Els consellers es concentren davant dels seus departaments per l'inici del judici\nPublicat 12/2/2019 16:07:55 +01:00CET\nEls consellers de la Generalitat han encapalat aquest dimarts al matí diverses concentracions davant de les seus de les seves conselleries per l'inici del judici sobre el procés sobiranista al Tribunal Suprem.\nLa consellera de Presidncia i portaveu del Govern catal, Elsa Artadi, ha encapalat la concentració a la plaa de Sant Jaume, juntament amb l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, i hi ha assistit un centenar de persones.\nEn declaracions als mitjans, Artadi ha insistit que l'absolució és l'única sentncia possible en el "judici de l'odi" i ha assegurat que qualsevol altra sentncia ser una violació dels drets polítics i civils dels presos sobiranistes.\nEncara que el vicepresident, Pere Aragons, ha viatjat a Madrid juntament amb el president de Catalunya, Quim Torra, els treballadors de la Conselleria de Vicepresidncia i Economia i Hisenda s'han concentrat davant de la seu del Departament i han tallat la Gran Via amb una pancarta amb el lema 'Els jutgen a ells, ens jutgen a tots'.\nDavant de la Conselleria d'Interior s'hi han concentrat unes 200 persones --segons les fonts del Departament-- convocades per l'Assemblea en Defensa de les Institucions Catalans (ADIC) i han llegit un manifest a favor de la llibertat dels dirigents independentistes jutjats al TS i del cessament del judici de l'Audincia Nacional contra els exmembres de la cúpula dels Mossos d'Esquadra, entre ells l'excap del cos Josep Lluís Trapero.\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, i diversos directors generals del departament han participat en la concentració i Buch ha publicat en el seu compte de Twitter: "Sortim al carrer per denunciar, una vegada més, la injustícia a la qual són sotmesos els nostres representants polítics legítimament elegits pel poble catal".\nEL HOMRANI, CHACÓN I JORD\nEl conseller de Treball, Assumptes Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha liderat la protesta davant de la seu del Departament al carrer de Sepúlveda, que ha reunit mig centenar de concentrats.\n"Avui comena el 'Judici a la Democrcia'. Un judici contra persones de pau i contra les urnes, el dret a l'autodeterminació i la legitimitat de la sobirania popular. Avui, i durant els propers mesos, ens jutgen a tots i totes 'Llibertat preses i presos polítics'", ha sostingut El Homrani en una publicació a Twitter recollida per Europa Press.\nLa titular de la cartera d'Empresa i Coneixement, ngels Chacón, ha assistit a la concentració de la Conselleria al passeig de Grcia, en qu també hi era present l'expresident de la Generalitat Artur Mas.\n"Avui comena el judici de la vergonya. Avui qui defensa la democrcia seu al banc dels acusats", ha expressat Chacón a Twitter.\nTambé ho ha fet la consellera d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jord, que ha estat present en la concentració davant del seu departament a la Gran Via: "Ens jutgen a tots i totes. Cridem ben fort 'Llibertat preses polítiques'", ha defensat en un missatge a Twitter recollit per Europa Press.\nVERGÉS, BARGALLÓ I BORRS\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha protagonitzat una protesta davant de l'Hospital Clínic, en qu desenes de treballadors del Collectiu Clínic per la Democrcia s'han concentrat amb pancartes amb lemes com 'Democrcia' i 'Jo acuso'.\nEn un tuit, Vergés ha sostingut que "aquest judici vol anullar un projecte polític per tenir un país amb els serveis que li corresponen" i ha reivindicat la feina dels professionals sanitaris per cuidar de la salut dels ciutadans.\nEn el cas del titular d'Educació, Josep Bargalló, ha assistit a una concentració davant de l'Ajuntament de Cabra del Camp (Tarragona), en qu ha dut a terme una visita institucional.\nDavant de la Conselleria de Cultura a la Rambla també s'hi han manifestat un centenar de persones encapalades per la consellera, Laura Borrs, amb uns barrots simulant una cella juntament amb el lema 'Si els jutgen a ells ens jutgen a tots', i davant de la Conselleria de Justícia s'hi han concentrat uns 50 treballadors del Departament.\nTant el conseller de Territori i Sostenibilitat, Dami Calvet, i la de Justícia, Ester Capella, han assistit a la primera sessió del judici al Suprem, acompanyant Torra, mentre que el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, ha viatjat a París per "explicar tota la veritat" del procés judicial.


Nou carril segregat de l'EMT - Infoguiavalencia.com\nNotícies de València » Més notícies » Nou carril segregat de l’EMT a la marginal dreta del riu Túria\nL’Ajuntament de València, a través de la regidoria de Mobilitat Sostenible, ha segregat dos trams del carril EMT-Taxi de la marginal dreta de l’antic llit del riu Túria. Estos trams són d’uns 260 metres del carrer Blanqueria, entre la plaça del Portal Nou fins al carrer Pare d’Òrfens; i el segon entre els carrers del Comte de Trénor i part de Pintor López fins a la plaça del Poeta Llorente. Les obres començaren el passat dia 5 d’agost.\nUn dels objectius que es pretén segregant este carril és millorar la regularitat de les línies. I és que l’ocupació d’este carril de manera no autoritzada fa perdre eixa regularitat. D’esta manera la regidoria continuarà segregant carrils on siga possible i on el gran d’infraccions siga més elevat.\nEsta segregació, segons la regidoria, ha sigut una de les demandes més escoltades durant el darrer mandat en les Meses de Mobilitat Sostenible per part tant d’entitats ciutadanes com de professionals del volant.\nCarril segregat de l’EMT a diversos carrers\nLa ciutat de València incorpora, des de fa uns anys, alguns carrils EMT-Taxi segregats, en tot o en part de les seues vies. D’esta manera podem trobar carril segregat EMT en Colón, Mestre Racional, Maties Perelló, Centelles, Jacinto Benavente, Àngel Guimerà o Blasco Ibáñez. Des de Mobilitat Sostenible asseguren que han pogut comprovar la millora de la regularitat del transport públic.\nProcés de segregació del carril EMT-Taxí


EL MON A L’INREVÉS | IGUALADA HOQUEI CLUB\nCÀCERES, BUSQUETS I O. BARGALLÓ AMB CATALUNYA. MONTFERRI AL QUIRÒFAN →\nLa plantilla del primer equip de l’Hormipresa Igualada ha fet aquest dimarts l’últim entrenament de la temporada, una sessió especial marcada pel bon humor i on hi ha hagut el tradicional canvi de rols entre els jugadors. Edu Fernàndez ha fet per exemple de porter (força bon estil segons els testimonis), Dalmau ha fet de jugador, el tècnic igualadí Francesc Monclús ha recordat vells temps i s’ha tornat a posar els patins (ha fet un gol, una de les seves especialitats de jugador). També ho ha fet el preparador físic Ivan Olvera, de fet encara jugador en actiu amb el Capellades. Un entrenament per tant ben típic de tancament de temporada en el que hi han pres part dos dels homes que l’any que vé estaran amb el primer equip, Ton Baliu i el porter Oriol Martínez.\nMentrestant tot i que encara no hi ha llista oficial de la selecció per la Tarradellas Cup, demà ja hi haurà el primer entrenament dels seleccionats a Tordera (on hi haurà com a mínim tres jugadors igualadins). La gran atracció de la llista serà la convocatòria o no del jugador del Barça Miquel Masoliver, un cop el seleccionador estatal l’ha alliberat d’anar a l’Europeu de Monza. El seu lloc l’ocuparà el davanter del Vic, Titi Roca.\nPer acabar segueix el moviment al "mercato". El davanter de l’IHC Dani Lòpez ha estat presentat a Lleida on hi jugarà un any cedit per l’Igualada. Allà es pot trobar amb Xavier Andrés, que deixaria el Cerdanyola per jugar a la Ok LLiga. Un altre ex-igualadí, Isaac Gonzàlez abandona el Vigo i fitxa per l’Alcobendas i els fins ara júniors de l’entitat Quim Aribau i Albert RIba poden acabar jugant amb el Sitges de la 1ª Divisió, junt amb el també igualadí, David Renom.


La singularitat, la sostenibilitat i la diversitat de gènere, reptes dels festivals - Acadèmia Catalana de la Música\n28 novembre, 2019 28 novembre, 2019 lacosta\nMés de dos centenars de professionals de la música i representants d’entitats i festivals s’han reunit aquest dimecres a l’Auditori del CCCB per debatre sobre el paper social, innovador, econòmic i internacional dels festivals a Catalunya en el marc del Fòrum 2019. Festivals: Mirades des del s.XXI que ha organitzat l’Acadèmia Catalana de la Música.\nKathrin Deventer, secretària de l’European Festivals Association i codirectora d’Europe for Festivals, Festivals for Europe (EFFE) ha estat l’encarregada d’inaugurar la cita amb una conferència durant la qual ha desgranat les xifres al voltant dels festivals europeus. “A Europa calculem que hi ha prop de 42.000 festivals i que al voltant de 20 milions de persones visiten un festival cada any”, ha assegurat Deventer. Segons la codirectora d’EFFE aquestes xifres “demostren que els festivals poden ser molt influents” i, per tant, “que els organitzadors de festivals tenen una gran responsabilitat”.\nA continuació, Montse Faura, directora del Festival de Torroella de Montgrí i comissària del Fòrum 2019 ha fet èmfasi en la densitat de festivals a Catalunya, un territori amb “942 municipis i 401 festivals registrats”. Faura ha donat pas a la taula rodona per aprofundir en les particularitats dels festivals anomenada Fer d’un festival una experiència singular, moderada per Joan Magrané president de Joventuts Musicals de Catalunya i amb la participació d’Oliver Rappoport, codirector i cofundador del Festival Mixtur, Daniel Tarrida, director del Bachcelona i Francesc Viladiu, corresponsable del festiva Càntut.\nEls quatre representants de festivals han explicat com, al llarg dels anys, han anat trobant la seva pròpia singularitat a base de superar reptes. Francesc Viladiu ha parlat de l’experiència singular de posar en valor el patrimoni musical oral en l’efervescència del segle XXI i convertir-ho en un festival intergeneracional com el Càntut: “La singularitat de Càntut és el treball de recol·lecció de cançons de tradició oral. A partir d’aquí vam construir el festival amb la voluntat de mantenir viu aquest repertori. No ho hem fet sols, ho hem aconseguit teixint complicitats amb empreses i les institucions”. Una estratègia compartida també amb el festival Bachcelona, “el que ens ha donat més riquesa és haver establert col·laboracions amb entitats de la ciutat, com per exemple La Pedrera”, ha explicat el seu director, Daniel Tarrida, al capdavant d’un “festival que no té por de trencar formats i presentar la música de Bach d’una altra manera”. Per la seva banda, Oliver Rapport del Festival Mixtur ha recalcat que la singularitat del festival rau en la seva proposta “que combina noves creacions de música contemporània, des de música mixta, art sonor, instrumental o improvisació. Per a fer-ho intentem estar molt al dia d’allò que passa a nivell pedagògic arreu del món”.\nA continuació, ha tingut lloc la taula Construint públics: Audiències possibles, drets dels ciutadans, sostenibilitat i inclusió moderada per Hèctor Mora, assistent de direcció i producció executiva del Grec Festival de Barcelona, Jordi Herreruela, director del Cruïlla, Daniel Poveda, director del Vida Festival i Óscar Rando, director de l’Esperanzah! World Music Festival.\nJordi Herruela, director del Cruïlla, ha plantejat la necessitat de posar l’accent en el públic i no en l’artista. “En el cas del Cruïlla un 40% del públic no és consumidor de festivals. Tot i que hi ha molts festivals de música hi ha espai per tothom si sabem dirigir-nos a un públic determinat amb una experiència diferenciada. La proposta del Cruïlla és centrar-nos en el públic perquè és de qui realment vivim”. Herreruela ha remarcat la necessitat d’invertir en comunicació i màrqueting per poder utilitzar tot el potencial del projecte i poder arribar al públic que “ha de recordar que existeix el teu festival enmig d’una gran multiplicitat d’oferta d’entreteniment”.\nDaniel Poveda, director del Vida Festival, ha subratllat la importància de saber “sorprendre el públic amb una proposta diferent i una experiència molt singular i ha manifestat la voluntat de mantenir les xifres actuals del festival: “Créixer no és l’objectiu principal, nosaltres ens vam posar un topall de 10.000 persones i l’hem mantingut al llarg dels anys”.\nÓscar Rando, director de l’Esperanzah! World Music Festival, ha posat l’accent en la sostenibilitat, un dels pilars fonamentals del festival Esperanzah!: “Els festivals han d’aprofitar la plataforma que tenen per difondre la necessitat de preservar el medi ambient i cuidar l’únic planeta que tenim”. Per l’activista del món cooperatiu i solidari parlar de sostenibilitat ja no és un camí “cal parlar de generar cultures actives com a element de projecció”. Així mateix, Rando ha instat als festivals a formar una plataforma de festivals per poder compartir visions, idees i serveis: “Vull que muntem una taula amb els altres festivals per començar a pensar en projectes que ens puguin dotar de serveis d’una forma diferent a l’actual i ens permetin crear alternatives”.\nLa taula rodona titulada Festivals que fan marca internacional, moderada per Oriol Aguilà del Festival de Peralada i amb la participació de Joan Pons, cap de premsa i comunicació del Primavera Sound i Ricard Robles, fundador i codirector del Sónar ha tractat sobre la necessitat de créixer mantenint unes sòlides arrels.\n“Sigui on sigui que portis el teu festival, intenta que pugui arrelar d’alguna manera en aquell territori”, ha explicat Robles. Per la seva banda, Joan Pons ha assegurat que la singularitat del festival “és la raó per la qual els altres països del món es fixen en tu. Al final aquesta singularitat no l’acabes podent exportar. Abans d’anar a un altre país hauríem de pensar si té les condicions que poden definir el teu festival”.\nDurant la conferència Creant instruments per mesurar els impactes dels festivals, Giada Calvano, professora i investigadora de la Universitat de Barcelona ha donat a conèixer dades de l’ICEC segons les quals a Catalunya els festivals tenen un pressupost global de 60 milions d’euros i mouen més d’un milió i mig d’espectadors. La majoria dels festivals musicals es concentren a les ciutats, especialment a Barcelona que compta amb un total de 83 esdeveniments d’aquest tipus.\nL’última taula titulada On són les dones, moderada per Georgia Taglietti directora de comunicació de Sónar i representant de SheSaidSo a Barcelona i amb la participació d’Oriol Aguilà, director del Festival de Peralada, Laura Duran, directora artística de Canet Rock, Cristina Torres, directora del festival Músiques Sensibles i Carmen Zapata, presidenta de Mujeres por la Industria Musical i gerent de l’Associació de Sales de Concerts de Catalunya, ha posat de relleu les grans dificultats que té la dona dins del sector de la música.\n“Si mirem els cartells dels festivals de tot el món durant el 2018 ens adonem que només hi ha un 18% de dones”, ha assegurat Georgia Taglietti.\n“Sovint tinc la sensació que he de cridar més i argumentar millor per ser escoltada. Vivim en una societat on hem fet conquestes però encara queda molta feina a fer”, ha manifestat Cristina Torres.\nSobre les quotes de gènere Carmen Zapata ha defensat la seva existència per incentivar la creació de nous referents femenins. “Les quotes em semblen fonamentals, també a l’administració pública. Necessitem dones que siguin referents i crear models per tal que un dia siguin moltes més les que s’animin a pujar als escenaris”.\nEl punt final de la jornada l’ha posat la intervenció GRRRLS!!! a partir d’una peça escènica sobre manifestos feministes del segle XX i XXI, amb direcció i dramatúrgia de Carlota Subirós, text de Virginie Despentes i saxo i veu a càrrec de Mireia Tejero.\n⟵Representants dels principals festivals de Catalunya es reuniran al Fòrum 2019\nReviu el Fòrum 2019 al nostre canal de Youtube!⟶


