Sol·licitar l'ajut 6039 - Ajuts per a la formació i contractació de personal investigador novell (FI 2018) Departament d'Empresa i Coneixement\nEl termini per presentar la sol·licitud és del 22 de setembre al 16 d'octubre de 2017\nDocumentació que cal adjuntar a la sol·licitud electrònica:\n- El document annex normalitzat que inclou un currículum breu de la persona sol·licitant, el resum del projecte de recerca de la tesi i dels objectius científics de l’any següent. En aquest document annex també s’ha d’incloure un document que indiqui o acrediti la referència de la concessió del projecte de recerca finançat o algun document que permeti identificar el conveni o el contracte de recerca al qual estan vinculats la tesi doctoral i el director o directora de tesi.\n- Les persones estrangeres que no disposin de NIE han d’adjuntar una còpia del passaport.\nUna vegada tramesa la sol·licitud electrònicament, i dins del mateix termini, la persona sol·licitant ha de trametre una còpia de la sol·licitud degudament signada per ella mateixa i pel director o directora de tesi al lloc indicat per la institució d’adscripció (universitat, centre de recerca o fundació hospitalària) en la qual es demana l’ajut\nDocumentació que s'ha de lliurar amb la còpia física de la sol·licitud:\n- El document annex normalitzat, incloent-hi el document identificatiu del conveni o el contracte de recerca\n- Les persones sol·licitants que es presentin en un centre diferent de la seva universitat de llicenciatura, grau o diplomatura, o de la universitat on han cursat els estudis de màster, han de presentar, juntament amb la còpia de la sol·licitud, la documentació següent:\na) Fotocòpia compulsada del títol acadèmic o del justificant de pagament del títol.\nb) Fotocòpia compulsada del certificat acadèmic oficial dels estudis de llicenciatura, grau, enginyeria, arquitectura o diplomatura en el qual consti la nota mitjana, calculada d’acord amb els criteris que s’especifiquen al Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre.\nc) Fotocòpia compulsada de l’expedient acadèmic dels estudis de màster, amb la nota mitjana calculada d’acord amb els criteris que s’especifiquen al Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre.\nd) En el cas que la nota mitjana no estigui calculada d’acord amb el que disposa el Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre, la fotocòpia compulsada dels estudis de llicenciatura, grau, enginyeria, arquitectura, diplomatura i màster ha d’anar acompanyada del document “Declaració de nota mitjana” que hi ha al lloc web de l’AGAUR degudament emplenat.\ne) Les persones sol·licitants que hagin cursat totalment o parcialment els estudis de llicenciatura, grau, enginyeria, arquitectura, diplomatura o màster en centres de fora del sistema universitari de l’Estat espanyol han d’acompanyar els expedients acadèmics de les declaracions d’equivalència calculades, d’acord amb el que disposen les resolucions de 20 de juny i de 21 de juliol de 2016 de la Direcció General de Política Universitària del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport (<http://www.mecd.gob.es/mecd/servicios-al-ciudadano-mecd/catalogo/general/educacion/203615/ficha.html>).\n1. Complir un dels requisits d’accés al doctorat que preveu l’article 6 del Reial decret 99/2011, de 28 de gener, pel qual es regulen els ensenyaments oficials de doctorat, amb les precisions següents:\n- Els estudis de màster o equivalents, necessaris per cursar el doctorat, han d'haver-se finalitzat entre l'1 de gener de 2015 i el 31 de desembre de 2017.\nb) En el cas d'accedir al doctorat només amb una titulació de llicenciatura, grau, enginyeria i arquitectura i sense necessitat d'acreditar estudis de màster, aquests estudis han d'haver finalitzat entre l'1 de gener de 2015 i la data de presentació de la sol·licitud.\nc) En cas que s'accedeixi al doctorat d'acord amb el que disposa l'article 6.2.d del Reial decret 99/2011, de 28 de gener, aquests estudis han d'haver finalitzat entre l'1 de gener de 2015 i la data de presentació de la sol·licitud.\nd) També podran participar en la convocatòria les persones sol·licitants en possessió del títol de llicenciat, enginyeria o arquitectura superior que hagin obtingut la suficiència investigadora / DEA després de l'1 de gener de 2015.\ne) També podran participar en la convocatòria les persones sol·licitants que hagin finalitzat els estudis a partir de l’1 de gener de 2012, quan entre l’1 de gener de 2012 i el 31 de desembre de 2014 hagi estat en una de les següents situacions:\n- Haver gaudit d'un període de baixa per maternitat.\n- Haver tingut a càrrec menors de sis anys, persones amb discapacitat física, psíquica o sensorial que depenguin de la persona beneficiària i requereixin una dedicació especial.\n2. Estar matriculades, el curs 2017-2018, de la tutela acadèmica del doctorat en el moment de l'acceptació de l'ajut.\n3. No estar en possessió del títol de doctorat.\n4. La nota mitjana mínima de l’expedient acadèmic per als estudis de primer i segon cicle de llicenciatura, enginyeria, arquitectura, grau, diplomatura, enginyeria tècnica i arquitectura tècnica, ha de ser igual o superior a 6,50 (escala de 0 a 10), calculada d’acord amb els criteris que s’especifiquen al Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre, pel qual s’estableix el sistema europeu de crèdits i el sistema de qualificacions en les titulacions universitàries de caràcter oficial i validesa a tot el territori nacional.\nEn el cas que la nota mitjana no estigui calculada d’acord amb el que disposa el Reial decret 1125/2003, de 5 de setembre, la fotocòpia compulsada dels estudis de llicenciatura, grau, enginyeria, arquitectura, diplomatura i màster ha d’anar acompanyada del document “Declaració de nota mitjana” que hi ha al lloc web de l’AGAUR degudament emplenat.\nEn el cas d’estudis cursats a l’estranger, la nota mitjana de l’expedient acadèmic ha de calcular-se d’acord amb el que disposen les resolucions de 20 de juny i de 21 de juliol de 2016 de la Direcció General de Política Universitària del Ministeri d’Educació, Cultura i Esport (<http://www.mecd.gob.es/mecd/servicios-al-ciudadano-mecd/catalogo/general/educacion/203615/ficha.html>).\n5. La tesi doctoral ha de formar part d’un projecte de recerca competitiu o bé d’un conveni o un contracte de recerca o de transferència de coneixement amb entitats públiques o empreses privades. En el cas dels convenis o els contractes de recerca o de transferència de coneixement, aquests han de tenir un valor mínim de 24.000,00 (vint-i-quatre mil) euros.\nEls projectes de recerca competitius, els convenis i els contractes esmentats han d’estar en actiu en el moment de presentar la sol·licitud i en el moment de la incorporació del candidat a l’entitat d’adscripció.\nEls projectes concedits però encara no vigents es tindran en compte sempre que estiguin degudament acreditats.\nNo es consideren projectes de recerca competitius, convenis o contractes de recerca els ajuts de suport als grups de recerca reconeguts per la Generalitat de Catalunya (SGR).\n6. Els programes de doctorat han de ser d’una universitat del sistema universitari de Catalunya.\n7. La persona candidata no pot haver gaudit de cap altre ajut de naturalesa anàloga d’una durada superior a 12 mesos quan finalitzi el termini de presentació de sol·licituds.\n8. En resten excloses les persones candidates que hagin gaudit totalment o parcialment d’aquest ajut en convocatòries anteriors.\n9. Cada persona candidata només pot presentar una sol·licitud.\n10. Cada director o directora de tesi només pot constar com a tal en una sol·licitud.\n11. Els directors o directores de tesi de les persones sol·licitants han de formar part del personal funcionari o vinculat, segons els estatuts o mitjançant un contracte, a l’entitat on s’adscrigui l’ajut. En tots els casos, aquesta vinculació ha de garantir suficientment la supervisió i el seguiment de la tesi doctoral de la persona candidata. També han de formar part d’un grup de recerca reconegut per la Generalitat de Catalunya (SGR) vigent durant el període de contractació de la persona candidata i estar vinculats al projecte de recerca, al conveni o al contracte al qual es vinculi la tesi doctoral de la persona candidata.\nEls ajuts concedits tenen una durada d’un any i es poden renovar un màxim de dues anualitats.\nAl final de cada any el personal investigador contractat ha de presentar una memòria del treball desenvolupat, els objectius i el pla de treball per a l’any següent. La renovació dels ajuts per a l’any següent està condicionada a la valoració positiva de les memòries, als requisits que preveuen les bases reguladores i a la convocatòria corresponent per a la renovació dels ajuts i la disponibilitat pressupostària.\nTant la lectura de la tesi doctoral com la baixa del programa de doctorat comporten la finalització del contracte i la pèrdua de l’ajut.\nEs poden beneficiar d’aquesta convocatòria les universitats del sistema universitari català, els centres de recerca i les fundacions hospitalàries amb establiment operatiu a Catalunya que tinguin capacitat de contractació laboral.\nL’ajut concedit es destina a finançar la despesa contractual generada durant el període d’un any Els contractes, juntament amb la incorporació de la persona candidata, s'iniciaran com a molt tard l'1 de març de 2018. Tots els contractes han de començar el primer dia de mes.\nPel que fa a les persones candidates extracomunitàries, els contractes poden començar fins a l'1 de maig de 2018. En casos excepcionals i degudament justificats, l'AGAUR podrà autoritzar l'ampliació del termini d'incorporació fins a l'1 de juliol de 2018. La sol·licitud d'ampliació s'ha de demanar dins del termini per a la seva incorporació.\nL’ajut atorgat és destina a finançar el salari i la quota patronal de la Seguretat Social del personal investigador contractat. Per a la primera anualitat, la retribució bruta anual mínima de les persones contractades és de 14.400,00 euros.\nAquesta convocatòria està subvencionada pel Fons Social Europeu.\nPer a totes les persones beneficiàries que gaudeixin del programa FI com a mínim durant tres mesos, l’AGAUR fa efectiu a les universitats l’import corresponent als preus públics de la tutela acadèmica del doctorat per al curs acadèmic 2017-2018.\nEl personal investigador contractat amb una permanència en el programa més gran de 6 mesos podrà disposar de finançament addicional per realitzar activitats de formació\nDes de 22.09.2017 fins al 16.10.2017\nÉs imprescindible convertir el document annex a la la sol·licitud FI a PDF i adjuntar-lo al formulari abans de validar-ho.\nUna vegada tramesa la sol·licitud electrònicament, i dins del mateix termini, la persona sol·licitant ha de trametre una còpia de la sol·licitud degudament signada per ella mateixa i pel director o directora de tesi al lloc indicat per la institució d’adscripció (universitat, centre de recerca o fundació hospitalària) en la qual es demana l’ajut.\nAquesta sol·licitud ha d’anar acompanyada de la documentació següent:\nUna vegada finalitzat el termini de presentació de sol·licituds, l’AGAUR publicarà al seu lloc web una llista amb la identificació de la persona sol·licitant i el centre d’adscripció.\nEl termini legal màxim per dictar i notificar la resolució és de sis mesos, des de l'endemà des de la seva data de presentació. Transcorregut aquest termini sense resolució expressa, el/la sol.licitant pot entendre desestimada la seva sol.licitud per silenci administratiu.\nLa resolució es publica al tauler d’anuncis de l’AGAUR. Per tal de fer-ne més difusió, i a efectes informatius, es pot consultar el resultat de la resolució a les pàgines web de l’ AGAUR i de la Secretaria d'Universitats i Recerca (SUR).\nLa resolució exhaureix la via administrativa. Les persones interessades poden interposar recurs de reposició davant el president de la Comissió Executiva d’Ajuts de Recerca, en el termini d’un mes, a comptar des de l’endemà de la seva publicació al tauler d’anuncis de l’AGAUR i al tauler electrònic de l’Administració de la Generalitat de Catalunya, o bé poden interposar directament recurs contenciós administratiu davant el jutjat contenciós administratiu de Barcelona, en el termini de dos mesos, a comptar des de l’endemà de la seva publicació als taulers esmentats, de conformitat amb el que preveuen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i els articles 8, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa\nL’acceptació de l’ajut s’ha de formalitzar mitjançant un model normalitzat signat per les persones representants legals de les entitats beneficiàries i també per la persona candidata, en el qual s’han de comprometre a complir aquestes bases reguladores i la convocatòria corresponent.\nEl formulari d’acceptació s’ha de presentar al registre de l’AGAUR o a qualsevol dels llocs que estableix l’article 16.4 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, esmentada, en el termini màxim de 15 dies naturals a partir de l’endemà de la publicació de la resolució d’atorgament dels ajuts al tauler electrònic de l’Administració de la Generalitat de Catalunya.\nA més del document d’acceptació, cal aportar la documentació següent:\na) Còpia escanejada de l’escriptura de constitució de l’entitat.\nb) Còpia escanejada del document acreditatiu dels poders i document d’identificació de la persona representant legal de l’entitat\nc) Declaració responsable de la informació relativa a les retribucions dels òrgans de direcció o administració, a l’efecte de fer-la pública, d’acord amb els criteris corporatius que s’adoptin o, si escau, d’acord amb el desenvolupament reglamentari corresponent.\nEn aplicació del que estableix l’apartat f) de l’article 53 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, esmentada, l’Administració de la Generalitat ja disposa, en el cas de les universitats i dels centres de recerca del programa CERCA, de la informació prevista en els apartats a), b) i c) d’aquesta base; en conseqüència, aquestes institucions no han de presentar aquesta documentació.\nEn cas que alguns d’aquests documents ja s’hagin presentat en convocatòries anteriors de l’ens atorgador, no cal presentar-los en aquest procés sempre que l’entitat sol·licitant presenti una declaració en la qual s’especifiquin aquests documents i la data en què es van presentar, i hi faci constar que encara són vigents.\nAmb relació a la persona candidata, s’ha d’incloure la documentació següent:\n- Còpia del DNI, del passaport o del NIE i de l’autorització legal corresponent que li permet formalitzar el contracte, si escau.\n- Acreditació dels estudis cursats que li permeten accedir a la fase de recerca del doctorat.\n- Còpia de la matrícula de la tutela acadèmica del doctorat del curs acadèmic que es disposi en la convocatòria corresponent.\n- Fitxa de participant degudament emplenada, segons el model normalitzat.\n- Pel que fa a les persones candidates estrangeres, l’adreça postal d’un municipi de Catalunya vàlida per a notificacions i les dades que calguin per tramitar l’ajut.\n- Cal presentar la documentació acreditativa, si la persona beneficiària ha fet constar en la sol·licitud que s’ha dedicat, d’acord amb els termes que es disposen en la convocatòria, a alguna de les situacions següents: haver gaudit d’un període de baixa per maternitat; haver tingut a càrrec menors de sis anys, persones amb discapacitat física, psíquica o sensorial que depenguin de la persona beneficiària i requereixin una dedicació especial, o haver patit una malaltia greu o un accident amb una baixa mèdica igual o superior als sis mesos.\nEls beneficiaris rebran l’ajut mensualment un vegada l’hagin acceptat i hagin signat el contracte.\nEl personal investigador contractat ha de justificar l’ajut durant el darrer mes de contractació, independentment de la causa que motivi la finalització del contracte, contestant l’enquesta electrònica normalitzada que estarà disponible a la pàgina web de l’AGAUR (<https://boga.agaur.gencat.cat/agaur_boga/AppJava/FlowControl?tipusUsuari=enquesta>). La no presentació del qüestionari pot comportar la revocació de l’ajut i el reintegrament de les quantitats percebudes durant la tercera anualitat.\nEn el moment que finalitzi l’ajut, la institució contractant ha de justificar la despesa generada mitjançant els models normalitzats en el termini màxim de dos mesos.


