristians a una certa laïcitat exaltant, això sí, els valors universals i els drets humans...\nTot això per explicar que he rebut felicitacions de Nadal però m’ha agradat especialment la que he rebut del consell Comarcal, felicitació institucional que enguany aprofitant -suposo- la voluntat d’homenatjar al pintor Alexandre de Cabanyes la imatge que il·lustrava la felicitació era la reproducció del quadre inacabat de Cabanyes, L’ascensió al cel de Núria de Cabanyes, obra d’una extraordinària sensibilitat on crec que es posa de manifest l’aspecte més humà, més emotiu de l’artista. Més enllà de delicadesa de la imatge la felicitació em va fer retrocedir al final de l’adolescència i del batxillerat quan Joan Rius Vila, aleshores el nostre professor de Literatura i Història de l’art, ens va portar a visitar l’estudi del pintor Cabanyes amb qui mantenia una bona amistat, el pintor que era un habitual a la rebotiga de Rius Vila on a més de llibres es tractava de moltes coses més. Ens va rebre el mateix pintor i vam poder parlar amb ell. D’aquella visita en queden pocs records però dos especialment. El primer l’impacte que va produir-me el quadre que ara serveix per felicitar les festes, em va semblar enorme, grandiós, colossal carregat de sentiment i una mostra d’amor extraordinària. Elevar a la filla morta al cel. Me’n va quedar un record gravat. Per la seva força va ser capaç de commoure a un quasi jove que tenia molts ocells al cap i l‘art i el seu significat més humà i pròxim en sí mateix no era precisament el més important. Quan després de molts anys per raons de representació institucional vam tenir alguna responsabilitat sobre la Masia Cabanyes i sobre el que quedava del llegat del pintor el primer que em va interessar va ser tornar a veure el quadre i tanmateix vaig constatar que em produïa el mateix efecte que en va produir en aquell final d’adolescència: commoció.\nEl segon record que va quedar és el poema enganxat a la porta de l’estudi del pintor un poema de Douglas Mac. Arthur:\nLa joventut no és una edat,\nés un clima del cor.\nÉs voluntat, és imaginació, és passió.\nEls anys marceixen la pell;\nrenunciar a l'ideal marceix l'ànima.\nJove és aquell que se sorprèn i es meravella,\nque pregunta com el nen insaciable i després...?\nDesafia els esdeveniments\ni troba alegria en el joc de la vida.\nSeràs tan jove com la teva fe,\ntan vell com el teu dubte,\ntan jove com la teva confiança en tu,\ntan jove com la teva esperança,\ntan vell com el teu abatiment...\nRomandràs jove mentre romanguis receptiu.\nReceptiu a quant és bell, bo i gran.\nReceptiu als missatges de la naturalesa,\nde l'home i de l'infinit.\nAquest deuria ser l’esperit del pintor, perseguir la joventut, l’eterna joventut, anhel compartit per molts artistes.\nAra que es celebraran diversos actes per celebrar els 140 anys del pintor Cabanyes en coneixerem més coses, segur. Ens sorprendrà novament i ben segur que gaudirem de la seva excel·lència artística\nPerò vet aquí que la felicitació nadalenca m’ha portat aquest records sobre la figura del pintor i un esbós d’una obra, potser estilísticament poc apreciada però en canvi d’una forma humana incommensurable.\nSegur que a cadascú de nosaltres alguna felicitació també ens remourà els record i la memòria i els sentiments.\nNomés per això ja pagaria la pena que seguíssim enviant i rebent targetes de Nadal....


SI Badalona: En Joan Pujol ha publicat el primer llibre\nEn Joan Pujol ha publicat el primer llibre\nEl nostre professor de català, en Joan, ha publicat el seu primer llibre: Aquí s'acaba la terra i s'inicia el mar. Novel.la d'enganys i de descobertes, d'amors i desamors, de vida i de mort. L'art, l'amor, la solitud i Lisboa es barregen en el present i el passat.\nÉs un llibre que enganxa, que no et deixa.\nPer molts anys, ja estem esperant el següent.\nArtistes del SES\nPublicado por Administrador Cristina F en 17:25:00


Enric Llorens: El magatzem de les carrosses reials a les Corts\nUs heu preguntat alguna vegada com es que els reis mags estan a molts llocs alhora? Segur que ja sabeu la resposta: tenen el do de l’ubiqüitat. El que molts no sabeu es on guarden les carrosses que es fan servir per a les cavalcades. Cada poble, cada ciutat, cada barri té un lloc especial, un lloc on durant tot l’any les carrosses esperen el gran dia de la nit de reis per sortir al carrer.\nHe tingut l’oportunitat, gràcies a una jornada de portes obertes, de visitar els magatzem de les carrosses reials del districte de les Corts al carrer Comptes de Bell-Lloc. Una al costat de l’altre, aparcades en bateria, preparades per la gran ocasió. Els seus “cuidadors” ( que se semblen molt als botiguers i comerciants del carrer Vallespir dels barris de Sants i les Corts ) ultimen els darrers detalls. Els sacs de caramels –sembla mentida la gran quantitat que bosses que hi ha- ja estan a cada una de les carrosses. Els nens, acompanyats pels seus pares, admiren l’avió de cartró o la bústia reial mentre s’imaginen tots els regals que rebran.\nTot està a punt per la cavalcada de Sants -Les Corts. Aquí en teniu els detalls, no hi falteu!\nA les 18 h: Recorregut: sortida plaça Comas, carrer Joan Güell, travessera de les Corts, carrer Vallespir, passeig Sant Antoni, carrer Galileu, avinguda Madrid, carrer Joan Güell i finalitzarà als jardins Can Mantega amb un festival infantil.\nPublicat per Enric Llorens a 14:17\nEtiquetes de comentaris: cultura, Les Corts, participació, tradicions\nEric 3 de gener de 2010 a les 17:36


López i Martí s'enfronten per les polítiques d'habitatge\nEl projecte per modificar la Llei del sòl s'ha aprovat amb les abstencions dels grups de l'oposició i amb l'excepció del vot en contra del conseller Víctor Naudi\nLa creació d'un registre de la propietat enfronta López i Martí sobre les polítiques d'habitatge\nEl cap de Govern, Toni Martí, durant la sessió del Consell General\nActualitzada 17/05/2018 a les 19:02\nEl projecte de modificació de la Llei del sòl s'ha aprovat aquest dijous gairebé dos anys després de la seva tramitació amb les abstencions dels grups de l'oposició i amb l'excepció del vot en contra del conseller d'SDP, Víctor Naudi. L'oposició ha lamentat que no s'hagi abordat una reforma més general de la llei tot i que el ministre d'Ordenament Territorial, Jordi Torres, havia mostrat la seva predisposició a què es pogués fer una revisió aprofundida. El ministre ha admès que cal aquesta revisió més global però també ha destacat que en el temps que queda de legislatura no es podrà abordar ja que és "complex". El debat s'ha centrat molt especialment en la creació d'un registre de propietat i de les polítiques d'habitatge.\nTorres ha defensat que l'objectiu principal d'aquesta reforma és "facilitar" els projectes d'interès nacional, ja que el text permetrà que el Govern pugui disposar dels terrenys per destinar-los a projectes d’interès nacional sense que en tots els casos estigui supeditat a la voluntat del comú. També es facilita que els notaris puguin elevar escriptures públiques encara que no hi hagi la signatura del 100% dels propietaris i es facilita que les urbanitzacions anteriors als plans d’urbanisme parroquial es pugui adequar a la llei.\nPrèviament al debat sobre la totalitat de la llei, el PS havia presentat dotze reserves d'esmena al projecte de llei que ha derivat en una picabaralla entre el conseller del PS, Pere López, i el cap de Govern, Toni Martí, sobre les polítiques per solventar la problemàtica de l'habitatge del lloguer. En aquest, López ha lamentat que sense un registre de la propietat "no es podran prendre" mesures per fomentar-les ja que "no saben què passa al mercat immobiliari". D’aquesta manera, ha acusat el Govern de fer política de “postureig”, posant en dubte que realment es vulguin tirar endavant mesures efectives per a l’habitatge quan es nega la possibilitat de crear un registre de la propietat. “Sense un registre de la propietat no és creïble la preocupació per l’habitatge”, ha etzibat. Martí li ha respost que no és en la llei d’ordenació del territori que aquest registre s’ha de crear i s’ha manifestat “disgustat” que s’aprofiti aquest debat per posar en dubte la preocupació del Govern sobre l’habitatge. Martí li ha recordat que arreu abans de fer un registre de la propietat s’ha fet primer el cadastre i li ha retret que comuns en què el PS ha governat, com el d’Andorra la Vella, encara no el tinguin. Enmig del debat hi ha intervingut el conseller d’SDP, Víctor Naudi, recordant que els comuns sí que tenen informació sobre les propietats immobiliàries, ja que arran del debat es podia entendre “que ningú sap res”. De fet, Martí ha agraït aquesta intervenció destacant que del que deia el PS semblava que Andorra era “el 'far west'” i ha conclòs que el 80% dels propietaris només han apujat els lloguers amb l'IPC i que, per tant, el que afirmava López, fent referència a una pujada generalitzada, no era cert. Totes les esmenes presentades pel PS han estat desestimades.\nEn el debat sobre la totalitat de la llei el president del grup parlamentari liberal, Jordi Gallardo, ha justificat la seva abstenció lamentant que en aquesta llei queden encara alguns aspectes pendents, com que hi hagi una major planificació en els plans d’infraestructures nacionals perquè els comuns puguin fer una millor previsió. Per la seva banda, la consellera independent Sílvia Bonet ha lamentat que amb la modificació es trenqui el principi de subsidiarietat per als privats “que senten que no se’ls té en compte”. Víctor Naudi ha destacat que la llei és un mal text i que es va cap a una centralització i es treuen competències als comuns. La consellera del PS, Rosa Gili, ha lamentat que la promesa de Torres sobre una reforma més general hagi quedat “en no res”, mentre que el conseller d’Unió Laurediana i consellers independents de la Massana Joan Carles Camp ha destacat que aquesta reforma no satisfà a les demandes de la població. A l’últim, la consellera de DA Meritxell Palmitjavila ha destacat que aquesta reforma no resta competències als comuns ja que recull els acords a què es va arribar amb ells en el marc de les negociacions sobre les competències i ha recordat que en alguns casos per declarar un projecte com a interès nacional caldrà un informe preceptiu i/o vinculant del comú.\nDe Moment mentre decideixen que fer per solucionar la problemàtica d'avui i abans que es tirin anys pensant solucions, suspensió indefinida dels Contractes i Congelació de pujades (también para los locals). Que pensin, però que actuïn ja.\npero quina quantitat de ruqueries que acabo de llegir per part de tots realment!!!!!!millor no donar cap idea perque ara si que aneu de banda a banda tots plegats