'Barcelona dibuixa' convida els visitants del Museu Etnològic a aprendre l'art de la decoració tèxtil | MUEC\n'Barcelona dibuixa' convida els visitants del Museu Etnològic a aprendre l'art de la decoració tèxtil\nTorna Barcelona dibuixa, la gran festa barcelonina del dibuix, amb prop de quaranta tallers gratuïts, entre presencials i virtuals, en els quals artistes consolidats i emergents us guiaran, el diumenge, 25 d'octubre, pel món de les arts\nAl Museu Etnològic i de Cultures del Món en trobareu un que us introduirà en el món de la decoració tèxtil.\nSerà un taller de Quim Arnal, tot un especialista a explicar el món mitjançant contes o a partir d'activitats com aquesta, en el qual ens proposa que agafem una samarreta i estampem sobre el teixit tot un món simbòlic. Ho han fet i ho fan\nencara cultures de mig planeta. Ho veureu ben clar si participeu en l'activitat, durant la qual aprendreu a fer art pastor i decoració tèxtil amb motius africans.\nUn retolador i una mica de lleixiu manipulat curosament us serviran per dibuixar motius que apareixen en molts instruments, eines i elements de la vida quotidiana dels pastors i que, a còpia de decolorar el teixit, aniran apareixent sobre la\nsamarreta que esteu decorant.\nPreferiu aprendre els sistemes de decoració tèxtil que fan servir els tintorers i les tintoreres africanes com ara el que es coneix amb el nom de "closca de tortuga"? Quim Arnal us ensenyarà a fer-ho d'una manera tan senzilla com efectiva.\nUs ha agradat la samarreta que heu decorat? Doncs recordeu que el dia 25 d'octubre podreu exhibir-la a la seu Parc Montjuïc on el Quim Arnal us estarà esperant per admirar la vostra creació. Però també, si voleu, podreu fer-vos una fotografia al photocall que us hem preparat a la seu Montcada. I amb totes les fotografies que us haureu fet amb les vostres samarretes a ambdues seus, es crearà un àlbum fotogràfic que es compartirà a les xarxes.\nUs esperem a tots al Museu Etnològic i de Cultures del Món per lluir-vos com a dissenyadors!!!\nLes activitats presencials es duran a terme respectant els protocols de seguretat que estableixin en cada moment les autoritats sanitàries competents.\nSi voleu més informació sobre aquesta cita amb el món del dibuix o si, passat el diumenge, 25 d'octubre, voleu veure exposades les obres que es crearan durant la jornada, no deixeu de consultar les nostres xarxes socials:\nEspai: Museu Etnològic i de Cultures del Món. Seu Montcada i Parc Montjuïc\nActivitat adreçada a tota la família\nActivitat gratuïta. Places controlades segons mesures de seguretat sanitària.\nMés informació: https://www.barcelona.cat/barcelonadibuixa


1. Penseu un títol per a aquest joc.\n4. Proposeu alguna variació per a aquest joc.\nEntreu en aquesta pàgina web i llegiu el joc Sándwich de nombres.\n1. Nom de l’activitat\n1. Títol projectes.\n2. Indiqueu, en general, quins aspectes tenen en comú i quins tenen de diferent.\n3. Mireu si en aquests projectes hi ha objectius relatius a la socialització del infants i escriviu-los.\n4. Reflexioneu sobre la importància del joc com a factor d’integració, d’igualtat i de convivència.


Declaració de l'IPB – Conferència sobre la revisió del TNP – 2015 - Delas\nDeclaració de l’IPB – Conferència sobre la revisió del TNP – 2015\nEl fet de que la revisió del TNP coincideixi amb el 70 aniversari dels bombardeigs atòmics de Hiroshima y Nagasaki és a la vegada inquietant i estimulant. Inquietant perquè ens recorda el poc que s’ha avançat aquestes dècades en l’objectiu de posar final a l’era del terror de les armes. Estimulant ja que els dos esdeveniments veuran grans mobilitzacions de ciutadans decidits a aconseguir la eliminació definitiva de les armes que “no poden coexistir amb els essers humans” com han mostrat els hibakusha.\nAquest any la revisió s’emmarca en un context on s’han vist agreujades les tensions entre les grans potències. Es requereix només un període relativament curt de memòria per recordar aquells temps en què la humanitat s’enfrontava a un risc imminent de destrucció total a causa de la política arriscada dels líders de les superpotències.\nAvui en dia tots els estats que posseeixen armes nuclears es dediquen – tot i els compromisos adoptats en virtut de l’article 6 del Tractat – a programes de modernització, y el llançaments de milers de milions de diners dels contribuents en un sistema de defensa que no ha estat aprovat, que és il·legal y, que suposa una amenaça per a la supervivència de la vida en el planeta terra.\nNo hi ha temps a perdre.\nIPB demana als Estats membres a tenir el coratge d’obrir les negociacions – tan aviat com sigui possible després de la conclusió de la RevConf- en un instrument jurídicament vinculant per establir un calendari y acordar un marc per a l’eliminació completa de totes les armes nuclears.\nLes tres conferències recents sobre els impactes humanitaris han demostrat, més enllà de qualsevol dubte, els riscs que està adoptant l’agenda nuclear, sent totalment inacceptables per a la població mundial. L’impuls polític de construcció d’un tractat s’ha de veure accelerat. No hem de subestimar els obstacles que tenim per davant, ni l’oposició que el moviment antinuclear engendrarà a mesura que creixi.\nAquests esforços s’han vist reforçats per la introducció d’un element més en la lluita: el cas legal presentat per la República de les Illes Marshall davant la Cort Internacional de Justícia en contra dels 9 estats posseïdors d’armes nuclears. IPB afirma la seva solidaritat amb la RMI y demana a la societat civil donar suport a la iniciativa de totes les formes possibles.\nIPB dona suport activament a la mobilització de Peace & Planet a Nova York y els diferents esdeveniments de Global Wave en tot el món. Es necessiten més accions!!


Jornada: Nou repte per als governs locals. L'administració electrònica - Inici - eSam\nImprimeix Jornada: Nou repte per als governs locals. L'administració electrònica\nAmb la voluntat d'assessorar els ens locals sobre els requeriments de les administracions locals davant la reforma del procediment administratiu i del règim jurídic, així com d'informar de les eines d'administració electrònica de la Diputació de Tarragona, es creu convenient realitzar una Jornada.\nL'objectiu de la Jornada és analitzar les novetats de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu i de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, del regim jurídic del sector públic i conèixer les eines d'administració electrònica de la Diputació de Tarragona.\n· Analitzar els aspectes més rellevants de la Llei 39/2015, del Procediment Administratiu comú de les Administracions Públiques, i de la Llei 40/2015, de Règim Jurídic del Sector Públic, i els seus efectes sobre l'Administració Local.\n· Conèixer les noves eines que la Diputació posa al servei dels ens locals per al desplegament de l'administració electrònica.\nCàrrecs electes, secretaris, interventors, tresorers, secretaris-interventors-tresorers i personal tècnic de les entitats locals del Camp de Tarragona i de les Terres de l'Ebre.\nLa resta d'inscrits haurà d'abonar 13 euros a la Diputació de Tarragona al compte 2013-3056-07-0210098938, fent constar la referència: SAM - JOR16-004, i fer arribar per fax el resguard d'ingrés a la Unitat de Formació: 977 291 537, indicant el nom i cognom de la persona inscrita.\nTrametre per via electrònica el full d'inscripció que es troba a la següent adreça http:/www.dipta.cat/formacio amb el nom d'Inscripció a jornades indicant el codi corresponent.\nTermini d'inscripció: 10 de maig.