El Partit Popular ha reivindicat hui l'excel·lència sanitària a Borriana que PSOE i Compromís estan desmantellant retallant “recursos bàsics i vitals per a la ciutadania”.\nAmb la presència de la presidenta regional del Partit Popular en la Comunitat Valenciana, Isabel Bonig, i l'assistència del president del PPCS, Miguel Barrachina, i el president local del PP, Juan Granell, el portaveu del PP a Borriana, Juan Fuster, ha exigit a l'esquerra “la reobertura del consultori del Port que ha deixat a 8.000 veïns de la nostra costa sense la cobertura mèdica que mereixen”.\nA Borriana, ha explicat Fuster, “PSOE i Compromís són capaços de retallar un 50% l'assistència sanitària al mateix temps que es pugen un 60% les nòmines”. El pacte que governa la localitat “s'ha pujat 100.000 euros les nòmines a costa de minvar els recursos bàsics que per dret haurien de gaudir els veïns de la nostra ciutat”.\nI per a aconseguir-ho, ha manifestat Fuster, “no tenen cap complex a pujar els impostos, com promou el president del Govern, Pedro Sánchez, a les famílies que lluiten per arribar a final de mes i que, en molts casos, han perdut l'ocupació”. A Borriana, són 2.510 famílies en l'atur que han vist com enguany PSOE i Compromís els pujaven un 5% l'IBI i fins a un 29% la taxa de fems, l'acumulat de cinc anys d'increments.\n“Borriana és el que menys els importa mentre recapten prou per a cobrar la nòmina. Així funcionen PSOE i Compromís. I el resultat és que en un escenari de pandèmia, amb una crisi econòmica en cerns, els qui haurien de treballar per generar ocupació, oportunitats i garantir serveis, estan apoltronats en els seus despatxos, a la calor de la calefacció i a l'espera de l'extra de desembre”.\nEl càstig de Ximo Puig\nLa presidenta del PP en la Comunitat Valenciana ha acusat el càstig que els veïns de Borriana pateixen mentre Ximo Puig i els seus més de 300 assessors i alts càrrecs cobren tots els mesos.\nÉs el millor exemple, ha declarat Miguel Barrachina, president del PPCS, de “quins són les prioritats del PSOE, que ha deixat clar que no li importa que la nostra província lidere el rànquing en llistes d'espera i tanque serveis referents a nivell sanitari, com ha ocorregut a l'Hospital Provincial, si amb això ell té saldo per a pagar no sols a la seua cort d'assessors, sinó també les subvencions a la seua família”.\nNomés així s'entén “que el PSOE haja tancat desenes de consultoris mèdics i desmantellat les especialitats sanitàries que garantien el benestar i la salut de les famílies de la nostra província”. “En el moment en el qual la sanitat hauria de ser un objectiu bàsic, l'esquerra tanca recursos vitals, col·lapsa l'atenció primària i bloqueja prestacions com la infermera escolar. I en paral·lel, puja impostos, asfíxia a les famílies i destrueix ocupació en lloc de generar oportunitats”.