Repensar sí, críticament també - L'Eco de Sitges\nRepensar sí, críticament també\nVinyet Panyella 09/05/2022\nPer cinquena vegada i superades, de moment, les excepcions pandèmiques L’Eco de Sitges organitza les cinquenes jornades que, amb el títol de “Repensar Sitges” ens posen davant del mirall de les nostres reflexions, expectatives i contradiccions. Els articles d’opinió del setmanari, i aquest també, sovint prenen un caire de reflexió i de crítica que mostren com, en definitiva, no ens agrada el Sitges que tenim ni el que ens espera. Ara, les causes i els motius difereixen. Estem d’acord en què la nostra realitat de passar el dia i empènyer l’any sense un projecte clar de futur, sense un full de ruta de mínims que vagi més enllà de passar els fulls del calendari, de les estacions i de les festes no ens porta enlloc. De projecte no se’n veu perquè tot sembla indicar que no n’hi ha. Pensar que la nostra administració municipal és incapaç, per exemple, d’elaborar amb la necessària col·laboració d’enginyeries i tecnologies qualificades un projecte per poder estabilitzar les platges, un problema comú a tot el litoral català, pel que hem vist recentment, aprofitant les sinèrgies que se’n poden derivar és un toc de realisme imprescindible. I com aquest exemple se’n poden posar uns quants més.\nVal a dir que em declaro respectuosament escèptica enfront de propostes messiàniques i solucions màgiques respecte del nostre futur a mig i llarg termini perquè tothom és capaç de formular els més atractius desigs i d’escriure les cartes als reis més engrescadores. Però fins que la maquinària municipal no es desempallegui del llast de les inèrcies i de l’extrema burocratització a la que es veuen sotmeses les més elementals activitats no cal fer-se gaire il·lusions. Fins que no arribi una autocrítica sincera i amb voluntat constructiva sobre el funcionament dels engranatges políticoadministratius municipals a tots nivells no hi haurà gaires més sortides que l’anar fent i aguantar les frustracions que comporta.\nEl fracàs del pla d’usos que condemna els carrers de la vila a un atapeïment de terrasses i de comerços més que d’efímera durada, unit a la voracitat dels propietaris dels locals de lloguer ens està configurant un teixit comercial que no és precisament un model d’èxit. La recent aprovació (Laus Deo!) del catàleg del patrimoni arquitectònic, artístic i paisatgístic en plena degradació de les antigues masies de Santa Bàrbara o de Can Pere Pau és una altra de les contradiccions flagrants del present. El catàleg inclou arbrat i vegetació quan les obres de Can Milà han perpetrat una important escabetxina de pins i vegetació autòctona d’un antic jardí que es va deixar perdre, com gairebé la masia, a canvi de ciment per fer aparcaments. L’oferta turística de l’oci nocturn que aposta una vegada més per la massificació dels carrers més castigats per la pressió de les aglomeracions, amb la manifesta complicitat dels nostres polítics, demostra que després de la pandèmia no hem après res de res pel que fa al model turístic que semblava poder canviar per bé. El bosc de grues de La Plana i d’altres zones de Sitges que mereixen un creixement més esglaonat i en paral·lel amb les millores de serveis de manteniment de la via pública o del transport públic és un altre senyal que no només no hem après la lliçó sinó que retornem al de sempre. De cultura avui no en parlo i ja arribarà el moment; només repeteixo la idea que vaig expressar fa unes setmanes i és que no complim amb els estàndards d’una vila que pretén ser capdavantera en aquest àmbit.\nFins a quin punt el sitgetà emprenyat està disposat a amagar el cap sota l’ala, a justificar-se amb aquest fatalisme de pensar que no hi ha res a fer i quedar tan tranquil i, a l’altre extrem, a posicionar-se en propostes tan radicals com teòriques evitant entomar responsabilitats quan en té l’oportunitat?\nDit tot això, benvinguda la cinquena jornada del Repensar Sitges perquè constitueix un dels pocs fòrums d’oportunitat per al debat crític. El programa anuncia pluralitat de posicionaments, i és bo que es produeixi una pluralitat de debats enfront dels actuals i futurs responsables de les polítiques municipals però també dels diversos sectors econòmics i socials. Com que són jornades organitzades des de la societat civil no s’hi valdria ni promoure el pensament únic ni voler guanyar credibilitats a costa de promeses enlluernadores. Calen propostes i debats des de tots els àmbits perquè sense una visió crítica i social tampoc no anirem enlloc més que als miratges de les falses utopies. I a aquestes alçades Sitges no es pot permetre perpetuar-se en les inèrcies i els errors de sempre.