Gemma Urgell - Viniesfera: London - Barcelona\nLondres és una de les ciutats que més m'atrapa. Potser perquè és la primera capital europea que vaig visitar, o perquè d'adolescent m'hi van enviar amb l'esperança de què millorès l'anglès, potser pel clima, pels seus mercats, per ser una ciutat oberta. És la ciutat que més he repetit i mai deixa de sorprendre'm.\nAra hi he estat uns dies i he tornat a corraborar que el vi segueix estant de moda. No hi ha pub anglès que no compti amb una carta de vins a copes, no hi ha carrer que no tingui la seva botiga de vins. Els londinencs més a la última, enlloc de cerveseta després de la feina, es relaxen davant d'una copa de vi.\nI, curiosament, tot i que és un país sense tradició vinícola, compta amb una mena de museu-parc temàtic, anomenat Vinopolis, que fa un recorregut per totes les zones amb vi del món, on pots degustar vins diferents, aprendre a degustar-los, conèixer com s'elabora,... Té un barri, Boroughs, amb un mercat que no té gaire a envejar a la Boqueria, farcit de parades de vins; té un parell de carrers, al voltant del Vinopolis, on hi ha unes vinacoteques que enamoren; a la major part de restaurants pots beure vi a copes.\nI penso, perquè no treure'n profit d'allò que Barcelona té molt a la vora? Vinyes, cellers, cultura del vi,... elements poc presents a una ciutat que vol ser cosmopolita i elements que, entre d'altres, poden ajudar a entendre la nostra ciutat com un espai modern, amb múltiples cultures, però sobretot, amb tradicions arrelades, vinculada a la terra i que compta amb productes de gran qualitat. Seria un èxit que, el turista tipus que arriba a Barcelona marxés recordant que, a Barcelona, a part de la Sagrada Família, la Barceloneta i Les Rambles, també s'hi fa bon vi.\nDiuen que el nou turista busca experiències i sensacions. I el vi i tot allò que l'envolta reuneix aquestes condicions.\nCom que tothom pot aportar les seves idees a través d'aquesta web ciutadana que, pel que he llegit, es posa en marxa al setembre, doncs jo ho introduiré. I tu?\nPublicat per Gemma Urgell a 22:14\n25 de juliol de 2008 a les 9:20\nDebatdevi: els 2 primers àmbits de treball\nAl meu padrí


Ja fa uns mesos arran d’un bloc de la Carme Laura Gil el Coc Ràpid amb el títol : "UDC i la sobirania catalana : el repte a CDC, vaig fer un bloc amb el títol CDC surt de l’armari, ja! . En aquest bloc feia referència a la necessitat de què CDC és proclamés independentista sense complexos, de aquí ve el títol del bloc. Un títol que reconec és una mica exagerat per tal de provocar una reacció per part dels convergents que llegeuixin el meu bloc.\nPer sort un tal Andreu em va agradablement sorprendre amb uns comentaris molt enriquidors, què pel que ell explica en resposta al bloc i també pels comentaris en altres blocs, sembla que sigui o hagi estat un peix gros dins de Convergència. M?agradaria molt que l?Andreu fes un bloc i expliqués quina és la seva visió i perquè no, les seves experiències passades dins de CDC.\nPerò ara he escrit aquest bloc, que l?he he titulat com la segona part de CDC surt de l?armari, arran de la noticia en Vilaweb de Els crítics de CDC favorables al trencament amb Unió impulsen una plataforma…\nEn aquesta noticia és diu què ?El conseller nacional de CDC Lluís Rovira, qui va transmetre a Artur Mas la voluntat d’alguns militants i consellers nacionals de dissoldre la federació amb UDC, ha impulsat de la plataforma Desfederem-nos per a aquest propòsit. La plataforma vol esdevenir un corrent intern al partit perquè es plantegi el trencament amb Unió al pròxim congrés, i així s’exposa a la web, on també es convida els militants a adherir-s’hi.?\nEn el meu darrer bloc polític Reagrupament.Cat, un canvi polític possible gràcies a Internet, que potser com què és molt llarg no ha tingut gaire èxit, vaig una dissertació de la importància que ha tingut i té pels militants i simpatitzats d?un partit el nou mitjà de comunicació que és Internet. Internet permet comunicar, bescanviar i exposar els punts de vista diferents amb la línia oficial del partit, en aquest cas parlava d?ERC.\nPerò al final del bloc, vaig acabar amb la següent frase:\nNota: M’agradaria que aquesta influència d’internet es apliqués als altres partits catalanistes…\nDe veritat que des de Karlsruhe, jo no tenia pas cap mena d?idea que a CDC es gestiones l?aparició d?una plataforma, la Desfederem-nos per tal d?esdevenir un corrent intern al partit per plantejar el trencament amb Unió. Igual també que Reagrupament.Cat, la web també serveix per afiliar-se al corrent intern.\nEspero que igual que RCat, la plataforma liderada per Lluís Rovira sigui capaç d’aglutinar totes les sensibilitats independentistes que hi ha dins de CDC per tal de què d?una vegada per totes Convergència surti de l?armari i digui sense complexos què és també un partit Independentista.\nNota: Espero de tot cor que l?amic Andreu em torni assaborir amb un dels seus sucosos comentaris.\n8 Respostes a "CDC surt de l’armari (2ª part)"\n5 de juliol de 2007 a les 10:04\nsàpigues que vaig llegir l’apunt sobre Internet i que he preparat un article que penjaré demà al bloc en què m’hi refereixo perquè el vaig trobar molt interessant. També he llegit i respost el comentari que m’has deixat.\nD’altra banda, he vist que el bloc desfederem-nos va començar a pulicar-se el 27 de juny. I fins abans d’ahir al vespre no vaig llegir la notícia a E-notícies. Em temo que tot plegat no s’estigui silenciant per intentar controlar-ho.\n5 de juliol de 2007 a les 11:52\nciu no es trencarà, ni ara ni més endavant. com reculls tantes sensibilitats diferents dins el catalanisme com pot fer ciu?. per ser nacionalista no s’ha de ser necessàriament independentista, per tant, una divisió d’aquest tipus trenca i esquerda encara més el nacionalisme . només ens faltava això! suposo que a erc els interessa, però no passarà.\n5 de juliol de 2007 a les 16:27\nJo vaig ser membre d´aquesta plataforma, i vaig poder viure com tracta Convergència les seves "corrents", bé no va tenir temps de convertir-se en corrent.Va ser tal al buit que se li va fer a ell, i sobre tot els seus seguidors,que no va tenir més remei que marxar,i crear la Plataforma Catalunya 2003,acabant a ERC,-i aquí jo afegeix-ho per sort-. Espero de tot cor que aquest segon intent de crear un corrent independentista dins de CiU – no hi entès mai el nacionalisme sense independència- s´arreli i aporti força en els que volem una Catalunya independent, que no vol dir excloent si no integrada a la si de la UEUE.\n27 d'agost de 2011 a les 6:49\n29 d'agost de 2011 a les 6:00


Laura Palacin Castro Dones Visuals : Dones Visuals\nLaura Palacin Castro\nCrítica | Guionista\nLaura Palacin va estudiar Comunicació Audiovisual a la Universitat Autònoma de Barcelona, on va escriure el llargmetratge d’animació El conte del rei mort. Més tard, va fer el màster de Guió Cinematogràfic i Televisiu a l’ESCAC, on va desenvolupar la sèrie Berkelium, convertida en videojoc, i la pel·lícula I perdoneu les nostres culpes.\nA part, ha creat una obra de teatre en clau clàssica i ha escrit diferents curtmetrages. Entre d’altres projectes, ha escrit, dirigit i editat un curtmetratge titulat Aquí amb tu i, actualment, està desenvolupant per a un productor el guió d’un thriller psicològic, La Otra cara.\nTambé col·labora des de fa temps com a redactora a MacGuffin007, escrivint articles i crítiques cinematogràfiques, especialitzant-se en cinema surcoreà.\nPORTFOLI DE GUIÓ\nCRÍTIQUES CINEMATOGRÀFIQUES I ARTICLES DE CINEMA


La Mulassa de Montblanc celebra 40 anys de la seva recuperació amb una reproducció de goma | EFMR.cat\nInici Notícies Cultura La Mulassa de Montblanc celebra 40 anys de la seva recuperació amb...\nLa Mulassa de Montblanc celebra 40 anys de la seva recuperació amb una reproducció de goma\nEls Amics dels Gegants de Montblanc han engegat els actes per commemorar els 40 anys de la recuperació de la mulassa de Montblanc. La colla va arrencar la commemoració aquest diumenge, just el dia que es complien els 40 anys, presentant el calendari d’activitats que han preparat.\nDestaca la creació de la mulassa de goma, que els montblanquins i montblanquines podran reservar properament i comprar a partir de les festes de Sant Maties. Així, la mulassa se suma a la Cucafera i als Gegants i tindrà també la seva reproducció de goma per als més petits.\nÀUDIO: La regidora de festes de Montblanc, Judit Pere, destaca la creació de la mulassa de goma\nUna quinzena de colles reunides, si la covid-19 ho permet\nPer Sant Maties es durà a terme un acte de reconeixement dels impulsors de la recuperació de la Mulassa i dels seus portadors al llarg de quatre dècades. D’altra banda, els Amics dels Gegants preparen també la Trobada Gegantera que fan anualment, enguany dedicada a la mulassa, per al proper 16 de maig. Això sí, treballen en dos escenaris alternatius.\nIdealment, la cita es desenvoluparia tal com es feia abans de la Covid amb una quinzena de colles d’arreu del territori. Ara bé, si la pandèmia no ho permet, realitzaran un espectacle fix a la plaça de Sant Francesc amb la Mulassa i altres elements del bestiari com a protagonistes.\nDECLA: El president dels Amics dels Gegants de Montblanc, Ivan Besora, explica com serà l’acte del 16 de maig\nL’última cita en el marc del 40è aniversari de la Mulassa tindria lloc al setembre amb la celebració del 33è Aplec Internacional, que enguany es realitzarà a l’Alguer i on la colla ha estat seleccionada per participar amb la mulassa i la mulasseta i també els Gegants Els Veguers.\nArticle anteriorAugmenten un 50% els ajuts a la ciutadania de la Conca per cobrir necessitats bàsiques\nArticle següentL’IPHES estudia dos cranis provinents de la cova dels Xaragalls, juntament amb més de 2.000 restes


ComiCat: El Departament de Cultura de la Generalitat, l’Ajuntament de Badalona, APIC i FICOMIC acorden iniciar el Fons del Còmic i la Il•lustració\n25 de juliol 2013\nEl Departament de Cultura de la Generalitat, l’Ajuntament de Badalona, APIC i FICOMIC acorden iniciar el Fons del Còmic i la Il•lustració\nEl Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, l’Ajuntament de Badalona, l’Associació Professional d'Il·lustradors de Catalunya (APIC), i la Federació d’Institucions Professionals del Còmic (FICOMIC) han acordat que, per tal d'avançar els treballs que han de permetre desenvolupar el projecte del Centre de les Arts del Còmic i la Il·lustració (CACI), s'iniciïn les tasques per constituir la col·lecció del còmic i la il·lustració i que serà la base patrimonial del projecte. El grup es constituirà al mes de setembre i treballarà en l’elaboració de la col·lecció, que comptarà amb fons d’institucions públiques i d’altres de titularitat privada, a més de les aportacions de col·leccionistes i autors.\nReunides totes les parts, també s’han compromès a treballar per decidir la fórmula jurídica més adient per gestionar el centre, donant cabuda a la participació d’administracions públiques, associacions professionals i empreses privades.\nEl Departament de Cultura de la Generalitat, l’Ajuntament de Badalona, APIC i FICOMIC han coincidit que cal que la gestió del CACI sigui sostenible des del punt de vista econòmic, que combini recursos públics aportats per les institucions públiques, aportacions de patrocinadors privats i ingressos propis que sigui capaç de generar el centre.\nTotes les parts treballaran per tal que el museu sigui un espai expositiu d'obra gràfica d’il•lustració i còmic, amb originals representatius de totes les èpoques, procedències geogràfiques i estils. A més el CACI comptarà amb activitats de caràcter pedagògic i amb espais interactius. També es treballarà perquè el CACI sigui un punt de trobada dels creadors i professionals del còmic i la il·lustració, en diàleg amb els sectors audiovisuals i d’oci interactiu.\nHan participat en la reunió el director general de Creació i Empreses Culturals del Departament de Cultura, Jordi Sellas; el director general d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni del Departament de Cultura, Joan Pluma; la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Badalona, Montserrat Salgado, la coordinadora de Cultura de l’Ajuntament de Badalona, Naomi Daniel; el president de l’Associació Professional d’Il·lustradors de Catalunya, Miquel Gallardo; el president de FICOMIC i del Gremi d’Editors de Catalunya, Xavier Mallafré; i el secretari general de FICOMIC i director del Saló internacional del Còmic de Barcelona i del Saló del Manga de Barcelona, Carles Santamaria.\nPublicat per Llop Segarrenc a les 19:25\nPresentació de Paseo Astral a Palma\nUn "còmic de cromos" recordarà la Guerra de Sucess...\nEl Departament de Cultura de la Generalitat, l’Aju...\nSuper I: L'heroi superindignat\nCatalan networks: nou webcòmic de superherois al s...\nEl còmic balear s'exhibeix a Eivissa\nCartell del 4art Saló del Còmic Social a Santa Col...\nMicromecenatge per "Andrea Down"\nPresentació de "Viñetas de posguerra" a València\nPresentació de "La guerra dels besavis" a l'Ateneu...\nLa revista Tentacles arriba a les llibreries\nNovetat de juliol d'EDT: El senyor Romaní\nPresentació d'Anselmo el 12 de juliol a Alacant\nPresentació de Macbeth a Barcelona\n¿DEEG? a l'Agenda FNAC del Juliol\nEls Premis Nacionals de Cultura de la Generalitat ...\nPresentació d'Un tipo con chispa a Barcelona\nPresentació de Tentacles\nL'esport entra en joc al Saló del Manga de Barcelona\nPresentació d' "Enciclopedia erótica del cómic" a ...\nHomenatge a Ambrós a Barcelona\nAvui debat "Pasolini al laboratori" a Barcelona\nRoda de premsa de presentació del XIX Saló del Man...