‘L’aragonès oriental, una història que ve de lluny’, per Paulí Fontoba - La Franja\n‘L’aragonès oriental, una història que ve de lluny’, per Paulí Fontoba\nTweetmarfanta.com: [Tribuna] ‘L’aragonès oriental, una història que ve de lluny’, per Paulí Fontoba.\n[Tribuna] ‘L’aragonès oriental, una història que ve de lluny’, per Paulí Fontoba\nLa decisió del Govern d’Aragó d’anomenar al català com aragonès oriental és una bona prova de qui governa: PP i PAR. Però si som honestos, caldrà reconèixer que el PSOE no es lliura de la responsabilitat per la situació que pateix el català a la Franja. Per exemple, a la Declaració de Mequinensa (1984), els alcaldes socialistes, tot i que reconeixien la llengua catalana, ja sembraven la llavor de la separació quan el mateix alcalde de Bonansa, Marcel·lí Iglesias, afirmava que no s’havien d’utilitzar expressions com ara ‘aragonesos administrativament i catalans culturalment’; ni ‘Franja de Ponent’, sinó ‘Franja d’Aragó’, perquè el nom ja fa la cosa. A Calaceit, fa vint-i-set anys, vam aconseguir tenir el primer mestre de català de la comarca del Matarranya. L’AMPA va portar la proposta al Ple de l’Ajuntament, que tenia majoria del PP amb cinc regidors. El PSOE, amb els quatre regidors a l’oposició més el regidor de cultura del PP, Emilio Roquer, van votar a favor de demanar a la Diputació un professor de català, tot deixant clar que el català era optatiu. Així va ser com a la comarca del Matarranya es van començar a fer classes de català i avui dia el 90% dels xiquets i les xiquetes van a català. Curiosament, en aquells moments els sectors propers al PP ja afirmaven que ells no parlaven català sinó ‘calaceità’.\nPerò recordem com han anat aquets anys de democràcia. Primer, es va aprovar un Estatut que reconeixia el català i l’aragonès d’acord amb el principi constitucional de protecció i difusió de les llengües, però declarava el castellà com a única llengua oficial de l’Aragó. Després van passar els anys i governats per un PSOE presidit per Marcel·li Iglesias es va aprovar una llei de comarcalització que desfeia l’organització de les comarques catalanoparlants com la coneixíem fins llavors i reubicava pobles catalanoparlants en comarques de parla espanyola. Començava així un intent de disgregació històrica que feia possible que pobles de la Franja pertanyents al Bisbat de Lleida passessin a pertànyer al de Barbastre-Monzó, amb el vist-i-plau d’una Església controlada per sectors importants de l’Opus Dei. Al cap de pocs anys, arribà el serial de la demanda per part del Bisbat de Barbastre-Monzó de l’art sacre català, un Bisbat que des del primer moment menyspreà i ignorà el català. Amb un cop de ploma, havien intentat carregar-se més de mil anys de història, i el litigi, de moment, continua. L’any 2007 s’aprovava un nou Estatut, amb el president catalanoparlant del PSOE el senyor Iglesias, que no incloïa ni el català ni l’aragonès com a tals, però sí les ‘varietats lingüístiques d’Aragó’. Després de dotze anys de govern socialista i de promeses d’aprovar una Llei de Llengües, al final del mandat i a corre-cuita, en van aprovar una de descafeïnada amb el suport de la Chunta Aragonesista, l’oposició del PP i el PAR, i amb una IU que no es va afegir per insuficient.\nAra, el govern de coalició que patim avui a l’Aragó (PP i PAR) en menys d’un any ha portat a la pràctica la reforma d’aquesta Llei de Llengües. Així és com ha nascut una nova llengua, l’aragonès oriental. Un atac en tota regla a la unitat del català com han fet i fan a les Illes Balears i el País Valencià. Un atac a qualsevol criteri científic i lingüístic. Ho ha executat el PP, sí, però hi ha còmplices com el PSOE que per desídia, por, feblesa, vots o impotència van portar a terme accions legals que han fet possible arribar fins aquí. No ens deixem manipular i recordem que això ve de lluny i tots els catalanoparlants, estiguem on estiguem, som responsables de defensar la unitat i la normalització de la nostra llengua.\nés tinent d’alcalde de Calaceit, representant de l’Entesa per Calaceit – AM – ERC\nagost 6th, 2012 at 11:30 PM\nMISSATGE ESBORRAT PER ACUSACIONS GREUS I FALSES\nagost 7th, 2012 at 9:53 AM\nEl comentari de més amunt ha estat esborrat per fer acusacions palpablement falses, com parlar d’un bar que està tancat.\nagost 27th, 2012 at 11:29 PM\nÉs moltg curiós que es censuri el meu comentari per dades suposadament falses. Quines són? Que no és regisdor? Que no cobra dietes? Que no viu a Catalunya (Gandesa) i no a l’Aragó? Que no se les gaste a un bar de la carretera d’Alcañiz? Que aquest bar existeix? (es diu La Cantonada, jo mateixa vaig estar la setmana passada)\nagost 28th, 2012 at 8:51 PM\nTantas referencias al idioma aragonés… ¿pero realmente le interesa a este señor la salud de ese idioma? Pues decdidamente no. Basta leer su artículo para percatarse que su única obsesión es la Gran Cataluña. Pues aquí, en este pequeño pueblecito no va a encontar más adhesiones que las de sus incondicionales vecinos catalanes. Además critica despiadadamente al PP cuando él mismo con su voto le dió la alcaldía, quitándosela al PSOE. Fantástico!!\nfebrer 8th, 2013 at 1:22 AM\nEl nostre agitador cultural de la “nació” veïna (Catalunya) en diu que Marcel·lí Iglesias, afirmava que no s’havien d’utilitzar expressions com ara ‘aragonesos administrativament i catalans culturalment’. I és clar!! Ben clar!! No som ni serem (afortunadament) mai catalans, ni administrativament, ni culturalment, ni res de res!!!\nfebrer 8th, 2013 at 12:30 PM\nI tant, faltaria més…Quin horror, oi? En fi, si voleu ser uns “buenos españoles” i “provincianos”, podeu continuar per aquest camí… Fins a la despersonalització total.\nnogdl9\tfebrer 8th, 2013 at 10:08 PM\nMaria Pala, la Franja es culturalment catalana per moltes raons, ens entenem millor amb Lleida que a Osca, això ho sap fins al mes radical anticatalanista, i en el cas del sud de la Franja amb Tarragona, et demano que reconsideris la teua posició i que obris els ulls\nfebrer 20th, 2013 at 12:23 AM\nA Ximo el nostre “salvapàtries” de tres al quart ni el responc.\nNo, nogdl9. Per a mí les qüestions culturals es poden interpretar com vulguis (hi han molts a Sudamèrica que no volen sentir que són de “cultura hispana”) però una cosa és que hi hagi certs vincles (si vols de llengua o idioma, no t’ho negaré) i altra molt diferent és que compartim el mateix país (o “nació” com diuen ells). Nosaltres pertanyem a Aragó, però no “administrativament” com diuen els nostres veïns catalans (o, millor dit, alguns d’ells), sinó històricament i, sobre tot, amb plena voluntat de ser el que som: aragonesos!!!\nfebrer 20th, 2013 at 11:40 AM\nRespecte a l’escrit signat per “María Pala” (sic):\nPrimer: es detecta una certa supèrbia i intransigència ja al principi. Segon: hi han formes lèxiques- “vulguis”,”hagi”, “nosaltres”, com a mínim- pròpies del català oriental, cosa que com a mínim resulta xocant… Tercer:es parla de “certs vincles”…. amb afany ninimitzador, quan en realitat estos “vincles” són d’’importància cabdal. Quart: es fa una generalització abusiva i es dóna a entendre que els defensors de la nostra llengua comuna automàticament defensen postulats polítics, cosa que no és certa. Cinquè, negar que es pertany a Aragó administrativament és incorrecte, com igualment ho és negar que la Val d’ Aran pertany administrativament al Principat de Catalunya. Sisè, és abusiu posar com a voluntat de tots els habitants de la Franja opinions personals.\nPer acabar, algunes consideracions: Crec que resulta de lectura obligada el llibre de l’historiador calaceità Joaquim Montclús, “Calaceit, una vila medieval entre fronteres”; el mateix Montclús deixa ben clar d’on venien els repobladors del Matarranya –de terres de l’actual Principat d Catalunya, no pas del “Viejo Aragón” ni de Jaca-. Tampoc no és el mateix comparar llatinoamèrica amb espanya o Castella, que la Franja amb el Principat de Catalunya, ja que aquella es troba a milers de quilòmetres de la península i la seua població està barrejada amb amerindis, quan la Franja és a tocar del Principat i els seus habitants tenen els mateixos origens, a banda que hi ha estat amb una interacció constant…i que, per cert, sense la intervenció dels comtes de Barcelona Aragó hagués deixat d’existir cruspit per Castella fa molts segles. Finalment, si bé és cert que una gran majoria d’habitants de la Franja no tenen consciencia de la seua catalanitat cultural no per això esta s’ha de negar, i, també, quant a les opcions polítiques, tot i que una possible unió amb la resta de les terres de parla catalana ara per ara puga parèixer utòpica no per això ha de ser una opció a deslegitimar, ja que en democràcia totes les opcions pacífiques i presentades amb els corresponents arguments són legítimes.\nfebrer 20th, 2013 at 11:49 PM\nXimo: No pensava en entrar en polèmiques (quan aquí, als nostres pobles de Terol no tenim cap dubte del que som), però m’agradaria algunes puntualitzacions: 1.- “formes lèxiques del català oriental”: potser sí, en tinc més de quarata anys i durant uns quants vaig viure a una població gironina (Figueres, a la que sempre estimaré), la meva tradició oral a l’Aragó es va convertir en escrita gràcies a aquestes bones gents: 2.-”negar que es pertany a Aragó administrativament és incorrecte”, gens més lluny de la realitat: els límits territorials es deuen al testament reial de Jaume I d’Aragó, la frontera territorial es va fixar al riu Algars (on ara hi és), nosaltres els aragonesos no tenim res a dir, de la mateixa forma que no reivindiquem la ciutat de LLeida (que va quedar temporalment dins d’Aragó -rei Jaume II d’Aragó-) o de Tortosa (reconquerida amb fur de Saragossa i amb moneda jaquesa); 3.- la repoblació és certa, la qual cosa no vol dir que després de tants segles (gairebé set) ens considerem el que som: aragonesos; 4.- “sense la intervenció dels comtes de Barcelona Aragó hagués deixat d’existir cruspit per Castella fa molts segles”, comtes de Barcelona? No: reis d’Aragó, cada cop que afegian un nou títol reial (de Nàpols, de Sicília, de Mallorca, de València) el títol de comte de Barcelona s’enderreria un lloc en la llista de titolacions (només cal fixar-se en les tombes reials al Monestir de Poblet, per exemple, que encara ningú no ha manipulat -potser perqué es troben en llatí-).\nfebrer 21st, 2013 at 10:43 AM\nJo tampoc, qui vulga entendre que entenga…\nfebrer 21st, 2013 at 12:19 PM\nUna mostra que no tothom és, ni reacciona igual. El cas de Jesus Moncada és paradigmàtic de com l’estada a terres on la -mateixa- cultura pròpia actua com a revulsiu. Com ho podreeu veure llegint el següent article (del 2005):\n“”Homenatge a Jesús Moncada.\nAquest 20 d’agost la Universitat Catalana d’Estiu va portar a terme l’homenatge que calia fer a en Jesús Moncada. Hi van participar l’historiador Joaquim Montclús, de la Institució de la Franja de Ponent, l’escriptor Toni Sala, el coordinador de la Generalitat per a l’Any del Llibre, Francesc Parcerisas, l’editor de Moncada a La Magrana Carles-Jordi Guardiola i el filòleg, escriptor i catedràtic de llengua i literatura catalana Jaume Cabré, tot plegat conduït pel rector de la UCE Joandomènec Ros.\nEn les seues intervencions es va lloar contínuament l’obra de l’escriptor mequinensà, però l’homenatge es va endinsar en aspectes prou desconeguts de la vida i la tasca d’en Jesús Moncada.\nEs va glossar l’home i escriptor però pot ser pel món de l’activisme cultural cal destacar les nombroses referències que es van fer al compromís en la defensa de la nostra cultura i l’acció catalanista d’en Jesús Moncada.\nBen bé tots els conferenciants van esmentar que a Moncada li molestava molt que el consideressin un escriptor rural o un cronista, de la mateixa manera que detestava que li diguessin escriptor aragonès en llengua catalana, o expressions encara pitjors com ara “aragonès catalanòfon”. Ell era un català de Mequinensa i prou.\nEl catedràtic Jaume Cabré va rememorar que va conèixer per primera vegada a en Jesús Moncada com a company de partit, militant al si del PSAN –Partit Socialista d’Alliberament Nacional-, una vessant de compromís polític que Moncada sempre va procurar mantenir prou amagada.\nTambé es va relatar com en Jesús Moncada aconsellava secretament a la Institució Cultural de la Franja de Ponent en moments com ara la trobada que es va fer a Mequinensa l’any 2002 entre els més alts càrrecs de la Chunta Aragonesista, Esquerra Republicana de Catalunya i els representants de la Franja de Ponent (Jaume Borbon, Guillem Chacón i Joaquim Montclús) i com, arran d’aquest encontre els hi va aconsellar continuar endavant “fer coses ara amb els aragonesos seria retrocedir 30 anys”. En Jesús Moncada repetia una vegada i una altra que no calia ni parlar de “la Franja de Ponent” “és terra catalana i prou, no hi perdem el temps”.\nUna de les asseveracions que millor va mostrar les seues conviccions va ser que ell no hauria volgut anar a recollir el Premi de les Lletres Aragoneses. Fou el fet de la seua greu malaltia el que el va encoratjar a anar a rebre’l per què “a partir de la meua mort podria ser útil per a la dignificació de la nostra cultura i el reconeixement de la nostra llengua”.\nEn definitiva, un homenatge, que a banda de profundes i interessants reflexions sobre l’obra del nostre escriptor també va descobrir aspectes molt silenciats fins ara.”"\nfebrer 22nd, 2013 at 1:24 AM\nXimo: la trajectòria vital d’en Jesús Moncada és prou coneguda, efectivament no tenia el mateix parer quan era professor d’institut a Saragossa que quan va fixar deprès la seva residència a Barcelona. No vull entrar en més detalls, només que considerar-lo un bon escriptor.La notícia prové de la UCE que tots sabem el que representa (o almenys els que hem viscut uns anys a Catalunya). “Els representants de la Franja de Ponent (Jaume Borbon, Guillem Chacón i Joaquim Montclús)”, ni són representants de cap territori ni de res més que d’ells mateixos i els coneixem prou per aquestes terres aragoneses (a Chacón tant a Fraga on va començar la seva “activitat” com a Calaceit on la va finalitzar, abans de travessar l’oceà Atlàntic cap a Sudamèrica -on sembla que li van millor les coses que per aquí, molt millor!!-).\nfebrer 26th, 2013 at 10:22 AM\nCatalunya respecta els aranesos, els deixen decidir, els deixen tenir lligams amb la resta d’Occitània, els reconeixen la seua llengua i és anomenada occità, si un dia es volen unir democràticament a una Occitània independent o es volen fer independents els ho deixarien fer, la seua llengua occitana és oficial, tant a l’Aran com a la resta de Catalunya, l’escola és en occità, a la TV pública hi ha espais en occità…i tot això sense prejudici que porten a catalunya força segles. No cal fer comparacions, oi?…\nfebrer 27th, 2013 at 12:17 PM\nAdjunto aquest memorable, antològic i clarificador article:\nEl temps passa i Marcel•lí Pa i Vi es dedica a tocar la gaita, o el flabiol, no fos cas que perdés algun vot. I a mi em vénen al cap els vells redolins joteros de La Bullonera: “ qué envidia nos tienen en todo Madrid: que no son tan nobles, ni brutos ni pobres como los de aquí”.\nfebrer 27th, 2013 at 9:54 PM\nÉs de suposar que el cronista parla amb coneixement de causa, ell és de LLeida i els seus pares d’Osca. Molts no tenim cap complexe de parlar la nostra llengua materna allà on sigui ni tampoc fem batalla de denominacions, però no confonem les coses: la varietat linguística en Aragó és qüestió molt acceptada per tothom, i no parlo de gent amb certa edat com jo, sinò sobre tot de gent jove que tracto de molts punts de les terres aragoneses (nebots de Saragossa, amics dels meus fills d’aquí al Baix Aragó…). Potser fora bó recordar que unes de les primeres reaccions en contra de la denominació “aragonés oriental” va procedir tant del departament de filologia de l’Universitat de Saragossa com del Consell Escolar d’Aragó.\nfebrer 27th, 2013 at 10:01 PM\nSistac és de Camporrells, i sos pares no són d’Osca. Lo departament de Filologia Catalana de la Universitat de Saragossa té professors d’Albelda i Mequinensa.\nmarç 1st, 2013 at 1:23 AM\nFragenc: les meves dades provenien de “El Periódico” (edició d’Aragó) i quan em referia a Osca no era a la capital sinó a la província. Concretament aquest diari deia: “Sistac, nacido en Cataluña, aunque el origen de su familia está en el municipio altoaragonés de Camporrells”