Ramón Tremosa, conseller Empresa\nImatge d'arxiu de Ramon Tremosa.\nLa construcció del circuit generarà fins a 243 llocs de treball anuals i es preveu que tingui un gran impacte econòmic al Baix Penedès\nActualitzada 03/11/2020 a les 15:52\nEl Govern ha aprovat aquest dimecres una inversió de 15,3 milions d'euros en quatre anys per a Idiada per construir pistes de proves i instal·lacions de vehicles connectats i autònoms. Concedida pel Departament d'Empresa i Coneixement a través d'Avançsa, aquesta subvenció té com a objectiu que l'empresa mantingui la competitivitat en el desenvolupament de sistemes avançats cap a la conducció autònoma. La construcció del circuit generarà fins a 243 llocs de treball anuals entre directes, indirectes i induïts i aportarà un PIB addicional de 12,3 milions d'euros. El Govern preveu que la meitat de l'impacte econòmic i creació d'ocupació recaigui sobre la comarca del Baix Penedès.\nUn cop en funcionament, la pista aportarà un PIB creixent situat entre els 2,5 milions i els 4 milions d'euros anuals i suposarà la creació d'entre 50 i 80 llocs de feina. «Era urgent modernitzar aquestes instal·lacions per seguir sent un referent internacional en el testeig i les proves que fan les empreses fan abans de comercialitzar els vehicles», ha reconegut el conseller d'Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, en declaracions a l'ACN. En els últims anys, han aparegut centres competidors en diversos països europeus. «Si no fèiem res, corríem el risc de prendre bona part dels clients», ha advertit el conseller.\nL'objectiu de la inversió no és només modernitzar les instal·lacions, sinó també adaptar els circuits al vehicle autònom, connectat i elèctric. «Quan SEAT es prepara per al cotxe elèctric, quan voldríem captar una empresa de bateries elèctriques, quan sembla que el sector es reconverteix cap a la mobilitat sostenible, des de la Generalitat posarem al dia Idiada per acollir els cotxes del futur», ha manifestat el conseller.\nEl Govern considera que el projecte de construcció i posada en marxa de la nova pista de proves és una «inversió estratègica» pel futur del sector de l'automoció i tindrà un «important» impacte en l'economia del país i en el Baix Penedès, una comarca que va patir de manera important els impacte de la crisi financera de 2008.\nTremosa ha assegurat que el Baix Penedès és una comarca «especialment tocada». «Donem un senyal a una de les comarques amb més atur, amb més fracàs escolar, amb més problemes socials, que el Govern aposta pel Baix Penedès i perquè el cotxe elèctric del futur no passi només per Catalunya, sinó també per aquestes comarques que feia dècades que acollien aquest centre d'excel·lència i referència que és Idiada», ha afegit el conseller.\nEl disseny de les noves pistes s'integra dins de les ja existents, complementant i millorant l'oferta actual, i possibilita la seva utilització de manera independent a la resta. Les pistes i instal·lacions es construiran per fases, que començaran el darrer trimestre de 2020 i finalitzaran a mitjans de 2024. Totes les pistes tindran cobertura de diferents xarxes de telecomunicacions i comptaran amb zones d'assaig en autopista, entorn urbà o simulació d'obstacles, entre altres.\nComenta el contingut : El Govern inverteix 15,3 MEUR a Idiada per construir noves pistes i instal·lacions per a vehicles connectats i autònoms


1985. Cosmogonia de l'home urbà info ENG\nInternational Theatre Congress. Gallery Metronom. Barcelona\nJo em vaig plantejar presentar l'existir com matèria delictiva. Vaig escollir uns quaranta objectes(llum de taula, TV, màquina d'escriure, clauer, cd, calculadora,cendrer, paquet de cigarretes, encenedor, retrat de família, setrilleres, raspall dents, màqina elèctrica d'afeitar, pastilla de sabó, tallaungles, ulleres sol, estilogràfica, agenda, motlle de sabates, targeta, bicicleta gimnàstica, bàscula, florer amb rosa, barret, corbata, telèfon, bola del món, passaport, vas de wisky, matrícula del cotxe,novela, forquilla i ganivet, mail box) dels cent cinquanta que duc a L'HOME URBA, i els vaig colocar encerclats a terra, a la sala Metrònom de Barcelona, mentre jo m'estirava enmig d'ells.\nAquesta acció la vaig anomenar ANTROPOLOGIA DE L'HOME URBA. Tot això va crear una certa evidència per alguns, i van arribar a insultar-me i a tirar-me oli i vinagre.\nUna altra motivació que em va dur a fer aquesta acció fou de caràcter museístic, volia mostrar a la nostra societat com a objecte a mirar: on jo feia el paper de home urbà com a momia egipcia. Això, té un sentit especial, doncs aquesta societat es creu el fi de la civilització i tan sols entén que es pugui mirar enrera (els egipcis,ibers, romans, grecs etc...) com a manera d'entendre aquest final.\n¿Què passaria si tots els objectes que acompanyen la nostra vida quotidiana –llum de taula, TV, màquina d'escriure, clauer, cd, calculadora,cendrer, paquet de cigarretes, encenedor, retrat de família, setrilleres etc...Per exemple- els veiéssim exposats d’aquí a 2000 anys? O la nostra manera de vestir, o l’aparent presència momificada d’un home urbà?\n¿Quina mirada distanciada projectaríem sobre aquests objectes? Potser passaríem davant de les vitrines amb la mateixa actitud despresa amb què observem objectes recuperats d’alguna excavació arqueològica.\nEn aquesta obra no hi havia acció. Tant els objectes com el personatge jeien al terra voltats d’un cercle fet amb guix on hi havia escrit el nom de cada cosa. El públic n’estava separat a una distància prudent per mitjà d’un cable d’acer que voltava tota l’exposició.\n¿Pots viure, sense l’anècdota de la teva existència?


Els alcaldes del Baix Penedès en una foto conjunta de fa uns mesos. (Foto: CCBP)\n16/09/2021 - 16:36h\nS’hi desplaçaran dilluns i també preveuen entrevistar-se amb la presidenta del Parlament per demanar més recursos per a la comarca\nLa comarca del Baix Penedès es planta i diu prou a nivell institucional pel que fa a la manca de suports i recursos que, segons els 14 alcaldes, pateix històricament el territori de part de les administracions de Barcelona i de Madrid.\nÉs per això que dilluns que ve, amb el lema ‘El Baix Penedès diu prou!’, tots els alcaldes i alcaldesses del Baix Penedès es desplaçaran a Barcelona per protagonitzar una concentració insòlita a la plaça de Sant Jaume.\n“No podem esperar ni un dia més. I això no va de partits, va d’un territori menystingut reiteradament per totes les administracions, de Madrid i de Barcelona”, es diu en el comunicat que llegiran durant l’acte, convocat a les 10h.\nUna hora més tard repetiran l’acte davant del Parlament de Catalunya, on s’espera que la presidenta, Laura Borràs, rebi la comitiva a les 11.45h.\nTot seguit, segons ha fet públic el Consell Comarcal del Baix Penedès (CCBP) que dona suport a la iniciativa supramunicipal, els batlles penedesencs es reuniran amb els grups parlamentaris catalans.\nAtès que l’edició del 3d8 en paper d’aquest divendres ja estava tancada, la notícia sobre aquest acte i les seves repercussions sortiran la setmana ve.\nEl manifest que faran públic els alcaldes en la seva acció insòlita a la capital catalana està estructurat en els següents sis apartats i que reproduïm textualment:


Josep Bargalló: "Els centres de noves oportunitats són molt importants en el nostre país" - Imagina Ràdio\nJosep Bargalló: “Els centres de noves oportunitats són molt importants en el nostre país”\nEl conseller d’Educació, Josep Bargalló, ha lloat avui el paper dels centres de noves oportunitats com a via d’inserció laboral i de retorn al sistema educatiu per milers de joves: “Els centres de noves oportunitats són molt importants en el nostre país, l’any passat hi va haver 7.000 alumnes que van anar a un centre de noves oportunitats. D’aquests 7.000 nois i noies, un 80% l’any següent o treballava al cap d’uns mesos o havia tornat al sistema educatiu a la formació professional”. Ho ha afirmat durant l’acte de cloenda de la Jornada Empodera’t del Centre de Formació d’Adults Lo Pont, que ha tingut lloc al matí a Amposta.\nLa jornada es du a terme amb motiu de la fi del curs 2018-2019 del centre d’adults, gestionat per la Fundació Gentís. Els alumnes que han assistit a la cloenda són joves que han participat en el programa Noves Oportunitats que neix de la col·laboració entre la Fundació Gentís, l’Àrea d’Ocupació Juvenil del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya i el Departament d’Educació. El titular d’Educació ha felicitat als joves i els ha encoratjat a continuar amb la seva formació i inserció: “Als que fa poc que esteu al nostre país, us continuarem ajudant i vosaltres també ens ajudareu, per tant, és un ajut mutu. Als que això us servirà per començar a treballar, penseu que és només l’inici d’una vida laboral que segurament serà molt exitosa. I als que podeu tornar al sistema educatiu, teniu una nova oportunitat d’avançar”.\nAquest programa té com a objectiu retornar al sistema educatiu a joves d’entre 16 i 24 anys que han abandonat els seus estudis i afavorir, d’aquesta manera, la seva inserció al mercat laboral. Bargalló ha destacat el paper d’aquest centres, que “serveixen per acollir els nois i noies que vénen de fora i integrar-los en el sistema del país; serveixen per retornar a joves que havien abandonat abans d’acabar la secundaria obligatòria; serveixen per donar títols professionalitzadors a nois i noies que ni estudiaven ni treballaven, tenint aquesta múltiple utilitat”.\nLa Fundació, presidida per l’exconsellera d’Educació Marta Cid, destaca pel seu model educatiu basat en l’acompanyament a través de tutors amb l’objectiu de recuperar i fomentar el creixement personal i professional dels joves. Entre altres serveis, ofereix formació en graduat en educació secundària (GESO), programes de formació i inserció (PFI), competències bàsiques i transversals d’ESO i altres formacions de l’àmbit ocupacional.\nPrèviament, el conseller ha visitat els Serveis Territorials d’Educació de les Terres de l’Ebre a Tortosa. Acompanyat de la directora dels Serveis Territorials, Montserrat Perelló, ha recorregut les instal·lacions i ha parlat amb els treballadors.\nArticle anteriorFlix desborda en la donació d’aliments pels desallotjats\nArticle següentInauguració del memorial Jaume Ballesté