Compromís creu que "no hi ha excuses" per a la reciprocitat dels mitjans de comunicació en valencià | Valencia Extra\nEl senador de Compromís, Carles Mulet, ha afirmat aquest divendres que “no hi ha excuses per a no activar d’una vegada la reciprocitat dels mitjans de comunicació en valencià”, una iniciativa que la coalició porta a la cambra alta de manera urgent “pel perill potencial a quedar sense espectre per a això”.\nAixí ho ha defensat en un comunicat arran d’una resposta parlamentària del Govern sobre quines mesures pensa prendre per a la reciprocitat de les televisions autonòmiques de la Comunitat, Catalunya i Balears “en el domini lingüístic valencià”, així com amb Aragó.\nEn la seua resposta, l’executiu PSOE-Unides Podemos es remet a la Llei 7/2010, General de la Comunicació Audiovisual, que estableix que es pot efectuar per conveni entre regions amb “afinitats lingüístiques”, sempre que es complisquen dues condicions: reciprocitat en les emissions i disponibilitat d’espectre radioelèctric.\nPer tant, el Govern assenyala que el marc jurídic permet l’emissió del servei públic per ones hertzianes terrestres d’una comunitat o ciutat autònoma en una altra limítrofa i amb afinitats lingüístiques i culturals, utilitzant els múltiplex assignats en la planificació radioelèctrica que recull el Reial decret 391/2019.\nEl portaveu de Compromís ha recalcat que la reciprocitat “ja existeix” i que la disponibilitat d’espectre radioelèctric és “factible” en la planificació radioelèctrica actual que correspon al múltiplex autonòmic.\nEn clau valenciana, Mulet ha urgit al ‘president’ de la Generalitat i líder del PSPV, Ximo Puig, al fet que “es plantege d’una vegada l’optimització dels múltiplex autonòmics i per a les locals, amb tant la possibilitat de comprimir la imatge com de replantejar-se les llicències actualment concedides a les privades”.\nAPARADOR CULTURAL I TURÍSTIC\n“La situació de la llengua està en una clara minoria malgrat el suposat suport de l’Estat a la ‘Carta europea de les llengües minoritàries'”, ha lamentat el senador, sumat al fet que “l’emissió en l’exterior de la televisió valenciana podria suposar un aparador cultural i turístic notable que animara el sector audiovisual i l’oferta en valencià”.\nLa coalició va participar recentment en un acte en la Societat Coral el Micalet on diverses entitats van reclamar aquesta reciprocitat “davant la situació de reculada de la llengua”.\nParal·lelament, Compromís i altres dues formacions de l’Esquerra Confederal van reclamar al Senat mesures urgents perquè es prevegen freqüències que garantisquen els drets dels ciutadans a informar-se en la seua llengua i de les autonomies confrontants.


LA RÀDIO - Ràdio Far\nRàdio Far és el projecte de ràdio cultural, independent i col·laborativa de Es Far Cultural. Un mitjà que vol ser generador de continguts culturals i una eina per dinamitzar i fer arribar de manera senzilla i en català la cultura present, passada i futura que ens envolta.\nDia 23 d’abril de 2019, Sant Jordi, i amb motiu del dia del llibre s’enregistra el primer programa, un programa especial que per una banda fa un repàs de les activitats dutes a terme per Es Far Cultural els anys anteriors durant el dia del llibre i per un altre serveix de mostra per engrescar al públic a participar-hi.\nAmb la llavor del primer programa i la crida feta, en menys de 24 h hi havia una vintena de propostes i gent interessada a participar del projecte, de les quals en van sorgir els primers programes: Maquetes, on el conegut músic Pedro Sánchez Tuomala recupera els grups que van enregistrar algun disc o alguna maqueta als anys 80 i 90, Biblioteca Freak, amb Xec Pons, que ens recomana els seus llibres de capçalera (capçalera freak) i Sonora on es recupera de la mà de les persones de més edat dels pobles la memòria oral de Menorca.\nRàdio Far neix a Menorca, i es dirigeix a les menorquines i els menorquins, però la mar en aquest cas no és una barrera i vol ser un referent també fora de l’illa per qui vulgui aproximar-se a la realitat de Menorca des de l’escolta activa.\nBenvinguts i benvingudes a Ràdio Far.\nSUBSCRIPCIÓ A RÀDIO FAR\nSi vols col·laborar, aquí pots fer-ho per 20€\nNecessitam gent com tu que recolzi el projecte com a micromecenes a partir de 1,66 € al mes 🙂 (una canya, un cafè, un rubiol…) a canvi de:\nLa millor programació cultural i musical amb SEGELL MENORQUÍ.\nProgrames especials EN PRIMÍCIA\nContinguts en línia de Ràdio FAR 24/7\nPRIORITAT en les activitats que s’organitzin des de Ràdio Far i Es FAR Cultural\nVull subscriure'm amb una quota anual de:\n20 €30 €40 €50 €Vull ser mecenes del projecte! quedam?Vull anunciar-me a Ràdio FAR! contacta'm!\nForma de pagament: Domiciliació bancària (T'enviarem el formulari de domiciliació)\nVull rebre els butlletins informatius d'activitats i novetats (newsletter) al correu electrònic


El grup de Casa d'Infants està format per 24 nens i nenes d’entre 3 i 6 anys. Per tant, engloba els tres cursos de segon cicle d'educació infantil (P3, P4 i P5) amb 8 alumnes de cada any.\nUn dia a Casa d'Infants\nCada dia, des de l’arribada de bon matí fins a les 12h del migdia, els infants realitzen el seu cicle de treball. Durant aquestes tres hores treballen en diverses activitats parant per esmorzar o anar al lavabo quan ho necessiten. Un cop acabat el cicle de treball, recullen i netegen l'espai i surten a l'exterior durant una hora. A les 13h dinen amb els seus referents.\nDesprés de dinar surten una estona a l'exterior i a la tarda fan activitats en grup que varien segons el dia de la setmana: música, ioga, jocs esportius, arts plàstiques, etc. Aquestes activitats s'allarguen fins a l'hora de recollir i anar cap a casa.\nL'aula de Casa d'Infants és una sala de 85 m2 dividida en diferents espais: una zona per als materials de cadascuna de les cinc àrees d'aprenentatge (vida pràctica, llenguatge, matemàtiques, sensorial i cultural), racó de lectura, espai per als àpats, lavabo i un bonic distribuïdor amb guixetes individuals per canviar-se de calçat i posar-se o treure’s l’abric.\nAquesta aula també té accés directe al jardí exterior.\nDos adults atenen el Grup de Casa d'Infants: un/a Guia Montessori i un/a Assistent.


Petició unitària pel retorn de les condicions laborals i la qualitat educativa #RevertimRetallades - CCOO Educació Pública Petició unitària pel retorn de les condicions laborals i la qualitat educativa #RevertimRetallades - CCOO Educació Pública\nHome > Youtube > Petició unitària pel retorn de les condicions laborals i la qualitat educativa #RevertimRetallades\n#RevertimRetallades Actualitat intersindical Petició unitària TOP_Pública Youtube\nPetició unitària pel retorn de les condicions laborals i la qualitat educativa #RevertimRetallades\nCCOO Educació i la resta de sindicats demana al Departament revertir les retallades\nAvui dimecres, 1 de juny, CCOO Educació i la resta de sindicats hem presentat, en Registre, una petició on s’emplaça al Departament d’Ensenyament a iniciar un procés de negociació real per retornar les condicions laborals i la qualitat educativa de l’ensenyament públic anterior a les retallades (horari lectiu, substitucions, hores de coordinació, retirada del pla pilot i de la resolució de definició de perfils, el retorn primer estadi als sis anys, disminució de ràtios, reducció hores lectives majors de 55 anys...).\nAquesta petició es concreta en la convocatòria d’una Mesa específica per part del Departament en el termini de 15 dies per iniciar aquest procés. Els sindicats havíem anunciat que si el Departament no responia favorablement a aquesta petició estàvem disposats a convocar mobilitzacions.\nUn cop enregistrada la petició, el Departament ha respost a la demanda i ha comunicat que en el termini proposat convocarà una Mesa específica per iniciar aquesta negociació exigida per la part sindical.\nCCOO Educació i la resta de sindicats esperem del Departament una concreció en el calendari de negociacions que permeti recuperar la qualitat educativa i tots els drets laborals i salarials que es van arrabassar.\nDeclaracions de Marta Tejedor, responsable de CCOO Educació Pública:\nImatges de la concentració davant del Departament d'Ensenyament:\nPublicat per . a 1.6.16\nItem Reviewed: Petició unitària pel retorn de les condicions laborals i la qualitat educativa #RevertimRetallades Rating: 5 Reviewed By: .


Dolor i els canvis de temps - Fundació Residència Sant Roc\nDolor i els canvis de temps\nÉs un fet ben conegut per tothom que quan canvia el temps (més ben dit, quan empitjora), sentim més dolor. El que no és tan sabut és el perquè. S’han realitzat una sèrie d’estudis al respecte per arribar a alguna conclusió. Aquests estudis mostren casos de símptomes que empitjoren quan el temps canvia cap a pitjor. L’artritis, el dolor d’esquena i en general, el dolor muscular sol agreujar-se en condicions d’augment d’humitat i fred. Hi ha factors que poden respondre a aquesta realitat.\nResposta del cos davant d’una baixada de les temperatures:\nEncara que la temperatura interior del cos no canvia amb una baixada de temperatures, la pell i la musculatura superficial sí que ho noten, a través de les terminacions nervioses receptores del fred. La reacció del cos sol ser automàtica, causant un espasme muscular. Aquest pot ser lleu en moments de fred lleu, o bastant evident quan notem molt fred (tremolor). Un augment d’espasme, encara que sigui lleu, pot provocar dolor quan el múscul ja es troba en tensió prèvia. El coll per exemple, que normalment el tenim destapat és, sens dubte, la part del cos que més pateix aquest tipus d’augment de dolor per canvis climàtics.\nLa interpretació que nosaltres donem als impulsos dels nostres receptors visuals i tèrmics:\nQuan el nostre cos veu el canvi de temps (amb els ulls, clar) i nota una baixada de temperatures, les terminacions nervioses que capten aquesta informació envien el missatge al sistema nerviós central (cervell) i també li arriba la informació al sistema límbic (gestiona respostes fisiològiques davant d’estímuls emocionals). És a dir, relacionem el fred, la pluja i el mal temps amb malestar i això ajuda a que el nostre cos sigui més vulnerable i més sensible davant qualsevol lesió de base que tinguem.\nEls efectes dels canvis de pressió baromètrica:\nEl que nosaltres anomenem “mal temps”, en termes més tècnics s’anomena “baixada de pressions”. Un professor de la Universitat de Hardvard en un article ja va relacionar les baixes pressions amb el dolor articular. Això és especialment cert ja que normalment els pacients solen notar “als ossos” un canvi de temps quan encara no ha succeït. No hi ha cap estudi que ho pugui confirmar, però sembla que pot produir-se una expansió de les membranes de les articulacions causant un augment de la pressió dels fluids lubricants, més resistència al moviment i per tant, una augment de la inflamació i del dolor.\nEncara que els científics segueixen investigant la relació entre “mal temps” i dolor, el cert és que més val prevenir que curar. Recomanem anar sempre ben abrigats, especialment les parts del cos més exposades com és el coll. També recomanem una atenció més continuada del nostre estat muscular ja que si de base existeix molta tensió muscular, notarem bastant més els canvis de temps.