2 d'espinacs frescos o un bloc de congelats\n1 ceba o 2 cebetes,\n1 bitxo o pebrot de Caiena\nAvecrem Caldo de Pollo Granulado Avecrem Caldo de Pollo Granulado\nCom fer ESPINACS SALTATS AMB OUS TRENCATS\nNetejar els espinacs i tallar-los a trossos. Si són congelats bullir-los durant 5 minuts, trure'ls i escórre'ls. Posar una paella o cassola gran amb una gota d'oli d'oliva i anar-hi abocant els espinacs donant-los la volta fins que perdin l'"orgull" i vagin cabent-hi tots. Quan estiguin tots fets treure'ls i escórre'ls. Fer tot això sense posar-hi gens d'aigua, només la que hagi quedat després de rentar-los. Els espinacs ja deixen anar molta aigua.\nEn una altra paella més petita posar una mica d'oli d'oliva i sofregir-hi els alls i la ceba tallats com es vulgui. Quan estiguin ja gairebé fets retirar del foc i afegir-hi una culleradeta de pebre vermell dolç i el bitxo sense les pipes. Acostar al foc i posar-hi els espinacs, abocant-hi una mica d'Avecrem Caldo de Pollo Granulado.\nSofregir bé i salar si calgués. Posar un ou per comensal i trencar-lo per sobre dels espinacs, doannt-li un parell de voltes. Emplatar. Els ous s'acabaran de fer amb la calor residual dels espinacs. Acompanyar d'unes llenques de pernil, si agrada.