Epson i Foment UP s'associen per impulsar l'ecosistema emprenedor i la innovació empresarial\nFomentUp és una iniciativa de Foment del Treball per a connectar empreses consolidades amb startups. Un programa d’acceleració corporativa on les noves iniciatives empresarials podran afinar la seva viabilitat i créixer més ràpidament, i on les corporacions podran accedir a formes d’innovació i diversificació d’activitat molt atractives.\nOferir als grans empreses i startups l’oportunitat de treballar side by side.\nUna oportunitat per construir acords a llarg termini.\nAccés a nous enfocaments “out of the box”.\nValidar l’aplicabilitat i funcionalitat d’un MVP.


Del quiròfan al pòdium | Sense Límits Aventura\nHome » HISTORIAS 2016 » Del quiròfan al pòdium\n4 mesos després de ser operat de clavícula, pòdium del triatleta de Silla Manuel Ortega a l’Autonòmic de Triatló de Llarga Distància\nEn un minut la vida pot canviar absolutament la teua rutina. En uns segons. El temps en què et despistes, agafes un batxe en la bici i caus a terra. Clavícula trencada i adéu als reptes de la temporada. O no.\nPerquè 4 mesos després de ser operat de clavícula Manuel Ortega (Sportphisiologic) aconseguia finalitzar el Full ICAN de Gandia, a més, fent pòdium a la prova que era també Campionat Autonòmic de Triatló de Llarga Distància. (3,8 km de natació, 180 km en bici i 42 km corrent).\nOperació el 10 de juny\nL’operació va ser el 10 de juny, després d’una caiguda absurda. «Estava ja a prop de ma casa a Silla, i per Carlet, viag caure» relata Manuel. Clavícula, dos costelles i la escàpula. Operació a l’Hospital de Manises i a recuperar-se. Pensant en la pròxima temporada. No. Encara en este 2016 esperaven grans reptes.\nAmb la motivació per terra en vore que no podia anar al Full de Vitoria –«duia mesos d’entrenament preparant-ho»-, tocava resignar-se. I rebre els ànims de familiars i amics, i del propi metge que el va operar. «Em coneix molt bé i sap que soc molt disciplinat. Em va dir que objectivament podia recuperar-me ràpid i tenia raó».\nUna recuperació molt ràpida\n«Al ser fractures d’ossos, que no afentaven als músculs, en quant em llevaren els punts vaig començar a fer rehabilitació, treballs de goma, isomètrics, anava a la piscina i a poc a poc vaig anar recuperant la mobilitat. Es va complir el que em va dir el metge i de la ma del fisio va anar tot molt ràpid». Traent hores per a recuperar-se i entrenar d’allà on no hi ha entre la família i el treball.\nUns entrenaments condicionats\nLa fractura estava superada, però quedava preparar el Full ICAN de Gandia. «Només vaig tindre sis semanes. Tenia una base de la preparació de Vitoria, però tampoc podia fer entrenaments molt exigent i no podia fer moltes hores de bici. Tractava d’entrenar tots els dies el que em permitia el cos, sense agotar-ho».\nI la prova\nI així sense haver competit en tot l’any arribava passat 8 d’octubre el Full ICAN de Gandia. Just 4 mesos després de la caiguda i la fractura de clavícula. «Els moments abans de la prova t’entra la por. Sobre tot a la marató. Nadant i en bicicleta savia que ho podia fer bé, però no em veia preparat per a fer la marató a bon nivell».\nLa temptació d’abandonar\nLa ment anava a ser clau. I així va ser. Només començar primera temptació de deixar-ho. «Només començar enl’aigua em tragueren molta distància i em vaig agobiar. T’entra la por i tota la desconfiança de saber que no estàs en les millors condicions».\nVa decidir continuar però sense plantetjar-se res més. «Vaig pensar: m’oblide de competir i tracte de disfrutar. Vaig poder agafar altre grup que venia per darrere i em vaig llevar la pressió de tractar de fer un bon temps».\nPas a pas. A la bicicleta bones sensacions -conservant forces- i acostant-se a poc a poc al moment de la veritat. «A la Marató vaig eixir molt fort. De la bici havia baixat sancer perquè havia reservat molt. Vaig decidir donar-ho tot i aguantar fins on arribada».\nLa primera mitja marató molt bé -01:28- però encara restava el patiment. «A partir del km 25 vaig començar a patir molt perquè em faltava entrenament. Ahí es quan tires molt de la ment. Pensava en els meus flls i la meua dona, en el me germà que estaven tot allà esperant en meta. En tot els 4 mesos que havia passat en la recuperació. Tot això t’espenta quan ja no hi ha forces».\nI la meta…\nI amb eixes forces Manuel anava arrapant segons i guanyan posicions fins arribar a meta el tercer amb un crono de 09:10:33. Emocionat i quasi amb llàgrimes als ulls, entrant de la mà del seu fill Manu. «Es impossible no emocionar-se. Una emoció molt íntima després de tantes penúries. Després del patiment. Arribes tercer i no t’ho creus».\nUna recuperació miraculosa. En 4 mesos exactes des que una caiguda li trencava la clavícula i les esperances en esta temporada, i un pòdium autonòmic en el Campionat de Triatló de Llarga Distància.


Vídeo: Tres minutos\nMútua Balear publica un nou vídeo a través de tots els seus canals per a donar a conèixer el seu portal de cultura preventiva “Tres minuts” (www.tresminutos.es).\nEl portal ofereix nombrosos i originals jocs destinats a fomentar la prevenció dels riscos laborals.\nD'aquesta manera, els treballadors de qualsevol sector poden conèixer com cuidar la salut de manera ràpida i amena.\nMutua Balear publica un nou vídeo a través de tots els seus canals per a donar a conèixer el seu portal de cultura preventiva “Tres minuts” (www.tresminutos.es).\nUna web que té per objectiu principal promoure la prevenció dels riscos laborals en tots els sectors de treball de manera amena i, sobretot, divertida. ‘Tres minuts’ ofereix als treballadors la possibilitat de conèixer els riscos derivats del seu treball i evitar accidents a través d'una sèrie de jocs ràpids i originals dissenyats especialment per a aquest fi.\nI és que els experts en prevenció de Mutua Balear consideren que no hi ha millor manera d'aprendre que mitjançant l'entreteniment. Per a això, ‘Tres minuts’ ofereix una gran varietat de formats : còmics, il·lustracions interactives per a trobar les set diferències entre dues situacions laborals similars, sopes de lletres específiques per a cada lloc de treball, infografies per a detectar els errors més habituals que es donen en cada sector, qüestionaris temàtics, vídeos preventius, pòsters, manuals, etc. Totes aquestes activitats han estat creades per a ser completades en poc temps, en uns tres minuts com a màxim.\nUn mètode d'aprenentatge molt eficaç dirigit a treballadors de tota mena de nivell formatiu. A més, la web inclou alguns continguts visuals i intuïtius que poden ser aprofitats per qualsevol empleat, amb independència del seu idioma de domini.\nEl portal està pensat tant per a treballadors com per a empreses que vulguin promoure la cura de la salut entre els seus empleats i compte, de moment, amb 20 sectors i 30 llocs de treball disponibles, unes xifres que es troben en constant ampliació.\nTot això a través d'una navegació senzilla i dinàmica totalment adaptada a qualsevol dispositiu.\n‘Tres minuts’ forma part del conjunt de pàgines web de Mutua Balear, que van rebre més de 550.000 visites durant l'any 2020. Aquest registre suposa un creixement del 13% respecte a les dades de 2019 i confirma la tendència a l'alça de les quatre webs amb les quals compta l'entitat: www.mutuabalear.es, web corporativa de Mutua Balear; www.elautonomo.es, la web especialitzada en el col·lectiu de treballadors autònoms; www.cuidamostusalud.org, portal sanitari de l'entitat; i www.tresminutos.es, portal preventiu per a aprendre jugant.\nLink de Youtube al vídeo: https://youtu.be/ec_rxplfbyw