‘Una educació’ de Tara Westover - FÒRUM.ad\nQuan un pare et convida a seguir un camí i al mateix temps et posa totes les barreres físiques i les traves emocionals possibles perquè el seguisques, s’obre una ferida per a tota la vida. Tara Westover (Idaho, 1986) ha escrit sobre això en narrar una epopeia familiar que es llegeix com una novel·la. Els personatges són reals, si bé els noms són ficticis, els escenaris també són reals; la història, colpidora, un viatge esgarrifós en la memòria.\nUna educació, el primer llibre de Westover, és la crònica d’una vida esquinçada i marcada per una decisió vital: l’elecció d’un camí capaç d’oferir la llibertat i de crear un abisme respecte als anys viscuts en el passat, la drecera de l’educació. A vegades no queda més remei que renunciar als orígens per salvar-se. I aquesta és la història que esgarrifosament hi explica Tara.\nEducada en el si d’una família mormona a les muntanyes d’Idaho, Tara Westover va créixer en plena natura, entre la més increïble bellesa i la cruesa del món rural: el sol i el fred extrems, la solitud, l’aïllament i l’austeritat de la mà del fonamentalisme religiós que regia la vida del seus pares.\nLlevadora i remeiera de vocació, va acabar per proporcionar una fortuna inimaginable a la família, un benestar que, en canvi, no els va ajudar a eixir del constrenyiment emocional més profund en què sempre van viure, aquell “drama que es desenvolupava a la muntanya: ple de ferides, violència i les lleialtats volubles”.\nQuanta raó tenia Tolstoi quan escrivia a Anna Karenina: “Totes les famílies felices s’assemblen; cada família infeliç ho és a la seua manera“. Hi ha novel·les que han deixat retrats magistrals de família: la mateixa Anna Karenina, Els Buddenbrook de Thomas Mann, Pastoral Americana de Philip Roth, o Lèxic familiar, de Natalia Ginzburg, entre altres. Relats al voltant de la força que ens empeny o ens enfonsa per sempre, la família. A aquesta llista hi afegiria jo ara la història dels Westover.\nUna educació sorgeix de la necessitat de Tara –una volta instal·lada a Europa com a professora i doctora en Història– de no sucumbir ni a l’autoflagel·lació ni al sentiment de culpa. Construïda sobre les anotacions que l’autora va anar prenent en els seus diaris des de ben menuda, mentre escrivia la novel·la va haver de recórrer a l’ajuda dels records d’alguns dels seus germans i tietes amb els quals encara mantenia contacte. La separació respecte als seus pares i a altres dels seus germans era ja una realitat: “Ignoro si la separació és permanent, si algun dia trobaré la manera de tornar; en qualsevol cas, m’ha aportat tranquil·litat “.\nLa tranquil·litat que Tara mai va trobar ni de nena, ni d’adolescent, ni de jove. Des de ben petita va sentir una gran inquietud per aprendre i va fer l’intent –frustrat– d’anar a escola. Tanmateix, i malgrat la negativa dels seus pares a donar-li una educació, el seu desig no es va apagar, més aviat el contrari. Va aprendre a cantar i a actuar, va començar a llegir llibres i històries que la transportaven a altres realitats, encara que sempre havia de tornar a la seua, arrossegada pel pare i per un germà esquizofrènic que la maltractà tantes vegades sota la mirada còmplice i submisa de la mare i la indiferència del pare. El dolor més gran de Tara va ser reconèixer que la seua mare no va fer de mare i que el seu pare la va tiranitzar.\nPer entendre una mica com es va enlairar i quin va ser l’impacte en aconseguir ingressar a la Universitat, diré simplement que, durant els seus primers mesos de classe, la jove Tara es va descobrir ignorant de les dues guerres mundials i de l’Holocaust jueu. A casa, la seua missió havia estat ajudar en el desballestament –la ferralla cobria la propietat dels Westover– i a la cuina, el seu lloc predestinat segons el pare, servir els seus germans grans i deixar de somiar amb altres horitzons.\nNomés hi hagué un terreny en què el pare es va estovar: la passió de Tara per cantar. La hi va recolzar i la va acompanyar, si bé, amb condicionaments durs. Finalment, i a mesura que Tara brillava a Cambridge i a Harvard –va accedir a la universitat als dèsset anys sense haver anat prèviament a l’escola– la bretxa entre ella i la seua família es va fer més i més profunda, fins que va arribar a ser una distància insalvable.\nPodríem parlar d’una transformació, els seus pares la tractarien de traïció, però com ha escrit Tara Westover: “Jo en dic una educació”.\nPer Lourdes Toledo | La Veu dels Llibres\nNotícia Anterior: Les bicicletes… no són només per a l’estiu\nSegüent Notícia: El Comú d’Encamp engega un canal WhatsApp per enviar i rebre informació de la ciutadania


El brot de Padesa compta amb 318 positius, 246 dels quals treballadors - Imagina Ràdio\nEl brot de Padesa compta amb 318 positius, 246 dels quals treballadors\nEn el cribratge realitzat el dilluns i el dimarts van realitzar-se 367 proves als treballadors que havien estat negatius en les proves anteriors\nEls treballadors de Padesa fent cua al CAP de Roquetes per fer-se el PCR arran d'un rebrot a l'empresa. Imatge del 26 de setembre del 2020. ACN\nEl brot de Padesa de Roquetes se situa actualment amb 318 casos positius dels quals 246 corresponen a treballadors i 72 a contactes estrets. Els casos detectats fins ara s’han detectat mitjançant mostres ordinàries (86 casos), cribratge a treballadors (160 casos) i contactes estrets (72 casos). La concentració de casos es concentrés a les poblacions de Tortosa, Amposta i Roquetes.\nEn aquestes xifres encara no estan incloses les proves dels cribratges de dilluns i dimarts a esperes de tots els resultats. Els treballadors que han estat sotmesos al cribratge de dilluns i dimarts no aniran a treballar fins no tenir resultat negatiu i han de fer estada a casa com també els seus fills no assistiran a l’escola fins a tenir-los.\nLa Regió Sanitària Terres de l’Ebre, així com el servei de vigilància epidemiològica Terres de l’Ebre, mantenen reunions amb l’empresa per tal de prendre diferents mesures i fer seguiment setmanal de l’estat de la situació. Entre aquestes, s’han incorporat treballadors de Creu Roja que realitzen la tasca de mediadors socials i informen els treballadors sobre les mesures de protecció i control a prendre. A les Terres de l’Ebre, actualment hi ha 11 brots actius, dels 71 que s’han declarat fins ara amb un total de 290 casos.\nArticle anteriorAmposta obre la convocatòria dels Premis a l’Excel·lència als Estudis per al curs 2019-2020\nArticle següentPosposen la final del concurs internacional de gastronomia professional Chef Balfegó a causa de la pandèmia


Canvi d’hora 2017: diumenge s’endarrereixen els rellotges una hora | Ciència | EL PAÍS Catalunya\nCanvi d’hora 2017: diumenge s’endarrereixen els rellotges una hora\nAmb l'arribada de la tardor a l'hemisferi nord, diumenge a les tres de la matinada tornaran a ser les dues\nMadrid 26 OCT 2017 - 20:01\tCEST\nEspanya té el fus horari correcte i canviar-lo seria “un disbarat”, alerten els físics\nQuan la nit s’empassa una hora… què passa amb el meu ofici?\nDiumenge 28 d'octubre a la nit es canvia l'hora per segona vegada aquest 2017. En aquesta ocasió els rellotges s'endarrereixen una hora, i a les tres de la matinada tornaran a ser les dues. Una hora extra de son aquest cap de setmana, que sempre ve carregada de debat. Aquest canvi horari és part d'una directiva europea que afecta tots els Estats membres de la Unió Europea i que pretén aprofitar millor les hores de llum solar per consumir menys electricitat.\nDues vegades l'any els europeus ajustem els nostres rellotges per complir la directiva comunitària 2000/84/CE. Normalment es tracta de l'últim cap de setmana d'octubre per al canvi d'horari d'hivern, i l'últim de març per al d'estiu. A la tardor endarrerim el rellotge una hora, i a la primavera, l'avancem.\nA Espanya hi ha la particularitat que tenim dues hores oficials, una per a la Península i l'arxipèlag balear i una altra per a les illes Canàries, que van una hora per darrere des del 1922. Totes dues avancen o retarden una hora segons correspongui, tot i que durant 60 minuts la Península i les Canàries tenen la mateixa hora una vegada l'any: durant l'hora que a la Península ja hem retardat i a l'arxipèlag encara no.\nCanvi d'hora: a les tres tornen a ser les dues.\nEspanya es troba al fus horari correcte?\nCada vegada que arriba un canvi d'hora a Espanya (i a la resta d'Europa) ens fem la mateixa pregunta: Espanya es troba al fus horari correcte?\nTot va començar quan, enmig de la II Guerra Mundial, Espanya i la resta de països europeus (excepte Portugal i Suïssa) van avançar l'hora. I tot i que al principi havia de ser una decisió temporal, la veritat és que Espanya mai va tornar al fus horari que li correspon: el del meridià de Greenwich (GMT a l'hivern). Tampoc van endarrerir l'hora extra França, Bèlgica ni els Països Baixos.\nPer aquesta raó, la península espanyola té l'hora europea central (la de Berlín) en lloc de l'occidental (la de Londres), per la qual cosa tenim una hora d'avançament respecte al sol a l'hivern i dues a l'estiu.


BaixGaiàDiari.cat | Torredembarra podria no celebrar la Mascarada aquest estiu\nTorredembarra podria no celebrar la Mascarada aquest estiu\nLa regidora de Cultura, Núria Batet, ho explicava al ple a petició del PDECat i Unió\nper BaixGaiàDiari.cat 17/03/2017\nLa cita podria no dur-se a terme aquest any | Anna F. - Ajuntament de Torredembarra\nEl torn de precs i preguntes del ple ordinari de l'Ajuntament de Torredembarra d'aquest mes de març donava a conèixer les intencions del consistori torrenc davant del Carnaval d'estiu. Així, el regidor del grup del PDECat i Unió, Joel Navas, preguntava a la regidora de Cultura, Núria Batet, què passaria amb la Mascarada aquest 2017 després que, segons Navas, «ja perillés l'any passat». Així, Batet responia que la celebració del Carnaval d'estiu no entrava, ara per ara, en la programació de la regidoria de Cultura i que hi ha altres actes prioritaris.\nNavas ha explicat a BaixGaiàDiari.cat que, «aquest any ja ha estat més directe» i que, tal com ha quedat la relació entre la regidoria i l'Associació d'Amics del Carnaval, «en no haver-hi una entitat darrere i com que Cultura no hi ha posat èmfasi per continuar-lo, no tenen cap voluntat, perilla». Per al regidor unionista, aquest fet és decebedor «quan una festa ha estat un èxit en els darrers anys».\nNavas també ha comentat al mitjà que altres municipis del voltant gaudeixen d'aquesta festa i que cal potenciar-la. A més, explica que, «reduint l'oci només a un tipus de públic tenim un problema, perquè a la Torre n'hi ha de totes les edats i per tots els gustos». Tot i així, i com es comentava la passada nit durant el ple, el regidor, com altres grups polítics, asseguren que el que sí que cal fer és «establir un cert control del consum l'alcohol i la seva exhibició».\n#TORREDEMBARRA #CARNAVAL #ESTIU\nAltafulla es concentrarà «en defensa de les llibertats democràtiques» aquest dimecres\nUn altafullenc, en busca de l'amor al programa de televisió First Dates\nTorredembarra sortirà al carrer aquest dimecres contra l’operació antireferèndum


Salten de TV3 al musical satíric 'La família irreal'\nEls reis del programa de sàtira política per excel·lència, Polònia, fan estada al Teatre Victòria. Minoria Absoluta i Dagoll Dagom reuneixen vuit Borbons a La família irreal i els hi fan passar magres.\nLAURA SERRA BARCELONA. 10/11/2012 00:00\n260x366 Letizia es converteix en la Material girl de Madonna i canta: "Con la corona pondría España a mis pies, de Cáceres al Baix Penedés". / M. GARCÍA Letizia es converteix en la Material girl de Madonna i canta: "Con la corona pondría España a mis pies, de Cáceres al Baix Penedés". / M. GARCÍA\nEl Teatre Victòria acollirà cada nit, a partir d'aquest dilluns, una audiència reial. La família Borbó en pes es reunirà, tot i les desavinences esbombades a tots els mitjans, per posar en escena cada nit el musical La família irreal . Els monarques, esclar, són els del país televisiu de Polònia i el musical, un compendi de fins a 30 temes populars reconvertits en argument d'una comèdia de sàtira política.