'El llibre més alt dels Castells', contes amb conceptes i valors castellers pels més petits\n‘El llibre més alt dels Castells’, contes amb conceptes i valors castellers pels més petits\nLa setmana vinent es presenta a Valls i Tarragona | És un llibre de contes dedicat exclusivament a parlar de castells i els valors que porten implícits\nEls periodistes Raquel Sans i Francisco Montoya són els autors d'”El llibre més alt dels Castells”, un recull de 10 contes infantils dedicat exclusivament a parlar de castells i els valors que porten implícits. En aquest llibre s’hi barreja la ficció total amb algunes informacions didàctiques que segons els autors “ens ha semblat interessants per començar a donar nocions castelleres als més petits”, com explicar quin és el paper de les gralles i els timbals en una diada o des de quan els castellers van uniformats. L’objectiu, explica Raquel Sans, “és que la canalla es familiaritzi amb conceptes castellers, que faci anar la imaginació” però també que s’introdueixi en la lectura “i que pugui compartir amb els pares una tradició ben nostra”.\nRaquel Sans i Francisco Montoya amb un exemplar d'”El llibre més alt dels Castells” (Foto Lluís Milián)\nAquest llibre és un exemple més de l’interès per aquest tipus de publicacions castelleres -o relacionades amb la Cultura Popular- que en els darrers anys s’ha adreçat amb èxit al públic infantil. A més, per Raquel Sans introduir els més petits en aquest univers casteller no només ho troba interessant per l’activitat, “sinó que també per a una societat cada cop més individualista i mancada del sentit de la col·lectivitat que porten implícits fenòmens com els castells”. Aquest és un dels missatges d'”El llibre més alt dels Castells”, que compta amb l’aval dels seus autors, els pares d’una nena petita que ara s’estrenen amb una publicació infantil però unint l’experiència i la passió castellera ja sigui fent castells a les seves respectives formacions o explicant-los als mitjans de comunicació. No en va Raquel Sans és des de fa uns anys una de les veus de les retransmissions castelleres de Televisió de Catalunya, co-autora del llibre ‘Quarts de 9. Tot el que cal saber del món casteller’ i directora del documental casteller ‘El somni de Pau Casals’. Mentre que Francisco Montoya treballa al Diari de Tarragona i és membre actiu dels Xiquets de Tarragona.\nDesprés d’aquest treball a quatre mans, Sans i Montoya confessen haver-se sentit còmodes escrivint per a nens i no descarten repetir l’experiència en un futur “l’opció d’escriure plegats i per a un públic adult també entra en els nostres plans. Tots dos som de lletres!”\nIl·lustracions de Carles Arbat\nLes il·lustracions van a càrrec de Carles Arbat, que també és l’autor de les il·lustracions dels llibres d’aquesta col·lecció de l’Editorial Brau (amb dos publicacions sobre gegants i un sobre bestiari festiu). Arbat publica a diverses revistes i ha estat guardonat amb diversos premis. Els seus dibuixos juguen amb la imaginació i li dóna “un toc molt personal i divertit”, de fet, segons els autors del “Llibre més alt dels Castells” creuen que “són l’ànima real del llibre”.\nPresentació a Valls i Tarragona\nLa propera setmana es faran dues presentacions del llibre. Dimarts dia 15 de desembre a les 18h el Cafè del Teatre Principal de Valls la primera a càrrec d’Esteve Giralt, periodista a Rac1 i a La Vanguardia, mentre que el proper dijous 17 de desembre, també a les 18h, la periodista Cinta Olivan serà l’encarregada de presentar-lo a la Casa de la Festa de Tarragona. De cara a l’any vinent la intenció és presentar-lo a moltes altres ciutats.\nCol·lecció Els llibres gegants\nArticle anteriorL’especial Va de Castells fa balanç de la temporada amb les principals colles del país\nProper articleEl joc del Crack Casteller busca el darrer impuls a Verkami\nanna 11/12/2015 At 20:02\neeeeeei enhorabona per la iniciativa!!! el comprarem pel tió!!!!!