POL MOYA: «Per fer plusmarques cal talent, però sobretot constància i esforç» - El Periòdic d'Andorra\nPOL MOYA Atleta del Club Atletisme Valls d'Andorra\nPOL MOYA: «Per fer plusmarques cal talent, però sobretot constància i esforç»\nPublicat el Divendres, 12 de febrer de 2016 | 01:45 h\nPol Moya, als 800 metres del Campionat de Catalunya de clubs.\nDinou anys i atenció: ha batut uns quants rècords d’Andorra. A l’aire lliure els 800 promesa (al qual és l’actual campió de Catalunya des de fa uns dies), els 1.000 absolut i els 5 km. en ruta júnior; i en ‘indoor’ té l’absolut (per tant també promesa i júnior) dels 800 lliures i els 1.500.\n–Amb quin et quedes?\n–El 1.500 absolut en pista coberta de fa quinze dies. Feia 26 anys que no es rebaixava, el tenia Josep Graells amb 4 minuts exactes. I espero que no duri gaire perquè Carles Gómez està molt a prop de batre’l. Espero que si no és aquest any sigui el que ve, tot i que jo també em veig per rebaixar-lo més. Ara tinc un campionat de pista coberta, potser el rebaixo jo o ell. Hi ha un ‘pique’ sa.\n–Com arriben les plusmarques?\n–Amb una mica de talent, suposo però sobretot amb constància, molt esforç.\n–Quant entrenes al dia?\n–Un parell d’hores de mitjana, més o menys. Aquí és cada dia perquè el meu pare és d’aquells que després d’un dia dur, l’entrenament de demà és el bon. L’entrenador de Barcelona sí que em dona de vegades un dia lliure.\n–Costa ser constant?\n–Hi ha dies que sí, sobretot quan fa mal temps, però si vols millorar no hi ha una altra. Has de seguir les pautes sense desviar-te.\n–Portes l’ADN d’atleta dins?\n–Sí, m’han ‘enganxat’ els meus pares. Amb la meva mare també faig comparem els temps també. L’altre dia vaig superar-la en els 5.000 i li vaig dir que ja corro més amb ella en tot, malgrat que no sóc de distàncies tan llargues. El al meu pare és més difícil superar-lo... Te 1.49,70 en els 800 i jo 1,52,24. Aquest any no crec, però el que ve espero superar-lo.\n–Amb 19 anys, fins on voldries arribar al món de l’atletisme?\n–Tinc unes quantes coses que voldria aconseguir però que necessitaré temps. Un objectiu a llarg termini és batre els dos rècords d’aire lliure de Victor Martínez, en 800 i 1.500. I com tot atleta, anar a uns Jocs Olímpics. De petit veia el meu pare [és entrenador de la Federació] marxar amb Bernadó. Ell ha viscut aquesta experiència cinc vegades i el meu somni és que algun dia pugui anar-hi acompanyant-me a mi.


TRES FIRES A SFG AQUEST CAP DE SETMANA – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nTRES FIRES A SFG AQUEST CAP DE SETMANA\nBy Paul Marca|2013-08-27T19:43:59+02:0027 d'agost de 2013|Sense categoria|0 Comentaris\nEl Sant Feliu s’Enfira del 2013 ja va arrencar el passat cap de setmana amb el VIII Paper Antic i el XIV Iecsalis que segons els regidor de l’Àrea de Comerç Indústria i Turisme, Juanjo Garcia ha estat un èxit.\nEl regidor comentava a la nostra emissora que per aquesta edició s’han previst deu fires monogràfiques amb l’enunciat “Vine a passar un dia rodó” amb la intenció que el visitant es plantegi fer una estada de tota la diada que afavoreixi el comerç i la hostaleria a partir d’aquestes mostres de les quals aquest cap de setmana se’n presenten tres.\nUna d’elles serà la de Scrapmaniàtics, per al amants del scrapwork, un retorn a les manualitats amb tècniques tradicionals i actuals, que és practicada arreu del món i de les quals, a Sant Feliu, es compta amb destacats especialistes.\nUna altra, liderada pels Amics de la Música dels Anys 6o és el XV Mercadisc, on els col·leccionistes i amants dels discos de vinil amplien les col·leccions de música enregistrada en aquest suport de culte per al nostàlgics amb música enregistrada de forma analògica que compta amb portades que són autèntiques obres d’art.\nI, finalment, la més veterana, la XXXI Fira del Dibuix que va néixer de la iniciativa del Casino Guixolenc i que es va integrar fa uns anys a les fires amb una important aportació d’artistes locals i forasters que exhibiran els seus darrers treballs.\nI quant a les que restaran després del cap de setmana , Juanjo Garcia, destacava que seran: el XV Jocantic, la V Fira Mediterrània de Patchwork, el XV Autocasió, la II Fira de la Mobilitat Sostenible i la I Fira de pastisseria, la prova pilot de la qual l’any passat es va integrar a la de Scrap i que enguany tindrà vida pròpia