Windows NT 3.1 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nWindows NT 3.1 és la primera versió de Microsoft Windows NT de la línia de servidors empresarials i sistemes operatius d'escriptori, va publicar-se el 27 de juliol de 1993. El nombre de versió es va triar perquè coincideixi amb la de Windows 3.1, fins aleshores entorn operatiu més recent de Microsoft, a més de la semblança d'aparença visual de la interfície d'usuari. Es van posar a disposició dues edicions de NT 3.1, Windows NT 3.1 i Windows NT Advanced Server. Va ser succeït per Windows NT 3.5 al setembre de 1994. Podia executar-se a CPUs Intel x86, DEC Alpha i MIPS R4000.\n3.10.528 SP3 / 10 novembre 1994; fa 27 anys (1994-11-10)\nWindows NT 3.5 →\n2 Suport de sistemes\n4.1 NetBIOS Frames protocol\n4.3 Data Link Control\nEl desenvolupament de Windows NT va iniciar-se el novembre de 1988, després que Microsoft va contractar un grup de desenvolupadors de Digital Equipment Corporation (DEC) liderats per Dave Cutler. Molts elements del disseny reflecteixen l'experiència anterior amb DEC VMS i RSX-11. El sistema operatiu va ser dissenyat per a funcionar amb un repoertori d'instruccions de diverses arquitectures, amb múltiples plataformes de maquinari per a cada arquitectura. Les dependències de plataforma estan ocultes en gran part de la resta del sistema per un mòdul del nucli anomenat HAL.\nWindows NT va ser originalment destinat a ser OS/2 3.0, la tercera versió del sistema operatiu desenvolupat conjuntament per Microsoft i IBM. Quan Windows 3.0 va alliberar-lo el maig de 1990, va tenir tant d'èxit que Microsoft va decidir canviar la principal interfície de programació d'aplicacions per l'encara inèdit NT OS/2 (com era conegut aleshores) d'un API d'OS/2 a l'extens API de Windows. Aquesta decisió va causar tensió entre Microsoft i IBM, i en l'última instància, la col·laboració entre aquestes dues companyies es va ensorrar. Seguint el desenvolupament únicament OS/2 per IBM, mentres que Microsoft va continuar treballant en el recentment rebatejat Windows NT.\nLa primera demostració pública de Windows NT, en aquell moment anomenat "Windows Advanced Server per a LAN Manager", es troba en una conferència de desenvolupadors a l'agost de 1991, el producte es va anunciar oficialment a la primavera de 1993 a COMDEX (Atlanta, Geòrgia).\nLes interfícies de programació d'aplicacions en Windows NT s'implementen com a subsistemes sobre les APIS natives indocumentades, que va ser el que va permetre a la tardana adopció de l'API de Windows. Windows NT va ser el primer sistema operatiu a utilitzar internament Unicode. Windows NT presenta l'API de Win32, una aplicació de 32 bits dels 16-bit de l'API de Windows. Windows 16-bit podria ser portat al nou sistema amb un mínim de canvis i una recompilació. L'API nativa de Win32 també proporciona suport per a moltes noves funcions, com la creació de xarxes i la multitasca.\nEl codi del projecte és únicament "NTOS", que es conserva al nom de l'arxiu del nucli de Windows NT, Ntoskrnl.exe. Des que va ser dirigit a convertir-se en la pròxima versió d'OS/2, més un nom oficial del projecte que va ser "NT OS/2". Aquest nom es conserva fins ara en alguns arxius dels kits de desenvolupament de Windows NT.\nSuport de sistemesModifica\nNT va ser dissenyat des de zero per ser portable a altres plataformes. Tot el codi del nucli i del subsistema està escrit en C i C++. Les diferències fonamentals en l'arquitectura de maquinari que no es poden resoldre mitjançant una simple recompilació (per exemple, l'arquitectura de memòria, suport de multi/uniprocessador) es va descarregar a la HAL. A més, l'arranc l'arquitectura de NT ha agafat gran iniciativa de l'ARC, en particular sobre plataformes no-x86.\nOriginalment, NT va estar dirigit a la CPU d'Intel i860, nom clau N10 (o "N-Deu"). Tanmateix, el i860 va estar "terriblement endarrerit", per la qual cosa l'equip de NT va utilitzar un emulador del i860 abans que el prototip dissenyat en els sistemes d'informació (nom clau DAZZLE) estigués disponible. Va fer-se suport per a altres plataformes posteriors, i finalment no va fer-se la divulgació pública de NT per a sistemes i860. La principal raó de l'orientació a i860 va ser per a millorar la portabilitat i evitar la producció d'un disseny centrat a x86.\nNT 3.1 dona suport a la família Intel x86 de 32 bits (80386 i posteriors). En comparació amb el Windows 3.x de 16 bits, el suport dels controladors de Windows era una mica limitat, però la majoria de les màquines 386 i 486 podrien funcionar mínimament amb NT.\nWindows NT també va donar suport al processador MIPS R4000, específicament els següents sistemes MIPS, Advanced RISC Computing (ARC).\nDurant el cicle beta de NT, es va afegir suport per al processador DEC Alpha. Tanmateix, com que l'Alfa en si mateix no el va alliberar, els desenvolupadors de Microsoft no tenien accés a màquines Alpha fins poc abans d'enviar les còpies de NT. En conseqüència, NT no inclou Alfa inicialment amb suport de caixa: els primers paquets de NT enviats inclouen un cupó per rebre en un CD NT 3.1 amb el suport d'Alpha.\nNT 3.1 inclou suport per a tres protocols de xarxa: NBF (utilitzant l'API de NetBEUI), TCP/IP i DLC.\nNetBIOS Frames protocolModifica\nAl moment de l'alliberament de NT, el protocol NetBIOS Frames (NBF) és el més comú dels protocols de xarxa a Microsoft LAN Manager/LAN Server d'IBM. A NT 3.1, és l'únic protocol amb suport per a la creació de xarxes amb xarxes de llegat LAN Manager, així com altres sistemes NT. La utilització de NBF, NT podria participar en la compartició d'arxius/impressores, i NT Advanced Server podria actuar com un controlador de domini (DC fins i tot compartint tasques amb servidors OS/2 LAN Manager).\nWindows NT 3.1 és el primer sistema operatiu de Windows que inclou el suport TCP/IP com a estàndard. La pila TCP/IP utilitzada va ser SpiderTCP, desenvolupada per l'aranya de Sistemes. Aquest va ser substituït a NT 3.5 amb una nova pila desenvolupat a casa.\nLa pila TCP/IP inclou suport per a Winsock i STREAMS, però no va comptar amb el suport per a la creació de xarxes entre Microsoft NT LAN Manager o altres sistemes. A més, DHCP no estava disponible, per la qual cosa les adreces IP s'havien de configurar manualment. El suport per a NBT, DHCP i WINS es va afegir a NT 3.5.\nData Link ControlModifica\nEl control d'enllaç de dades (DLC) va estar suportat com un protocol de transport per tal de comunicar-se amb les impressores de xarxa, com els que utilitzen una interfície de HP JetDirect. També podia ser utilitzat per Microsoft SNA Server per a la comunicació amb els sistemes mainframe d'IBM.\n↑ «Windows Products and Technologies History». Microsoft.\n↑ «Microsoft, TCP/IP, Open Source, and Licensing». Kuro5hin.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Windows_NT_3.1&oldid=27687166»\nDarrera modificació: 1 jul 2021 a les 12:14


FIMAG 2018 ja és aquí! – Jove Espectacle\n💫A la Plaça de la Vila, els espectacles Magic Freak del Mag Frank; la Gala de Mags Joves i Moments màgics d’Òscar de la Torre, col·laborador habitual de l’APM de TV3.\n💫A la Plaça Pere Rigau, els espectacles familiars Pasen y vean i Simsalabim, un dissabte i l’altre diumenge, ambdós a càrrec del mag argentí Carlos Adriano, que torna a FIMAG on no havia actuat des de la segona edició.\n💫A la Plaça Ernest Lluch s’hi podran veure dos espectacles de màgia i clown: Nas Arrelat de la companyia Matsubins i The Bellboy – El botones del Mag Karlus.\n💫Al Passeig de Catalunya hi haurà l’escenari Descobertes, amb els alumnes més destacats del curs passat de l’escola 3 de Trébol; el mercat màgic amb parades d’articles de màgia, jocs, llibres, vídeos i tot allò relacionat amb el món de l’il·lusionisme; i atraccions com l’espai de bombolles gegants.\n💫Al Museu de la Mediterrània-Can Quintana s’hi concentren els tallers infantils de màgia, les magic foodtrucks (pati) i l’espai per a la Màgia lliure (pati), on tothom qui ho vulgui podrà actuar-hi de forma espontània. En la franja nocturna s’ha programat espectacles com el Viu la màgia de David el Mag, que no havia actuat a FIMAG des del primer any; Joaquin Matas, un gran especialista en màgia de prop; i el sorprenent Shado, un dels pocs mags especialitzat en Pickpocket o “robatori en escena” amb l’espectacle Cleptómago.\n💫La màgia de prop es reserva per a espais interiors com la Fundació Vila-Casas o la Fundació Mascort. En aquests palaus hi actauran Javier Benítez -Premi nacional de màgia 2011-, Pere Rafart -especialista en cartomàgia- i Raymon, expert en cubs de Rubick.


Òmicron, la variant que sorgeix per l'especulació de les vacunes\ndilluns 29 de novembre de 2021| edició del dia\nEra qüestió de temps. En la mesura en què no hi ha una estratègia mundial per a portar com més de pressa millor les vacunes fins al racó més apartat del planeta, el virus continuarà campant al seu gust. Continuarà reproduint-se i tindrà moltes més possibilitats de mutar. De fet, ha generat moltes mutacions, però cap més perillosa i expansiva que la variant delta, ara per ara.\nRecentment, s’ha detectat una variant que podria ser més perillosa que la delta, que s’ha anomenat ómicron. La variant ómicron detectada per primera vegada en països del sud d’Àfrica, sembla que està arraconant a la delta en la zona austral del continent africà. I, ja s’ha detectat en diversos països d’Europa, però també en uns altres països del món com Hong Kong, Israel o Austràlia.\nEl sorgiment d’una variant nova i potencialment més perillosa del virus demostra que la falta de vacunació en àmplies zones del planeta és un problema greu per a tothom. Les grans potències mundials es van afanyar a aconseguir una vacuna que podria protegir la humanitat contra el virus SARS-CoV-2. S’han creat més d’una desena de vacunes en temps rècord. Però això no ha significat un cop de “mort” al virus i les seves conseqüències.\nAllibereu les patents de les vacunes\nAixò és el que demanen, des de fa mesos, alguns països del món com l’Índia i Sud-àfrica. Concretament han sol·licitat a l’Organització Mundial del Comerç (OMC) una exempció de propietat intel·lectual per a tots els països fins que s’aconsegueixi la immunitat de grup. Això va ser el 16 d’octubre de 2020. Al cap d’un any estem en les mateixes condicions.\nLa cobdícia capitalista i la set de guanys dels grans laboratoris i els governs dels països imperialistes que els emparen estan per davant d’una estratègia de vacunació massiva per limitar ràpidament l’accionar del virus. Ells anteposen els seus guanys a les nostres vides, com venim denunciant contínuament des d’Esquerra Diari. Cap novetat sota el sol. El mateix han fet amb els tractaments contra la SIDA i així hi ha més de 36 milions de morts.\nMentre Europa ha vacunat a tota la població que ha volgut ser vacunada, l’Índia a penes si té vacunada amb les dues dosis poc més del 30% dels seus 1.400 milions d’habitants. Mentre que Sud-àfrica amb prou feines supera els 20 punts percentuals. Només cinc de cada cent africans han rebut la pauta completa. En el món hi ha administrades poc més de 7.800 milions de dosis. Els països pobres van realment molt per darrere de les grans potències. Mentre que les dues terceres parts de la població dels països de renda alta està totalment vacunada, només el 2,5% de la població dels països de renda baixa està totalment protegida.\nAquestes brutals diferències s’expliquen senzillament per la set de guanys il·limitada de les empreses i països imperialistes. Ells veuen a la Covid-19 com una gran ocasió per a omplir les seves butxaques d’or i com una manera de dominar encara més als països d’Àfrica, Àsia i Amèrica Llatina. Veuen l’oportunitat de lluitar per ampliar la porció del món que dominen amb la “diplomàcia de la vacuna”. Així tenim als EUA, Alemanya i la Unió europea, la Xina i Rússia en la seva disputa mundial. El nacionalisme de les potències imperialistes és la gran trava per a combatre la Covid-19.\nAixò sembla un “ballant en el Titanic”. Totes les potències europees toquen\n“els seus instruments”, segons el seu interès, en el combat de l’“orquestra mundial”, mentre el món corre perill d’enfonsar-se. Cadascuna d’aquestes potències busca rebentar a l’altra; i mentre el virus segueix el seu curs i s’expandeix a plaer. Això és el que fa que no hi hagi una estratègia de lluita mundial per a acabar amb el virus, hi ha un virus pitjor i es diu capitalisme.\nEl govern de l’Estat espanyol del PSOE-UP va votar en contra d’alliberar les patents. Fins i tot Pedro Sánchez explicava amb gran naturalitat que és molt complicada la “tecnologia i el saber fer” de les vacunes. Però si hi ha empreses instal·lades en països com l’Índia que sofreixen la Covid especialment. Excuses de mal pagador per a defensar els guanys dels laboratoris. Joe Biden fa diversos mesos que va dir que s’ho estaven pensant, però es veu que “continuen pensant s’ho” mentre augmenta el comptador de morts i contagiats.\nQuantes variants pitjors que la “delta” es desenvoluparan? Ja tenim l’ómicron i no sabem quin futur ens prepara. Les potències imperialistes lluiten pel seu domini mentre sofrim més de cinc milions de morts (oficialment, però és probable que en la realitat en siguin més de 15 milions), més de 259 milions de contagiats; la pobresa i la desocupació s’han disparat, mentre les grans fortunes es fan cada vegada més grans. La pandèmia va provocar que una mica més de cent milions de persones més caiguin en la pobresa.\nCal arrencar-los els grans laboratoris perquè comencin a produir en funció de les necessitats de tota la humanitat. Cal distribuir vacunes immediatament en tots els països que van més endarrerits. Cal portar personal allí on es necessita per a formar més personal sanitari. Tot això ha de ser finançat amb els milions que ja s’han embutxacat els laboratoris i les grans empreses.\nO el capitalisme ens enfonsa a tots o enfonsem al capitalisme per a construir una societat sense opressió, ni explotació.\nVaccins / Pandèmia / Crisi coronavirus / #Covid-19 / #Coronavirus