Desassossec del naixement còsmic – Quantum Dharma\n12 May, 2018 / Uncategorized\nDesassossec del naixement còsmic\nQuina és la meva intenció amb QuantumDharma.zone (*)\nInicialment, posar sobre la taula totes les idees i conceptes que he anat elucubrant i evolucionant al llarg de la meva terrestritat o vida terrestre, fins ara.\nSeguidament, endreçar tot el garbuix d’idees, tot dibuixant línies de coherència, del que jo penso, que conformen la raó de ser.\nCompartir amb tu la meva idea del què és el mon i què hem vingut a fer en aquesta existència m’ajuda a definir la visió global de tot plegat.\nLa recerca de l’origen i desenvolupament de les coses dóna un sentit coherent al perquè de tot plegat.\nLa mare dels ous és la percepció única i diferenciada de la resta que cada esser de llum te a l’hora de separar-se del tot còsmic\nAdscrivint-me al corrent panteista, segons el qual tots, i tot, som parts de un sol esser, anomenat Deu, és en el moment de la separació quan tenim la primera consciencia de ser quelcom individual.\nLa primera sensació d’aparent separació enregistra un desassossec, inseguretat i enyorança de l’escalf que abandonem per emprendre una aventura de futur incert.\nEn funció del grau de desassossec que patim, o gaudim, així serà la nostra existència com a éssers de llum fins al retorn final a la unitat del Tot Un.\nÉs aquesta experienciació inicial la que prendrà forma, encara molt més dramàtica, en la nostra encarnació terrestre, erigint-se en el veritable eix del comportament humà.\nEl desassossec inicial transmuta en inseguretat i les seves corresponents facetes, les infinites combinacions es reflecteixen i projecten en les infinites personalitats.(**)\nCada estació de la nostra existència com a essers de llum incideix en una faceta de l’evolució i cada reencarnació en el planeta Terra treballa en una de les facetes específiques de l’autoestima i assertivitat, vinculat tot al tema de l’amor.\nCal fer un incís per dir que el motiu de la nostra separació del Tot Un ve a compte del desig o necessitat d’experimentar-se per part de la mateixa Unitat Total.Donat que essent un tot hi ha manca de contrast, com quan s’està en una sala on els suposats límits son en blanc i la llum que tot ho envaeix es blanca, a la unitat total li cal un contrast.\nSi tu ets tot, ets tot i no et cal res més, perquè ja ho ets tot. aleshores, com saps què és la mancança? com saps què es poc o molt interessant? agradable desagradable? alt o baix? prim o gras? proper o distant? etc\nS’imposa una segregació, en pla auto multiplicació cel·lular, com els Gremlins 😉\nSi jo em segrego de mi mateix en petites parts podré experienciar, mitjançant cada una de les parts, el que se sent en la separació i podré aprendre el que és proper/distant, fred/calor, agradable/desagradable, còmode/incòmode, claror/foscor, llum/absència de llum i així infinitament.\nEn tant que unitat “temporalment segregada” del tot, podré experimentar totes les sensacions i podré evolucionar en l’aprenentatge que suposa l’experiència i aquesta evolució em permetrà elevar el nivell de consciencia de mi mateix.\nLa suma d’evolucions i elevacions del grau de consciència de cada mini part segregada de mi mateix em permetrà un augment significatiu global del nivell de consciència total.\nPer la informació que m’arriba, de la manera que sigui, cada part del meu univers proper, representa una estació evolutiva en el transcurs de la vida en tant que esser de llum encarnat al planeta Terra.\nEl planeta terra es l’estació de la prova evolutiva de l’amor.\nTots els reptes relacionats amb l’amor conflueixen i es solapen en el planeta Terra\nLa terrestritat és una experiència total i sembla ser que comporta moltes, moltíssimes reencarnacions fins assolir el grau suficient de consciencia per poder sortir de la roda.\n(*) Quantum Dharma = Dharma Quàntic\nDharma és “allò que una persona sap que ha de fer en un moment donat”, resumit, ras i curt, complir amb el desig de l’anima.Quàntic te a veure amb Física o Mecànica Quàntica que, resumit també ras i curt, significa l’efecte que te la força de la intenció aplicada en la consecució d’un objectiu concret i detallat.\nCal esplaiar-se en el QUÈ i QUANT, posant una fita en el QUAN i deixant el COM en mans de l’Univers.\n(**) Al meu entendre, les infinites personalitats poden ser desxifrades en bona part per eines a l’abast com els diferents Zodíacs i l’Astrología, els Eneagrames i Eneatipus, etc.\n…i de manera molt més el·laboradament egoica, per les diferents disciplines de la psicologia.


Andorra enceta el retorn a la feina i a les aules amb risc 0 de Covid\nAndorra la VellaNou positius per Covid-19 registrats entre diumenge i dilluns, un sol cas, entre dilluns i dimarts, tretze infectats entre dimarts i dimecres... la temuda tornada de les vacances, de la qual epidemiòlegs i altres experts han alertat amb insistència, perquè s'han multiplicat les interaccions, s'han relaxat algunes mesures antiCovid i perquè la variant Delta encara campa majoritàriament pel Principat, arriba en un moment que el país té risc 0 de contagi, cosa que no es veia des de l'estiu passat. La diferència entre la 'rentrée' actual i la de l'any passat és que enguany hi ha un 67% de la població immunitzada. Un percentatge que creixerà en els propers dies perquè hi ha un 76% de la ciutadania major de 16 anys que ha rebut una primera dosi i 800 joves d'entre 12 i 15 anys que rebran la primera injecció el 9 de setembre.\nQuins són els barems amb els quals treballa el Govern per calcular la situació de risc de contagi? El primer indicador és el nombre de casos nous per dia, que es calcula per mitjana setmanal i que situen el risc 0 quan són inferiors a 10. Les primeres línies d'aquest article reflecteixen aquest barem.\nUn altre indicador que es té en compte és el nombre de casos nous per dia en persones menors de 50 anys. El risc 0 esdevé quan la mitjana és inferior a cinc, i durant la darrera setmana se n'ha registrat un, segons dades de la secretària d'Estat de Salut, Helena Mas. En allò referit a dades epidemiològiques i transmissió, també intervé el percentatge de positivitat de les proves TMA, PCR i TRA a 7 i a 14 dies. Si bé és cert que durant l'estiu s'han practicat menys tests, el fet és que els resultats han estat inferiors a dos positius, segons càlculs dels dos períodes, una i dues darreres setmanes. Caldrà veure fins a on s'enfila aquest percentatge ara que es comença a cribrar la comunitat educativa i el sector serveis.\nFinalment, les dades sanitàries i l'ocupació dels serveis assistencials també serveixen per calcular aquest nivell de risc. En aquest cas, tant el nombre d'ingressos a planta -igual o inferior a 4- com el d'ingressos a la Unitat de Cures Intensives -igual o inferior a 1- també es corresponen a aquest nivell 0 de risc.\nI què significa estar a nivell 0 de risc? Doncs que hi ha pocs casos per Covid, pocs brots aïllats i que aquests estan controlats. Així encara Andorra la tornada de les vacances, tant laborals com escolars.\nTaula de risc de transmissió de la Covid-19 ARA Andorra\nGovern administra una tercera dosi mixta als col·lectius més vulnerables\ncoronavirus andorra covid19 vacunació


L’ANC rectifica i demana el vot per a tots els partits secessionistes | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL'entitat havia enviat una carta en què donava suport a Puigdemont com a president\nBarcelona 17 DES 2017 - 14:00\tCET\nFoto de Jordi Sànchez en un acte de campanya. JAVIER SORIANO AFP\nL'Assemblea Nacional Catalana demana el vot per a totes les opcions polítiques independentistes i no es casa només amb la llista de Carles Puigdemont, Junts per Catalunya. Així ho ha aclarit aquest matí el seu vicepresident, Agustí Alcoberro, en una entrevista a Catalunya Ràdio. L'entitat havia enviat aquest dissabte una carta als seus socis en la qual donava clar suport a la tesi de l'expresident: que només ell pot ser el president després del 21-D.\nAlcoberro ha qualificat la comunicació de "desafortunada". "Som una entitat transversal, tenim gent que votarà a diferents candidatures. Això ha de ser així i convé que segueixi sent així. Queda clar que l'ANC té tres candidatures, les de la república: l'ERC liderada per Oriol Junqueras, JxCat liderada per Carles Puigdemont i també la CUP", ha assegurat el líder independentista. L'expresident de l'entitat, Jordi Sànchez, és el número dos de la llista de l'expresident.\nPer Alcoberro, la missiva planteja que "les tres forces polítiques, l'endemà de les eleccions si obtenen la majoria, tenen un deure pendent previ que és el de restaurar una situació que ha estat il·legítimament canviada pel Govern espanyol a través de l'aplicació del 155", ha explicat.\nLa rectificació de l'Assemblea Nacional Catalana arriba després que la missiva enviada aquest dissabte hagi causat estupor en les files especialment d'Esquerra Republicana. Encara que el partit ha evitat criticar obertament a l'entitat a les xarxes socials han aparegut publicats molts missatges crítics amb la decisió inicial de la principal entitat secessionista catalana.