El coneixement s'expressa mitjançant el llenguatge però amb el llenguatge no només fem afirmacions sobre el que veiem ( "avui fa sol", "El carrer està mullat") també procurem relacionar aquestes afirmacions ("avui fa sol i el carrer està mullat") per tal de poder extreure d'aquesta manera nous coneixements ("per tant, han passat a netejar el carrer"). Aquest procés que ens permet obtenir nous coneixements a partir d'uns altres s'anomena raonar.\nNaturalment és important tenir dades certes perquè la conclusió obtinguda sigui vertadera, però si només tenim això no garantim que ho sigui. Pot passar que el carrer estigui mullat per una altra raó: "algú ha mullat el carrer amb una manguera des del seu jardí". Així, si volem garantir la veritat de la conclusió hem de relacionar aquestes dades de manera adequada; és a dir, hem de raonar correctament. Precisament d'això s'ocupa la lògica; d'aquí que sigui considerada la disciplina filosòfica que estudia la correcció o validesa dels raonaments (o inferències = extreure informacions (conclusions) a partir de dades conegudes (premisses).\nEls raonaments poden ser deductius, inductius o analògics.\nRaonaments deductius: és un tipus de raonament lògic que exigeix que la conclusió es desprengui necessariament de les premisses.\nLa inducció incompleta és l'habitual de les ciències, però, el seu problema és que no té la validesa formal que atribuïm a la inducció completa, perquè no hi ha cap llei lògica que permeti el pas de "molts" a "tots".\nRaonaments analògics: L'analogia és un raonament que té com a base el fet de relacionar dues o més coses entre les quals establim algun tret en comú. No pot arribar a resultats concloents, sinó solament aproximats. Per exemple , l'afirmació: "la nena té la cara de lluna plena" es basa en un raonament analògic. L'estructura d'aquests raonaments és la següent :a, b, c i de tenen tots la propietat P i Q / a, b, i c tenen la propietat R - > d té la propietat R\nLa lògica pot ser formal o informal (també anomenada material o no formal)\nLògica informal: S'ocupa de factors que no tenen res a veure amb la forma (o ben poc).\nAixí, per a determinar la validesa d'un raonament es fixa en aspectes aliens a la seva estructura: si les premisses són les adequades o no, si les dades de les quals partim poden justificar la conclusió, ... Aquesta lògica ens permet descobrir les fal·làcies que són raonaments no vàlids que , tanmateix, poden semblar el contrari.\nLa lògica com a ciència va fer les primeres passes amb Aristòtil IV a.C., que ja la va concebre clarament com un saber formal; posteriorment, els estoics la van ampliar en alguns temes fonamentals, i més tard els lògics de l'edat mitjana i principis de l'edat moderna van sistematitzar la lògica aristotèlica i estoica, de manera que va culminar així, la construcció de l'anomenada lògica tradicional, que es va mantenir pràcticament fins a mitjans segle XIX. Utilitzaven lletres per a substituir les parts variables dels raonaments: S és P\nARGUMENTACIÓ: SOFISMES - FAL·LÀCIES (Aplicació Lògica - Ètica)\nArgumentacions falses que molt sovint i sobre tot en el camp de l'ètica es presenten com a vertaderes quan de fet són instruments d'engany.\nTipus de fal·làcies (inferències falses) més importants:\nFal.làcies formals o lògiques: Deductivament incorrectes\n- Afirmació del consegüent\n- Negació de l'antecedenti\n- Petició de principi\nde pertinència: la informació de les premisses no és important per a la conclusió.\n- "Ad Hominem": ofensiva o circumstancial. Contra la persona o entitat que afirma una idea. També s'utilizen fets per desacreditar "No es pot fer cas dels ecologistes perqué són molt utòpics." "No se l'ha d'escoltar perqué sempre diu mentides."\n- "Ad Baculum": l'autoritat o poder d'algú dóna validesa a la conclusió. "Si el president ho ha dit ens ho hem de creure".\n- "Ad Populum": quan es vol influir sobre un grup de persones."Voteu-me i sereu rics".\n- "Ad Misericordiam": es vol provocar compassió. "Ell ho va fer per vosaltres".\n- "Ad Verecundiam": apel.lació a l'autoritat per provocar sentiment de respecte. Es pot observar per exemple en la publicitat quan un artista conegut recomana cert producte.\n- "Ad Ignorantiam": es vol demostrar que una cosa és falsa perqué no se sap bé la veritat.\t"No s'ha demostrat encara del tot que el tabac sigui dolent, per tant .\n- "Tu quoque": es torna l'ofensa a l'acusador. "Segur que tu també ho has fet alguna vegada"\n- Generalització precipitada o indeguda: a partir d'unes poques dades establim una generalització. "Els catalans són uns garrepes"\n- Falsa causa: s'atribueix com a causa d'algun efecte uns fets no comprovats, només perquè són anteriors. "Vaig tenir mal de cap després de classe, aleshores va ser la classe la que em va provocar el mal de cap"\n- Ambigüitat o semàntica: quan s'utilitzen paraules polisèmiques . "No porto mai cap gat al cotxe."\n- Vaguetat: termes amb significat poc precís. "Hi havia molta gent al partit"\n- Circular: quan s'utitza com a justificació de l'argument el mateix argument que es vol justificar. "La terra és mou perquè mai està quieta"\n1. Definició: Ciència dels principis de la validesa formal de la inferència.\nInferència: Argumentació, raonament que consisteix en derivar una conclusió a partir d'unes premisses : proposicions de les quals parteix el raonament. Aquestes proposicions són apofàntiques ( V o F ).\nEx: Els catalans són europeus.\n(A) Els fills dels catalans són fills d'europeus.\nValidesa : Segons la relació que s'estableix entre les premisses i la conclusió, un raonament pot ser vàlid o no. Si les premisses són vertaderes la seva conclusió també ho és.\nFormal: No es té en compte el contingut en l'anàlisi sinó només l'estructura o forma.\nEx: Els elefants són animals.\n(B) Els fills dels elefants són fills d'animals.\n(A) i (B) tenen la mateixa forma: Tots els a són b\nTots els c de a són c de b.\nPrincipis: Són un conjunt de regles i lleis, que permeten dir si una inferència és vàlida o no.\nCiència: Aquests principis estan organitzats com un sistema, amb símbols concrets i regles.\n2.Nivells: La lògica Formal està composada per tres nivells lògics diferents :\na) Lògica proposicional o d'enunciats: Considera les proposicions com un tot.\nEx: p (això és: "Tot home és mortal" , " Avui fa sol " ...)\nb) Lògica de predicats: Analitza la forma interna de les proposicions. Estudia l'aplicació d'un determinat predicat a un determinat subjecte.\nEx: Per a tot objecte x, si x és un home (P) aleshores x és mortal (Q).\nc) Lògica de classes: Analitza les relacions lògiques que s'estableixen entre els diferents predicats aplicats a un subjecte :\nTots els homes són mortals M P -Premissa\nSócrates és home S M "\nSócrates és mortal S P - Conclusió\nLA LÒGICA PROPOSICIONAL O D'ENUNCIATS\nIntroducció: La lògica proposicional és la que estudia les proposicions sense analitzar ni els termes que les formen ni el grau de certesa que comporten els seus continguts. Les proposicions es prenen en bloc, en conjunt i s'analitza la seva relació amb altres proposicions.\nCàlcul proposicional (primitiu o simple)\nEn lògica Calcular és deduir una conclusió a partir d'unes premisses mitjançant una sèrie de regles de formació (instruccions) i de transformació (normes que indiquen com moure les peces del joc) formades per les lleis d'inferència.\nLes instruccions simples de definició del valor dels connectors venen expressades a través de les Taules de veritat : Mètode que serveix per operar mecànicament i que d'una manera visual ens mostra la veritat o falsedat d'una fórmula proposicional.\nLes proposicions: Poden ser de dos tipus:\nAtòmiques: Són simples, no es poden descompondre més.\nMoleculars: Estan composades per diverses proposicions atòmiques que s'uneixen mitjançant una sèrie\nde connectors o juntors.\nSímbols: La lògica proposicional té com a elements bàsics\nun vocabulari primitiu i uns operadors lògics.\nVocabulari primitiu: són les lletres minúscules a partir de la p,q,r,s.... Cadascuna d'aquestes lletres simbolitza una proposició. També s'anomenen variables.\nOperadors lògics: són els símbols que serveixen per enllaçar i relacionar proposicions; són anomenats connectors o juntors i fan les funcions que solen fer les conjuncions en el llenguatge natural:\nNegació: no ¬\nConjunció: i \nDisjunció: o v\nCondicional: Si..... aleshores ->\nBicondicional: Si i només si <->\nwebs de lògica proposicional\nhttp://weib.caib.es/cgi-bin/tveritat/tveritat.exe Exercicis de taules de veritat de lògica proposicional o d'enunciats.\nhttp://weib.caib.es/Recursos/applets/exerlog.html Comprova els teus coneixements de lògica proposicional amb un test lògic.\nhttp://www.cibernous.com/logica/index.html Web de filosofia realitzada per professors de filosofia des de Madrid, amb una interessant secció d'exercicis de lògica, fòrums, articles.


El Ple donarà compte dels ajuts per l'assistència als casals d'estiu d'un centenar d'infants amb dificultats econòmiques - Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts\nEl Ple donarà compte dels ajuts per l'assistència als casals d'estiu d'un centenar d'infants amb dificultats econòmiques\nDijous, 18 de juliol de 2013 a les 08:23\nEl Ple de juliol donarà compte d’una bateria d’ajuts socials aprovats recentment per l’Ajuntament. En destaquen les subvencions als casals d’estiu que acullen infants de famílies amb dificultats econòmiques. En total, 104 infants s’han pogut beneficiar d’aquestes subvencions, que suposen 18.636 euros. L’assistència d’aquests nens i nenes als casals d’estiu s’ha finançat seguint el criteri dels treballadors i educadors socials municipals, que consideren molt important per al desenvolupament dels menors la seva participació a les activitats dels casals.\nAltres subvencions que es comentaran al Ple són les adreçades a les escoles i les AMPAS; la promoció de la igualtat entre dones i homes; les entitats que treballen en projectes solidaris i de cooperació; els casals, esplais i Consell de la Gent Gran, i les associacions de veïns.\nD’altra banda, també és previst aprovar la modificació de la taxa per a la prestació de serveis relacionats amb la tinença d’animals, amb l’objectiu de facilitar els tràmits que han de fer els propietaris de gossos.\nEl Ple municipal es fa aquest dijous, 18 de juliol, a les 19 h a la Casa de la Vila. S’emetrà en directe a Ràdio Sant Vicenç (90.2 FM i www.radiosvh.info ) i a la Televisió Local (canal 21).\nPodeu consultar l’ordre del dia del Ple al document adjunt.\nLast update 18.07.2013 | 09:26