Totes les fotos de les vacances de Marta Torné a Formentera: piscina, llagosta i sense filtres\nLa catalana ha desafiat la censura amb una fotografia sense roba que aprofita per criticar els filtres\nMarta Torné inicia les vacances - Instagram\nJennifer Navarro 12/08/2021 4:20 pm\nMarta Torné ha escollit les Illes Balears com a destí vacacional. La col·laboradora de Zapeando es troba a Formentera amb el seu marit, el també català Roger Gual. Junts gaudeixen d’una desconnexió plena de dies de platja, piscina i bons àpats. A més a més, se’ls ha pogut veure a bord d’un iot de la mà del seu grupet d’amics en el qual es troba el dissenyador Pelayo Díaz. Contents i morens, estan fent un seguit de recomanacions als seus seguidors perquè puguin menjar igual de bé que estan fent ells: “Si passeu per l’illa, no us ho perdeu!”.\nLa tertuliana es mostra encantada durant les seves vacances, uns dies fora de televisió que aprofita per deixar el maquillatge i els filtres a casa. Precisament així apareix en la foto d’aquests dies que més repercussió ha tingut. Parlem d’un posat en el que se la veu sense roba a la piscina, una instantània en la que posa a prova la censura: “No és estiu fins que no et banyes despullat! Oi? Zero filtres i zero retocs”.\nEls seus seguidors han aplaudit el seu atreviment i la naturalitat que segueix demostrant. Contenta i sense vergonya, la presentadora presumeix de bona figura al 43 anys i destaca que no ha passat per quiròfan per mantenir-se en forma. La catalana està fent les delícies dels seguidors més tafaners, que estan veient un munt de fotografies d’aquests primers dies de Torné a la platja.


Assegurança Gratis a tots el models Kymco de 125cc o + de 125cc\nAssegurança Gratis Kymco\n23 Ene Assegurança Gratis Kymco\nPosted at 12:00h in Kymco\tby\tMotos Trafach\nKymco ofereix l’assegurança gratis Kymco\nPer seguir la línia de l’any passat, Kymco ofereix l’assegurança gratis Kymco, que consisteix en que per la compra de qualsevol dels models Kymco de 125cc i de + de 125cc, tens l’assegurança gratis Kymco a tercers per un any, i a més a mes, també t’inclou robatori. D’aquesta manera, qualsevol client de Kymco, marxarà amb la seva moto, i l’assegurança gratis Kymco inclosa.\nAquesta promoció estarà vigent durant tot l’any 2017, i serà aplicable a tots els models nous de la marca.\nTambé, s’oferira la possibilitat d’ampliació a danys propis amb un petit increment, de manera, que qui vulgui assegurar la seva moto amb tercers, robatori i danys propis, ho podrà fer amb un cost mínim.\nSense dubte, la assegurança gratis Kymco, és un pas més de la marca, per oferir als seus clients la millor confiança als seus clients. Us deixem amb els preus de la ampliació de la assegurança gratis Kymco per a danys propis.\nAmpliació de l’assegurança per a motocicletes Kymco de 125cc: 65€\nAmpliació de l’assegurança per a motocicletes Kymco de +125cc: 95€


Declaració d'Intencions - Judici pel Clima 24-s - Fridays for Future Barcelona\nArxiu històric de manifests de Fridays for Future Barcelona. Declaració d’intencions de la manifestació a la Plaça Catalunya de Barcelona del divendres 24 de setembre de 2021, dins del marc del Dia Global d’Accions pel Clima – 24S\nDECLARACIÓ D’INTENCIONS JUDICI PEL CLIMA 24S\nCoincidint amb la data de mobilització internacional convocada per Fridays For Future, el 24 de setembre sortim de nou als carrers amb accions repartides per tot l’Estat espanyol. Aquest cop, sumem les nostres veus i la nostra mobilització al Judici pel Clima; un litigi climàtic presentat en juny contra la inacció del Gobierno.\nLa crisi climàtica ja és aquí.\nEl 9 d’agost es publicava la primera part del sisè Informe d’Avaluació del Panell Intergovernamental sobre Canvi Climàtic (IPCC), on es confirma el que ja temíem; l’emergència climàtica segueix avançant amb conseqüències nefastes per a qui habitem la Terra. Després del shock que va suposar el coronavirus, seguit per un estiu que ha evidenciat la devastació provocada per fenòmens meteorològics extrems, queda clara la urgència d’actuar davant una crisi climàtica que ja no és futura sinó present. Ens preocupa que la sortida d’aquesta crisi es construeixi d’esquena als col·lectius més vulnerables: dones, persones empobrides i migrants.\nHem d’utilitzar totes les eines a la nostra disposició.\nI aquest cop una de les nostres eines és el litigi climàtic. Tot i les mobilitzacions i declaracions de la ciutadania contra la insuficiència dels objectius climàtics espanyols, la resposta del Govern d’Espanya segueix sent incompatible amb les indicacions científiques i incapaç de solucionar la manca d’acció de Governs anteriors.\nNo s’estan assentant les bases d’una sortida socialment i ambientalment justa de les crisis convergents que ens pertoquen.\nTornar al camí econòmic que ens ha portat a aquesta situació no pot ser la resposta, com tampoc pot ser-ho rescatar activitats empresarials insostenibles que hauríem d’estar tancant. No podem seguir retroalimentant un model de creixement econòmic infinit i depredador, que extreu els recursos i oprimeix a les persones pels beneficis d’unes elits.\nSón els nostres drets fonamentals.\nLes respostes dels governs a la COVID19 ens fan veure que no és cert que no existeix capacitat de maniobra per revertir situacions de pobresa i injustícia social i posar en marxa mecanismes molt més efectius per a afrontar la crisi ecosocial. Aquest judici no només va de clima i objectius de reducció d’emissions. Es tracta de la ciutadania exigint al Poder Judicial que facin el seu treball, vetllant els nostres drets fonamentals i els de generacions futures. Acudim a la justícia perquè faci complir allò que demana la societat en el seu conjunt i que ens cal.\nNo som les primeres a portar un cas així davant un Tribunal suprem ni serem les últimes. A Països Baixos, França i Alemanya ja s’ha pronunciat a favor de la ciutadania i el planeta, en un context molt similar al nostre. Sabem que aquí també és possible. És a la nostra mà recordar al Tribunal que aquest cas ens importa i que està en joc el nostre present i futur. A més, ja hi ha molts territoris saquejats i devastats, afectant les persones que hi viuen allà.\nNO A LES AMPLIACIONS!\nEl govern espanyol no només no pren mesures adequades al temps d’emergència climàtica actual, sinó que inverteix en infraestructures ecocides que amenacen la vida. Els Governs estatals i autonòmics volen ampliar ports i aeroports, com el de Barcelona, justificant-se en un paradigma econòmic de creixement infinit, però aquest creixement es basa en la destrucció dels nostres cossos i territoris. No hi ha feina en una terra morta. Seguirem lluitant localment per fer front a un sistema injust globalitzat: NO A LES AMPLIACIONS!\nAmb el Judici pel Clima, estem més a prop d’aconseguir una victòria a favor de la justícia climàtica. Però necessitem que els tribunals ens escoltin més de prop.\nPer això, fem una crida a la societat civil, perquè creiem que aquest és un moment històricament excepcional per reivindicar la justícia climàtica. Exigim el nostre dret a una vida digna, que es compleixin les exigències científiques i que es legisli de la mà de la responsabilitat social.\nUn cop més, us esperem als carrers.


PAP archivos -\nConfirmació de comanda\nLanding Page Batxillerat\nLanding Page ESO\nLanding Page PAP\nLanding Page PAU\nLanding Page Primaria\n2 comentaris\t/ Cursos / Per\tPep\nTemari de les proves PAP (prova d’aptitud personal) Competència comunicativa i raonament crític 1. Repàs accentuació. Accent obert / tancat 2. Ortografia I 3. Ortografia II 4. Apòstrof i dièresi 5. Categories gramaticals. repàs 6. Pronominalització I 7. Pronominalització II 8. Barbarismes i altres errors lèxics 9. Elaboració de textos: tipologia 10. Elaboració de textos: …\nTemari proves PAP Llegeix més »\nDeixeu un comentari\t/ Cursos, Estiu, Recursos pels pares, Reeducacions, Reforç escolar / Per\tPep\nL’oferta formativa de l’estiu 2019 es divideix en 3 grans blocs: Reeducacions. Són classes d’una hora de duració adreçades a alumnes de Primària que volen reforçar la seva base lectoescriptora i matemàtica. Les reeducacions són impartides per mestres amb estudis complementaris en psicologia, psicopedagogia i trastorns d’aprenentatge. L’objectiu principal és assolir una bona base lectoescriptora …\nOferta Formativa Estiu 2019 Llegeix més »


Jaime Gil de Biedma (Barcelona, 1929-1990) és el poeta més venerat de la generació del 50. Jaime Gil de Biedma neix a Barcelona en 1929 en el si d'una família acomodada. La seva poesia, de gran contingut social, va desembocant en un pessimisme que comença per ser existencialista i acaba en el més profund dels nihilismes. Alt càrrec de la Companyia de Tabacs de Filipines, el fet de portar una vida burgesa xocava, ja no només amb la simpatia que mostrava davant el marxisme i els autors marxistes als que solia llegir, sinó amb el fet de ser homosexual en una societat assentada sobre el concepte hipòcrita de família burgesa. La seva carrera literària comença cursant els seus estudis de Dret a la Universitat de Barcelona i la seva obra es veu influenciada per la poesia anglosaxona, els simbolistes francesos (concretament Baudelaire), la literatura medieval i per un autor cap al que sent una gran afinitat poètica: Cernuda. Un dels aspectes que ressalten en la seva obra, i en la obra de la majoria dels seus contemporanis, és la fugida del surrealisme i la defensa de la racionalitat. Això comporta a que la seva poesia sigui sovint bastant crua i directa, desfent-se de tot tipus d'imatges innecessàries, encara que sense perdre el sentit poètic. D'aquí fonamentalment la seva denominació de "poesia de l'experiència". En 1959 publica Compañeros de viaje, que juntament a Moralidades (1966) conformen la part més social de la seva poesia, amb poemes plens de denúncia política on la hipocresia, la misèria del sistema capitalista, l'Espanya oprimida i la discriminació de la dona són temes principals. En 1965 publica A favor de Venus, poesia amorosa impregnada d'erotisme, i en 1968, per últim, apareix la seva obra Poemas póstumos. A partir d'aquí l'autor publica diversos poemes en revistes literàries, així com les seves memòries (Diario de un artista seriamente enfermo, 1974), però pateix una crisi que el porta a prendre la decisió de deixar a un costat la seva vida artística. Aquesta crisi és fàcilment visible en la seva evolució literària. El desassossec burgès que en un principi el porta a advocar fins i tot, en algun dels seus poemes, per un canvi social, un relleu de classes que transformi les estructures de poder i acabi amb el sistema capitalista, acaba produint en ell una actitud nihilista. La idea determinista de l'incapacitat del poble espanyol per canviar la seva història, del conformisme que després de la transició impregna a tots els sectors de la societat li fa perdre les seves esperances. D'una actitud potser més relacionada amb l'existencialisme de Sartre, en qui uns veuen ociositat burgesa i altres (com Kosik) veuen les idees de la revolució impregnades de romanticisme, Gil de Biedma passa a la desesperació més completa. Així, el pas del "nosaltres" al "jo" en la seva obra el porta a qüestionar-se la seva pròpia vida, la seva capacitat de sobreviure a l'apatia del conformisme burgès del que tant havia fugit. Tot això el porta a deixar pràcticament d'escriure fins ara de la seva mort. Així, en 1990, mor de SIDA un dels millors poetes de la nostra història més recent. Entre les seves traduccions destaquen les d'obres de T.S. Eliot i Christopher Isherwood.