La caminada terapèutica de Fènix assoleix un èxit de participació\nPer segon any consecutiu, l’Associació Fènix ha organitzat la caminada terapèutica a la Mare de la Font. Aquesta activitat consisteix en una caminada seguint les indicacions de Núria Garcia, experta en Qi Gong, basades en els principis de la medicina tradicional xinesa.\nL'Associació Fènix. Com m'hi puc implicar?\nEl Centre Excursionista del Solsonès dona 212 € a l’Associació Fènix\nJordi Albets, president del Centre Excursionista del Solsonès fa entrega d’un xec per valor de 212.- euros a Jordi Riart president de l’Associació Fènix. Aquest import es el resultat de la cursa Passos de Gegant que el Centre va organitzar l’octubre passat.


“L’aportació més important de Reempresa penso que ha estat la de promoure un entorn neutral on les dues parts hem acceptat el seu arbitratge i acom... | Reempresa\nActualidad › Testimoniales › Casos d'èxit › “L’aportació més important de Reempresa penso que ha estat la de promoure un entorn neutral on les dues parts hem acceptat el seu arbitratge i acom...\n“L’aportació més important de Reempresa penso que ha estat la de promoure un entorn neutral on les dues parts hem acceptat el seu arbitratge i acom...\nPublicado el 17-11-2014\nNoms: Joan Bofill i Anna Llàcer\nPerfils: Reemprenedors d’èxit\nEdats: 49 i 48\n1. Ens poden explicar la seva formació i experiència professional?\nJoan: enginyer industrial i força experiència en direcció, organització i operacions de compra-venda d’empreses.\nAnna: Biblioteconomia i Documentació. Experiència en gestió i organització d’events.\nComercialització de formatges i embotits artesanals italians.\n3. Quines van ser les vostres motivacions per reemprendre?\nSom emprenedors “reincidents”. Ens atrauen els nous reptes si veiem que són interessants i hi podem gaudir.\n4. Com vareu definir el tipus d’empresa a reemprendre? En quins criteris us vareu basar? Quant temps va durar la cerca?\nEl Joan estava buscant més aviat empreses industrials, que és on té més experiència, però aquesta ens va atraure sobretot perquè s’atenia molt a les meves característiques. La cerca va ser molt ràpida ja que de fet no estàvem buscant una empresa com aquesta, com ja acabo de comentar.\nMolt curtes, diria que un mes, i van ser senzilles ja que les dues parts ens vam apropar de seguida a un punt on tots ens sentíem còmodes.\n6. De quina manera s’ha finançat la Reempresa?\nEl primer pagament amb fons propis. Els altres, està encara per decidir.\n7. Vareu demanar-li al cedent de l’empresa un temps per treballar conjuntament i transmetre així el know-how empresarial?\nImprescindible. també hi va haver acord total en aquest punt.\nHem contractat una empresa per fer la due dilligence, tot i que la part financera l’ha fet en Joan.\n9. Què us ha aportat Reempresa? l’aportació més important penso que ha estat la de promoure un entorn neutral on les dues parts hem acceptat el seu arbitratge i acompanyament. Això ha facilitat molt la relació.\nN’estic totalment convençuda, a més en Joan ja no és la primera vegada que ho fa.\n11. Té algun comentari personal a fer d’aquesta experiència?\nMolt positiva i felicitar l’equip de reempresa per la seva professionalitat.\n12. Quin consell donaria a un reemprenedor que estigués en la fase inicial del procés de reempresa?\nQue no tingui por. Si el cap li diu que el risc és assumible, després trobarà ajuda per part de molta gent per tirar endavant.


Castellar (Aguilar de Segarra) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'església i el castell de Castellar\n41° 43′ 44″ N, 1° 39′ 15″ E / 41.72895°N,1.65409°E / 41.72895; 1.65409\nCastellar és una entitat de població al municipi d'Aguilar de Segarra, a la comarca del Bages. El poble se situa la dreta de la riera de Rajadell a la confluència d'aquesta amb la de Grevalosa. La carretera N-141g, branc de la C-25, és la seva principal via de comunicació. El seu edifici principal és el castell de Castellar, l'església i la rectoria estan situades en un flanc del turó del castell, amb el que formen un conjunt monumental del qual destaca la silueta del campanar.\nEl comtat de Castellar fou concedit el 1707 per Carles III a Francesc d'Amat-Grevalosa i de Planella, baró de Castellar (comtat de Sant Miquel de Castellar, des del 1923). Al segle xix formava municipi amb les quadres de les Coromines, Puigfarners i Seguers i el santuari de Còdolrodon.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Castellar_(Aguilar_de_Segarra)&oldid=24694082»\nGeografia d'Aguilar de Segarra


La revolució genètica: Revelació de... by Màrius Martínez i... 1491 views\nCienciasaños20 experimento griffith by VidalBanez 1441 views\nCMC tema 4 la revolución genética by Paloma Ibarra García 3205 views\nLa revolucio genetica by montsejaen 1957 views\nEl experimento de griffith by alivp12 26739 views\nCmc malalties endocrines by mariaplanells 902 views\ntema 4 genètica cmc\n1. LA REVOLUCIÓ GENÈTICA : REVELACIÓ DELS SECRETS DE LA VIDA\n2.

Quina és l’essència de la vida?

Per què els éssers vius són com són?

Com és transmet la informació genètica ?

\n3.

Tot el que ens envolta és pot classificar segons:

matèria inert

éssers vius

\n4. Els fills heteten caràcters dels seu pares

Els éssers vius som capaços de fer còpies de nosaltres mateixos gràcies a l’emmagatzematge i la transmissió d’informació.

Com s’emmagatzema aquesta informació?

On?

Com s’utilitza?

\n6. Darwin: selecció natural

La selecció natural és el procés que dirigeix l' evolució de les espècies , d'acord amb el darwinisme , que és la teoria evolucionista acceptada actualment.

Segons Charles Darwin en qualsevol població , els individus són diferents entre ells. Els individus d'una població tenen caràcters que són heretables a la descendència .

\n7.

Així doncs, és sobre aquest conjunt de caràcters sobre els que opera la selecció natural. Els individus més ben adaptats al seu ambient tindran major descendència ja que s'hi adaptaran millor i per tant amb aquell caràcter tendirà a fer-se més freqüent a cada generació.

\n9. Selecció artificial

La selecció natural permet la supervivència dels més aptes i determina progressivament la seva aparença.

Quan hi ha intervenció en aquesta selecció l’anomenem selecció artificial.

\n10. Mendel: la diferència és als gens

Què és un gen?

Un gen és una seqüència linial de nucleòtids d' ADN o ARN que és essencial per a una funció específica, ja sigui en el desenvolupament de l'ésser o en el manteniment d'una funció fisiològica normal. És considerat com la unitat d'emmagatzemament d'informació i unitat d'herència al transmetre aquesta informació a la descendència .

\n11. Què és un gen Un gen és un tros d’ADN que conté la informació per fabricar una proteïna Anàlogament són les instruccions per construir alguna cosa.\n12. Com es transmet la informació Abans de dividir-se, la cèl·lula fa còpies de tota la informació per repartir-la entre les cèl·lules filles\n13. Experiment de Mendel

Va entrecreuar varietats pures per a un sol caràcter.

Per cada varietat va comprovar que els fills de la primera generació eren tots iguals. Tots s’assemblaven a un caràcter del pare o de la mare.

Després va entrecreuar els fills entre ells i va comprovar que els nets eren de dos tipus diferents.

\n14. Primera llei de Mendel ( uniformitat de l’F1) X P P F1\n15. Segona llei de Mendel ( Segregació independent dels caràcters) X Fecundem les plantes filles entre elles F1 F2 3 de cada 4 1 de cada 4\n16.

Va observar també que si els pares difereixen en més d’un caràcter, cada caràcter es transmet amb independència dels altres

CADA CARÀCTER ÉS TRANSMET DE MANERA INDEPENDENT I POT DONAR LLOC A INDIVIDUS DIFERENTS DELS PARES.

Color de les flors, color de les llavors, alçada de la mata…són caràcters diferents que es transmeten independentment\n17. Experiments de Mendel amb pèsols\n18. La conclusió de Mendel

ELS FACTORS HEREDITARIS MANTENEN LA SEVA INDIVIDUALITAT AL LLARG DE LES GENERACIONS I ES TRANSMETEN INDEPENDENTMENT ELS UNS DELS ALTRES.

GEN: UNITAT D’INFORMACIÓ HEREDITÀRIA.