El Servei d’Arxiu Municipal de Palamós participa en el dia internacional dels arxius compartint la recuperació d’un document de La Equitativa\nPalamós.- Dimarts 9 de juny té lloc el Dia Internacional dels Arxius, que a Catalunya se celebra de manera purament virtual amb una iniciativa de la Direcció General de Patrimoni Cultural del Departament de Cultura de la Generalitat, centrada en els usuaris dels serveis d’Arxiu i sota el nom de “Persones, Vides, Arxius”.\nLa iniciativa és una proposta de difusió que ha consistit en la captació de vídeos autoenregistrats pels usuaris dels arxius que han volgut participar, gairebé 60 centres d’arreu de Catalunya.\nEl Servei d’Arxiu Municipal de Palamós s’ha sumat a la proposta d’Arxius de la Generalitat i hi participa amb l’aportació d’una experiència en la qual es mostra com darrere de cada document hi ha una història.\nDes del municipi Josep Olivé, explica el cas de la recuperació del llibre diari número 1 de la Cooperativa La Equitativa de Palamós, dels anys 1918-1921, un document comptable rellevant d’aquesta societat, que evidentment faltava dins de la seva sèrie i que va tenir un recorregut curiós fins que va tornar sortosament a Palamós, després de prop de vint anys d’itinerari.\nLes arxiveres i arxivers són testimonis d’aquestes situacions moltes vegades sorprenents que porten als arxius persones i documents. Avui els arxius volen compartir aquesta experiència amb la societat en general, però des de la perspectiva dels mateixos usuaris dels arxius i amb la seva veu.\nEl Servei d’Arxiu Municipal és responsable de la salvaguarda, l’organització, la gestió i la divulgació dels documents generats i rebuts per l’Ajuntament de Palamós des del segle XIII fins a l’actualitat. Custodia, també, fons i col·leccions documentals de particulars, associacions i empreses vinculades al municipi.\nCom a servei públic és un element bàsic de suport a la gestió municipal, una plataforma d’informació i documentació a disposició de l’Ajuntament i de la ciutadania. Té com a missió la protecció i la recuperació del patrimoni documental del municipi.\nActualment aquest servei municipal custodia prop de 1.600 m lineals de documentació, dels quals quasi 50 metres són documents de Palamós i de Sant Joan anteriors a l’any 1900.\nEl Servei d’Arxiu ofereix informació documental i bibliogràfica sobre Palamós, consulta de documents (amb excepció dels que estan subjectes a restricció legal), suport a la recerca, assessorament sobre tractament de la documentació, activitats pedagògiques i col·laboració en iniciatives de difusió del patrimoni del municipi.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: ajuntament de Palamós, arxius, cultura patrimoni, historia, palamós, video, xarxes socials


Canal Saint-Martin by onefinestay París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVarious Locations around Canal Saint-Martin, 10è - Gare du Nord, París, França, 75003 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Canal Saint-Martin by onefinestay?\nMés informació sobre Canal Saint-Martin by onefinestay\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a París, no busqui més enllà de Canal Saint-Martin by onefinestay. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Canal Saint-Martin by onefinestay, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nL'ambient de Canal Saint-Martin by onefinestay es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, calefacció, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Canal Saint-Martin by onefinestay és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a París.\nNotre-Dame - 2,44 km\nAvinguda dels Camps Elisis - 4,78 km\nBasílica Sacré Cœur - 2,2 km\nJardin Villemin - 330 m\nDescompte a Canal Saint-Martin by onefinestay


Martirio presenta els seus 25 anys en directe a L’Auditori - L'Auditori\nMartirio presenta els seus 25 anys en directe a L’Auditori\nMartirio ja fa més d’un quart de segle que recupera i renova la música popular espanyola amb arrels. Des de les seves primeres composicions fins als magistrals vasos comunicants entre el jazz, la copla i el flamenc establerts en gravacions fonamentals amb Chano Domínguez com Coplas de madrugá o Acoplados, Martirio és una artista única que fusiona a la perfecció tradició i modernitat. Icona de la moguda madrilenya i amb una capacitat de reinvenció constant, Martirio és, sens dubte, un dels talents fonamentals per entendre el que ha estat l’evolució de la cançó espanyola i les fusions flamenques de les tres darreres dècades.\nA loctubre del 2008, i amb motiu de la celebració del seu primer quart de segle de carrera musical, Martirio va celebrar a la sala barcelonina Luz de Gas un concert commemoratiu al llarg de tres dies, acompanyada del pianista gadità Jesús Lavilla i el guitarrista sevillà Raúl Rodríguez. El resultat daquest concert es va materialitzar en 25 años en directo (Nuevos Medios, 2009), el primer disc en directe de lartista de Huelva en el qual repassa els moments més destacats de la seva trajectòria.\nA la seva cita a LAuditori de Barcelona Martirio farà la presentació, per primera vegada a la ciutat de Barcelona, daquest 25 años en directo. Acompanyada per Jesús Lavilla i Raúl Rodríguez, el recital es planteja com un repàs per les cançons i estils que més han definit la carrera musical de Martirio. Tonades tradicionals amb reminiscències de bulerías, com Volver o Ojos Verdes, soleas com En esta tarde gris, clàssics llatinoamericans i coples integren aquest treball discogràfic, impregnat de sonoritats jazz en perfecta amalgama amb la jondura pròpia del flamenc.