20-D: Les eleccions que podrien triar el Parlament més fragmentat de la democràcia\nAquest diumenge es mesura el pretès canvi, el anunciadísimo final del bipartidisme i una nova hora que ha de donar a llum una nova cultura de diàleg i de pactes. El final de les majories en solitari.\nSegons les dades de l'INE (Institut Nacional d'Estadística), el nombre d'espanyols residents al país amb dret a vot és de 34.635.680, als quals s'han de sumar 1.875.272 residents a l'estranger. En total el cens de votants és de 36.510.952 persones. Així, en relació les generals de novembre de 2011, el nombre d'espanyols amb dret a vot ha crescut en 731.744 electors , ja que hi ha 339.222 nous censats a territori nacional i 392.522 nous inscrits en el Cens d'espanyols residents a l'estranger (CERA).\nA més, en aquesta ocasió podran votar per primera vegada en unes generals 1.583.560 joves residents a Espanya , el que suposa el 4,3% de tots els ciutadans amb dret a introduir una papereta a l'urna. Respecte a les europees de 2014 el cens té registrats a 611.333 nous votants i des de les locals del passat mes de maig figuren 223.061 persones que han complert 18 anys en aquests últims mesos.\nTambé es dóna la circumstància que per a aquesta votació hi ha convocat un milió i mig més de dones que d'homes . En concret, estan censades 17.870.130 dones i són 16.765.500 els homes amb dret a sufragi. Per trams d'edat, el gruix dels inscrits en el cens té entre 35 i 54 anys.\nLa comunitat que més electors suma és Andalusia, amb 6,50 milions, s eguida de Catalunya (5,16), Madrid (4,91) i la Comunitat Valenciana (3,61). Entre les més petites, al marge de Ceuta i Melilla, es troben La Rioja (247.502 electors), Navarra (502.518) i Cantàbria (498.768).\nAquest ordre no es manté, però, en revisar els espanyols residents a l'estranger, llista en què Galícia ocupa el primer lloc (440.018 electors), seguida per Madrid (253.946), Andalusia (218.766), Catalunya (198.390), Castella i Lleó (143.091) i Canàries (137.262).\nTots aquests ciutadans escolliran 350 diputats a través de les 52 circumscripcions electorals existents a Espanya . Segons la distribució de població, en aquesta ocasió Cadis i Màlaga elegir un diputat més, 09:11 respectivament , i el 'perden' València, que elegirà 15, i Jaén, que es quedarà amb cinc. Madrid és la circumscripció que elegeix major nombre d'escons, un total de 36, i copa la desena part de la Cambra Baixa.\nPer la seva banda, al Senat els 208 escons es reparteixen entre 59 circumscripcions: quatre per província peninsular, tres a les illes majors (Gran Canària, Mallorca i Tenerife), dos a Ceuta i Melilla i un a les illes o agrupacions d'illes següents: Eivissa-Formentera, Menorca, Fuerteventura, Gomera, Hierro, Lanzarote i La Palma.


Comencem temporada al Teatre Plaza amb Lapònia! | Castelldefels Cultura\nCastelldefels Cultura / Notícies / Comencem temporada al Teatre Plaza amb Lapònia!\nComencem temporada al Teatre Plaza amb Lapònia!\nAssaig general amb entrada gratuïta\nDivendres 11 de gener de 2019 a les 21 h, iniciem la temporada gener – juny 2019 al Teatre Plaza de Castelldefels.\nLa companyia VELVET EVENTS, ha estat fent residència al Teatre Plaza de Castelldefels i divendres 11 de gener faran l’assaig general amb públic, oferint l’entrada gratuïta.\nVELVET EVENTS neix d’un nou projecte personal i professional. Amb l’experiència acumulada pels seus membres en el GRUPO BALAÑÀ, LA FURA DELS BAUS, BITÒ PRODUCCIONS i EL FESTIVAL TEMPORADA ALTA arriba el moment d’emprendre una nova iniciativa professional independent. En aquest nou repte volen continuar apostant per una “manera pròpia” d’entendre el món del servei integral a l’espectacle. “VELVET EVENTS” pretén apropar artistes ja consagrats, amb els que ha col·laborat en anteriors ocasions, juntament amb formacions més joves, sempre vetllant per oferir un producte final de gran qualitat.\nA Lapònia, ens expliquen la història de La Mònica, el Ramon i el seu fill de cinc anys, Nil, han viatjat a Finlàndia per passar les festes de Nadal amb la germana de la Mònica, la Núria, el seu company finès i la filla de tots dos, Martha, de quatre anys.\nEl petit Nil està il·lusionat, a Finlàndia podrà veure el Pare Noel de veritat. La vetllada entre les dues famílies es presenta idíl·lica, una caseta enmig d’avets nevats, llar de foc, trineus a la porta, entorn familiar plàcid… Però tot s’esguerra quan Martha explica a Nil que el Pare Noel no existeix, és un personatge que es van inventar els adults fa temps per coaccionar als nens i que es portessin bé. La veritat és que és impossible que un sol home reparteixi regals a tots els nens del món en una sola nit….\nPodeu recollir les entrades a l’Oficina d’Atenció Ciutadana de l’Ajuntament de Castelldefels o el mateix dia de l’espectacle a partir d’1 hora abans de l’inici de la funció a la taquilla del teatre.\nL’alumnat del Sant Ferran exposa “Un passeig per la Història de l’Art” a l’espai Margarid …\nPreparats per a la Festa Major d’Estiu?\nVols saber qui actuarà a la Festa Major de Castelldefels 2018?


S’inicien les obres de millora de l’accessibilitat a les estacions de Sarrià i del Putxet d’FCG - Diari de la Discapacitat\nS’inicien les obres de millora de l’accessibilitat a les estacions de Sarrià i del Putxet d’FCG\nAndana de l’estació de Sarrià dels FGC // Foto: Imatge cedida per gencat\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha començat les obres d’adaptació per a persones amb mobilitat reduïda a les estacions de Sarrià i del Putxet, totes dues de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), a Barcelona. A Sarrià l’actuació consisteix en la remodelació de la platja de vies per fer-hi una gran andana central i la instal·lació de tres ascensors. Al Putxet s’instal·laran dos elevadors. Les dues actuacions tenen un pressupost conjunt de gairebé cinc milions d’euros i un termini d’execució previst de nou i deu mesos, respectivament. Un cop acabades aquestes dues obres la xarxa metropolitana d’FGC estarà adaptada al 100%.\nLes obres a l’estació de Sarrià consisteixen en la supressió d’una de les quatre vies i la construcció, aprofitant l’espai alliberat, d’una gran andana central (10,5 metres d’ample) on s’instal·larà un ascensor que arribarà fins al vestíbul. A l’altre extrem de les dues andanes que quedaran, es col·locaran dos ascensors més que les connectaran amb un pas inferior existent entre elles, de manera que tots els recorreguts quedaran adaptats.\nPel que fa a les obres a l’estació del Putxet comportaran afectacions a la via pública a partir del dilluns 23 de maig. Concretament es farà una primera ocupació d’una part de la plaça de Joaquim Folguera, just al costat del vestíbul d’accés i sense afectar vorera, que comportarà la retirada del mobiliari per l’ampliació de l’edicle existent, així com el desplaçament del quiosc de la plaça. A partir del 24 de maig, s’ocuparà durant uns cinc dies la calçada del carrer Balmes (costat Llobregat) per treballs de serveis.\nPel que fa als treballs d’adaptació, consistiran en l’ampliació de l’edicle de la plaça de Joaquim Folguera per fer possible la instal·lació d’un ascensor al seu interior. Aquest elevador connectarà amb el pas existent sobre les vies i amb l’andana descendent. L’ascensor de connexió amb l’andana ascendent es col·locarà a l’altre extrem del pas superior.\nMeritxell Lluís Vall 24 de maig de 2016 At 15:44\nAlexandra Hurren 24 de maig de 2016 At 16:30\nAlexandra Hurren liked this on Facebook.\nFrancesc Contreras Hernández 25 de maig de 2016 At 8:32\nFrancesc Contreras Hernández liked this on Facebook.\nBCNMultisensor 25 de maig de 2016 At 10:18\nRT @DiaridelaDiscap: S’inicien les obres de millora de #accessibilitat a les estacions de Sarrià i del Putxet de FGC https://t.co/lyv42WrOY…


"Justícia" i noves mesures per a evitar que es repetisca l'accident de metro | Valencia Extra\nL’AVM3J assenyala que la sentència “posa en evidència” als anteriors governs del PP i celebren el reconeixement de responsabilitats\nDesprés de 14 anys, dos tancaments en fals i el menyspreu i silenci forçat per part dels anteriors governs del Partit Popular, els familiars i víctimes de l’accident de Metrovalencia de 2006 poden ‘descansar’. Un acord entre els acusats i la Fiscalia Provincial de València va reduir les 66 sessions programades i quasi 300 compareixences -entre testimonis i perits- a una única: ahir la jutgessa va acceptar l’acord.\n“Es fa justícia. Es reconeix que la culpa no va ser del conductor, sinó dels directius”, ha assenyalat Rosa Garrote, Presidenta de l’Associació de Víctimes del Metro 3 de Juliol (AVM3J). Un acord que, en una clara dissonància amb l’ocorregut actualment, ha sigut valorat positivament per la Generalitat Valenciana, la mateixa institució que va lluitar per silenciar-lo anys arrere. “És obvi que va haver-hi una responsabilitat política“, va declarar divendres passat el President de la Generalitat, Ximo Puig. Ell mateix va demanar perdó, en nom de la institució, a les víctimes de l’accident res més accedir al govern; ara, 14 anys després, des de la Conselleria de Política Territorial asseguren que les mesures de seguretat i manteniment han canviat dràsticament.\nDels huit acusats, amb aquest acord, quatre no tenen pena. Els altres quatre, tenen 22 mesos de presó -per regla general no s’entra a la presó amb sentències menors de 24 mesos-, i han hagut de reconéixer, expressament, la responsabilitat en l’accident. Una catàstrofe, ocorreguda el 3 de juliol de 2006 a les 13.10 hores, en la Línia 1 al seu pas per Jesús, en Patraix. El tren va descarrilar en una corba, van morir 43 persones i 47 van resultar ferides.\nL’accident es va produir per un excés de velocitat que, a causa de no tindre les mesures de seguretat i les balises amb bon manteniment, no es va reduir de manera automàtica com ha d’ocórrer. Una cosa que, assenyalen des d’Obres Públiques, hui no pot repetir-se. “Des de la Generalitat reiterem, com ja vam fer res més entrar en el govern, el nostre compromís amb les víctimes”, ha assenyalat el Conseller Arcadi España. El polític creu que “la justícia ha fet el seu paper” i “ha permés als familiars posar fi a una llarga lluita”. “No podem oblidar que es va realitzar una gestió política deficient que no va respectar els principis bàsics d’humanitat i justícia”, ha asseverat.\nActualment, segons han detallat des de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, “totes les línies ferroviàries d’FGV compten amb sistema de frenat automàtic de trens”, a més d’una geometria de via “protegida amb sistemes automàtics” -la inclinació del tren-. En les línies 1, 3 i 5 de Metrovalencia està implantat un Sistema de Conducció Automàtica (ATO) que permet controlar la velocitat dels trens; així, es millora la seguretat, fiabilitat i fins i tot les freqüències.\n“Deixa al PP en evidència”\nGarrote va assenyalar el dia d’ahir com un dels “més emocionants” de la seua vida. La ratificació del pacte per la jutgessa significa, en essència, que l’AVM3J tenia raó. “Es reconeix, ni més ni menys, el que nosaltres portem, com a associació, denunciant des del primer dia: la responsabilitat no és del conductor, sinó de les persones que prenen les decisions, els directius de l’empresa Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana”, va asseverar.\nLa Presidenta de l’associació ho assenyala com un “triomf” per a la lluita que, des de fa 13 anys i mig, han dut a terme. Encara que, també, és una sentència que deixa en “evidència” a l’anterior Govern valencià i el PP: “En 2006 i anys successius van negar la responsabilitat dels directius i la mala gestió de l’empresa. Sostenien que la responsabilitat era del conductor i que tot estava ben fet”. El Partit Popular, que acusava l’associació d’estar “polititzada” i el màxim representant de la qual llavors, el President Francisco Camps, mai va rebre, sostenia la bona gestió malgrat uns errors de seguretat i manteniments que es van traduir en 42 morts i 47 ferits.\nGarrote ha celebrat que “els mateixos imputats” s’han reconegut culpables i que, “efectivament, es van fer les coses malament”. “És una llàstima que hàgem hagut d’arribar fins ara, que aquest reconeixement de culpa no arribara els dies posteriors a l’accident. Hauria estalviat tot aquest patiment, però ens quedem amb el positiu”, sentència.