Pau Ortiz Santamaria, de l’Associació CEA Alt Ter: “Creiem en la tasca exemplificadora de les entitats” – XCN\neducació ambiental, protagonistes\nAl Molí Petit, a Sant Joan de les Abadesses, hi ha la seu de l’associació CEA Alt Ter, que actua en aquella àrea del Ripollès. Parlem amb en Pau Ortiz Santamaria, coordinador de l’entitat.\nAquest veterinari de 47 anys originari de Barcelona, es va vincular ben aviat amb el món de l’educació ambiental i la defensa del medi ambient. Des de l’any 2000, poc després del naixement de l’entitat, es va traslladar al Ripollès i va començar a treballar a CEA Alt -Ter.\nSincerament no recordo massa bé: nosaltres treballàvem a l’entitat i ens devia arribar alguna comunicació des de la Xarxa de Custòdia. Vam decidir contactar-hi perquè vam considerar que el que nosaltres estàvem fent era custòdia. Es pot dir que fèiem custòdia sense saber-ho. Fa uns 10 anys que tenim un acord amb Sant Joan de les Abadesses per la gestió d’una finca. Vam guanyar la gestió de l’edifici del Molí Petit, i vam treballar per l’adequació de l’espai i la recuperació dels espais exteriors, on hi havia una bassa i uns terrenys que havien estat primer camps, després horts, i en aquell moment eren un ortigar. Vam pensar a recuperar el prat fent entrar les ovelles d’un veí a pasturar, però al final es va veure que la millor opció era fer-ne un prat de dall. Vam analitzar la composició d’espècies per entendre si era “el prat que tocava” i com podíem millorar-lo. Un altre objectiu era recuperar la bassa, que estava eixuta des de feia 40 anys: recuperar-la tant des del punta de vista natural com etnogràfic. Quan va aparèixer la custòdia del territori vam entendre que custodiar el territori era justament el que nosaltres estàvem fent.\nJo crec que s’ha d’obviar fer ús del terme custodia, i fer servir paraules més col·loquials, com, per exemple “algú cuida un entorn per conservar-ne la natura“. Dir custodia per si sola, com a terme tècnic potser sí que està prou difós però com a terme popular no. En realitat això també li passa als “parcs naturals”: molta gent té la idea de parc però no coneixen realment què representa i què vol fer un parc natural: hi ha qui ho interpreta com a espai d’oci i qui com a espai de preservació integral de la natura sense cap intervenció, quan no és ni una cosa ni l’altre. Si a un concepte més antic i generalitzat com el de parc també hi ha confusions o interpretacions, és fàcil doncs que també amb la custòdia hi hagi confusions.\nEl primer acord va ser la finca i terrenys al voltant del molí. També tenim un acord en una finca veïna al Puig de Tres Creus, que té zona de bosc, amb roure pènol, i una zona de pastura, amb ús ramader. Un camí la travessa i rep molts visitants: vam començar a trobar punts d’encaix per fer actuacions com la senyalització i fer basses per amfibis.\nEn què consisteix la tasca d’un/a tècnic/a de custòdia?\nÉs la feina que sempre hem fet de conservació, però no li havíem posat nom. Diríem que la tasca consisteix a conservar l’entorn en les millors condicions possibles. En el cas del prat de dall teníem la preocupació de saber si era correcte, si era el tipus de prat amb espècies de flora que tocava per aquesta zona. Vam fer actuacions sembrant espècies autòctones, i volem avaluar si ho hem aconseguit; ara estem treballant en l’inventari botànic amb la col·laboració d’un estudiant de biologia.\nEn el cas de les basses, la feina més complicada és aconseguir que rebin aigua. A la del molí ens passa de tot: a l’hivern es glaça l’accés d’aigua, s’omple de fulles, de sediments…com a tècnics estem sempre pendents, i ens obliga a adaptar-nos contínuament a la dinàmica del riu. En les altres també ens passa de tot amb l’alimentació…. Hi ha molta feina de manteniment.\nHi ha molta feina de tots els àmbits, de camp, de pensar, de recerca, i cal parlar amb molta gent.\nQuin aspecte us ha influït o condicionat més a l’hora de desenvolupar els projecte de custòdia de la vostra entitat?\nDos aspectes principals: la disponibilitat de temps i la disponibilitat econòmica. Hi ha una bona part de la feina que fem que no genera cap tipus d’ingrés, són ajuts a l’entorn natural però no a l’entitat: per tant si hi ha feines que s’han de fer cal trobar-hi el temps encara que no estigui finançat. L’altra limitació és econòmica: si cal netejar una bassa que s’ha omplert de sediments, podem avaluar de fer-ho a palades o fer venir una màquina, que val uns diners…\nHi ha un tercer aspecte que influeix: lavoluntat de la persona propietària de continuar les actuacions. Aquesta pot canviar perquè el propietari canviï, per herències o vendes, o com a conseqüència del que passa en l’espai, tant factors naturals com factors humans. De vegades hi ha comportaments humans que resulten empipadors i els propietaris acaben cansant-se. No és quelcom que passi només en terrenys en custòdia, sinó en qualsevol espai: hi ha persones que visiten la natura sense avaluar les conseqüències de les seves accions sobre la propietat, ja sigui en un espai de custòdia, en una finca qualsevol o en un parc natural.\nEl fet que el propietari vulgui fer conservació o custòdia, és clau. Per això tenim feina de convèncer i explicar que la conservació no va en contra dels interessos de la propietat.\nQuina creus que és la visibilitat de la custòdia entre la gent?\nLa gent amb la qual ens relacionen sap què és, però tinc la sensació que si hem d’explicar què és la custòdia, el coneixement no és general. Falta fer feina per difondre. No sé si el problema és el nom o el concepte, en particular el concepte de propietat privada. Hi ha una sensació que en un camp privat no es pot fer res per la conservació, i no és cert. Cal fer molta pedagogia del fet que es pot protegir la natura des de l’entorn privat o públic, propi o aliè. De fet cal fer molta pedagogia en molts àmbits, no només de custòdia: de respecte a l’entorn patrimonial arquitectònic, a la propietat aliena i també al que tens dintre de la teva propietat.\nCadascú per exemple pot fomentar la biodiversitat penjant caixes niu al balcó de casa seva.\nDes de l’entitat, més que parlar de custòdia creiem en la tasca exemplificadora: creiem que educa més el que fem que el que expliquem, i els que ens visiten veuen com hem conservat l’entorn. En l’espai que tenim en custòdia hem fet activitats de lleure amb infants, que van rebent els imputs de les tasques que fem per la natura.\nFer conèixer tot el que es pot fer. Crec que no calen reptes super grans, es pot fer custòdia d’elements petits, com un arbre singular o un tros amb valors especials. Més gran és la finca millor, però tothom hi pot fer quelcom, a petita escala, i és bo per tothom. De vegades quan parles de custòdia, finques, propietaris…. es fa gros, esdevé una gesta la d’haver de posar d’acord persones que no coneixes i has de convèncer en els valors. Per això crec que podem començar per allò petit, amb propostes concretes i petites. És una feina de mica en mica, cal fer molta educació, i no només en els infants, si no en els que som adults ara.\nFer entrar aigua a la bassa que portava seca 40 anys va ser difícil, des de la Xarxa de Custodia del Territori ens van ajudar. Però un cop va entrar l’aigua l’entorn es va anar renaturalitzant: va aparèixer vegetació aquàtica, iris, boga, plantatge d’aigua… Un bon dia vam veure una mena de manifestació de granotes aquí davant. La bassa havia esdevenigut un punt de reproducció de granotes rojes, que es citen aquí cada any per fer les seves dances. Aquesta peregrinació de granotes passant davant del molí és emocionant.\nA part cada any a l’octubre fem la Festa dels Ocells: hem potenciat molt la presència i el coneixement dels ocells, i fem aquesta festa familiar i participativa que acostuma a tenir molt d’èxit. Enguany ja la tenim programada i es farà el 13 d’octubre\nNúria Canals, tècnica de l’Associació La Sorellona: “A les entitats ambientals fem la feina per convicció, perquè ens la creiem”.


En pijama pel carrer – Déu vos guard!\nEn pijama pel carrer\nPost date 24-09-2006\nLlegia jo avui a la premsa que un dels problemes que últimament tenen a Shangai, és que la penya s’ha acostumat a anar en pijama pel carrer, i és clar, es veu que molesta a la gent que va vestida normal, com si diguessim. Home, si que és veritat que hi ha dies que te’ls passes a casa tancat, davant l’ordinador, amb pijama (o lo que sigui que et posis per dormir), però d’aquí a sortir al carrer així… u_u’\nEi! Avui és un dia molt especial! Avui és LA MERCÈ! Ole, ole! I per això es fa un fotimer de coses per la gent que viu a Barcelona! Des de grallers, fins al mític piromusical, passant per gimcanes, ral·lies, tallers, cercaviles, actuacions, concerts, balls, i tot de coses que podeu trobar aquí!\nPerò recordem que la Mercè no és només Barcelona, sinó també Tarragona, que també és plena de deuvosguardencs, i on avui culminen les festes de Santa Tecla, i organitzen un munt d’activitats! Matinades, concursos, balls, danses, castellers, circ, i el mític correfoc de Santa Tecla! Més informació sobre tot el que podeu fer a la ciutat de les muralles aquí!\nPer cert… aquest any prefereixo el cartell de les festes de Tarragona molt abans que el de Barcelona. El trobo molt més divertit, i crec que plasma molt més el que representa una festa major. El de Barcelona el trobo una mica massa insípid… li falta caliu, no? En fi, sobre gustos no hi ha res escrit!\nMés coses! Avui al zapping trobareu videotrucades, invents per animals, fotos, escales automàtiques, confusions, i a la nit… uns pares estranyament tolerants, que deuen ser com els de la Sònia! Després us passeu pels fòrums, on hi trobareu el fòrum de les Festes de la Mercè, el fòrum sexuá, o el nou fil que ha creat l’Eli, sobre coses d’homes, que per variar, ens deixa fatal.\nI per si tot això fos poc, avui en Jan ens recomana un nou còmic de Joe Sacco, que parla de la vida utilitzant la ironia i el sarcasme! Apuntes de un derrotista!\n← Hackejant caixers automàtics… → La veritable història del Jun


Apartments Family Sun Herceg Novi Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBranka Copica 7/C, Savina Monastery, Herceg Novi, Montenegro, 85340 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Family Sun\nConvenientment situat a Meljine, Apartments Family Sun és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Family Sun ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, videojocs a l'habitació, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com massatge. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Meljine, el Apartments Family Sun és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


ACSI visita els càmpings gironins - Blog Càmpings de Girona\nFrank Jacobs, director de màrqueting d’ACSI (Auto Camper Service Internacional) l’editorial holandesa especialitzada en el sector del càmping molt influent en aquell país, ha dut a terme una visita als càmpings gironins per interessar-se per la situació a Catalunya i la seva repercussió en el turisme. Jacobs, que ha passat les vacances en un càmping gironí, s’ha reunit amb el president de l’Associació de Càmpings de Girona, Miquel Gotanegra. El director de màrqueting d’ACSI ha pogut comprovar in situ les mesures d’higiene i seguretat que s’hi apliquen, tant les establertes per llei com les de reforç, i ha destacat la tranquil·litat i la protecció amb què es compta al territori català, a més de la gran qualitat dels càmpings gironins, que cada any s’enduen importants guardons europeus. “La Costa Brava és una de les destinacions turístiques més populars per al turisme holandès i els càmpings en particular són referents, com a lloc per estar a l’aire lliure i en contacte amb la natura”, afirma. Els holandesos representen habitualment un 30% de l’ocupació als càmpings. Tot i que aquesta temporada l’ocupació general als establiments està afectada pel context, el visitant holandès segueix molt present als càmpings gironins.\nEl total de places d’allotjament de càmping de la demarcació de Girona és de 135.000, una xifra que situa al sector com la primera oferta turística reglada. Els càmpings de les comarques gironines generen de mitjana al voltant de 10 milions de pernoctacions, i donen ocupació directa a uns 7.000 treballadors, als que cal sumar els llocs de treball indirectes.