\n19. On viatgen els caràcters ( gens ) Heretem els caràcters amb la reproducció, ens assemblem als progenitors perquè cadascun ens dóna un gen per a cada caràcter, aquests gens viatgen als gàmetes\n20. On viatgen els caràcters ( gens ) Per cada caràcter hi ha dos gens un patern i un matern. Si només se’n manifesta un diem que aquest és dominant sobre l’altre.\n21. b b M M b M M b Fenotip: ulls marrons Genotip Heterozigot (M b)\n22. NOMENCLATURA

FENOTIP: és el caràcter manisfestat en el nou individu.

GENOTIP: és el conjunt de factors hereditaris que es reben dels progenitors.

El fenotip d’una persona és sempre conseqüència del genotip més els factors ambientals. Per exemple. És evident que el genotip que determina la coloració de la pell de qualsevol organisme és sempre el mateix, però la seva expressió dependrà, entre altres factors, de la nostra exposició a la llum solar.

\n23. exemple Comenta les imatges segons el que explica la diapositiva anterior\n24. RESUMINT Youtube Leyes de Mendel y excepciones teóricas\n25. On són els gens? Dintre del nucli de la cèl·lula hi ha l’ADN organitzat en el que es diu Cromatina ( ADN + Proteïnes) Hi ha 2m d’ADN en cada cèl·lula distribuida en 46 troços , que quan es superenrotllen (durant la divisió cel·lular) formen els cromosomes.\n26. Cèl·lula epitelial al MET (microscopi electrònic de transmissió) NUCLI CITOPLASMA MEMBRANA\n27. Cèl·lula epitelial al MET (microscopi electrònic de transmissió) Membrana nuclear Nucleol Cromatina\n28. Constància numèrica dels cromosomes Mosca 5 Centeno 14 Cebra 19 Paloma 16 Caracol 24 Gusano 36 Gato 38 Cerdo 40 Ratón 40 Trigo 42 Rata 42 Conejo 44 Hamster 44 Liebre 46 Hombre 46 Simio 48 Oveja 54 Vaca 60 Caballo 64 Camello 74 Llama 74 Perro 78 Pollo 78 L’espècie humana té 46 cromosomes , emparellats de dos en dos, té llevors 23 parelles, un cromosoma de cada parella el rebem del pare i l’altre de la mare. La parella 23 són els heterocromosomes o cromosomes sexuals\n29. El nombre de cromosomes humà és sempre constant, qualsevol error pot provocar un síndrome. Actualment a les dones embarassades amb risc se’ls fa una anàlisi cromosòmica del fetus que es diu amniocentensi De la prova s’obtenen cèl·lules de les que es poden aïllar els cromosomes fetals i es fa un cariotip\n30. El descobriment del ADN Miescher 1871 va aïllar del núcli de les cèl·lules de la pus una substància àcida rica en fòsfor a la que va anomenar "nucleína". Un any més tard, en 1872, va aïllar del cap dels espermatozoides del salmó un compost al que va anomenar "protamina" y que va resultar ser una substancia àcida i una altra bàsica. El nombre de àcid nuclèic procedeix del de "nucleína" proposat per Miescher. Fent anàlisis químics es descobreix en els components de l’àcid nucleic\n31. De què són fets els gens i com es copien El segle XX va ser molt important en el coneixement del material genètic Griffith 1928 Va descobrir una substància que porta informació Oswald Avery 1944. descobreix que aquesta substànci és ADN\n32. La doble hèlix Rosalind Franklin aconsegueix fotografies de difracció de raigs X de la molècula d’ADN Edwin Chargaff 1950 analitza l’ADN i troba una sèrie de regularitats La proporción de Adenina (A) es igual a la de Timina (T) La proporción de Guanina (G) es igual a la de Citosina (C) La proporción de bases púricas (A+G) es igual a la de las bases pirimidínicas (T+C)\n33. La doble hèlix James Watson i Francis Crick recullen totes les troballes prèvies i proposen el model de la doble hèlix. I reben el premi Nobel de medecina al 1962 per Poels seus descobrimients en relació amb l’estructura molecular dels àcids nucleícs i la seva significació par la transmisió de la informació en la matèria viva.\n34. Composició dels àcids nucleics Les molècules anteriors s’uneixen per formar nucleòtids, hi ha 8 tipus de nucleòtids, dependent de la pensosa (ribosa o desoxirribosa) i de la Base Nitrogenada ( Adenina, Timina, Guanina, Citosina, Uracil) A; T; G, C, U RIBOSA DESOXIRRIBOSA\n35. ADN L’ADN està format per la unió de dexoxirribonucleòtids , formats per: Els nucleòtids formen cadenes unint-se per l`àcid fosfòric Els nucleòtids formen cadenes unint-se per l`àcid fosfòric\n36. ADN Dues cadenes s’uneixen en sentit contrari encaixant les bases de manera complementària A=T i C=G\n37. ADN La doble cadena s’enrotlla en una doble hèlix dextrogira donant una forma semblant a una escala de caragol a on les baranes són la desoxirribosa i els fosfats i els esglaons són les bases nitrogenades.\n38. ARN L’ARN és un àcid nucleic que també es troba dintre de la cèl·lula. Està format per nucleòtids de RIBOSA i com a Bases nitogenades : A; C; G; U. No té T . Els nucleòtids s’uneixen formant molècules d’una sola cadena\n39. Tipus d’ARN\n40. Dogma central de la Biologia Molecular REPLICACIÓ TRANSCRIPCIÓ TRADUCCIÓ\n41. Dogma central de la Biologia Molecular TRANSCRIPCIÓ TRADUCCIÓ REPLICACIÓ\n42. La duplicació de l’ADN El model de la doble hèlix no només explica les fotos de Franckin i les regles de chargaff, també pot explicar la duplicació de l’ADN\n43. Per a què serveixen els gens L’ADN conté els gens, sabem on és i que és capaç de fer còpies de sí mateix, però , com està codificada la informació genètica? Un gen és la informació necessària per construir una proteïna. Les dues molècules comparteixen un codi de manera que una seqüència de nucleòtids d’ADN correspon a una de aa d’una proteïna\n44. Les proteïnes es caracteritzen per la seqüència d’AA, molècules més petites que les composen. Hi ha 20 AA diferents que formen totes les proteïnes\n45. Per a què serveixen els gens Aquests són els 20 AA que formen TOTES les proteïnes\n46. La traducció El codi genètic, és el conjunt d’instruccions que serveixen per fabricar les proteïnes a partir de l’ordre o seqüència dels nucleòtids que formen l’ADN. Aquest codi determina que cada grup de 3 nucleòtids codifica per un aminoàcid. ATTCGCGCCGTTAGCTAACCGTTGACCTATTACCCTTACG Quins aa formaran la proteïna corresponent?\n47. El codi genètic L’hemoglobina S o defectuosa no funciona bé i fa que els gl.vermells tinguin frma de falç\n48. Síntesi de proteïnes\n49. El genoma humà Al 2003 es va publicar per primera vegada la seqüència del genoma humà Només el 5% del nostre genoma són gens i tenim uns 27.000, la resta és DNA escombraria, introns i gens d’ARN RESUM\n50. El genoma humà Enacra no es sap quina és la funció de tant d’ADN sense sentit, saber la seqüència està molt lluny d’entendre el genoma. No hi ha correlació entre complexitat de l’organisme i nombre de gens Figura 4.24 pàgina 99\n51. Noves ciències Genòmica : Part de la Biologia que s’encarrega de l’estudi dels genomes. S’estudien patologies complexes per veure l’associació amb el genoma. Proteòmica: Estudia les proteïnes associades a patologies complexes. metabolómica: Estudia els metabòlits associats a patologies complexes En les tres ciències es registren perfils genòmics, proteïnes i metabòlits de molts individus amb patologies concretes per associar-los . En un futur, observant el perfil de proteïnes cel·lulars d'individu podrem saber si té o no una patologia.\n52. Genètica del desenvolupament La genètica del desenvolupament pretèn entendre els mecanismes o regles que governen el desenvolupament d’un organisme\n53. Genètica del desenvolupament Desenvolupament d’un organisme animal Fecundació Proliferació Diferenciació Quines aplicacions poden sorgir del coneixement del mecanisme de la diferenciació ?\n54. L’epigenètica L’epigenètica és la branca de la genètica que estudia quines característiques d’un individu no estan determinades per la seqüència de nucleòtids de l’ADN http://www.youtube.com/watch?v=SXa5cWcPrrY http://www.youtube.com/watch?v=V1lwe0JUMwk\n55. Manipulació dels gens un a un: biotecnologia L’evolució de la ciència i la tecnologia permeten el desenvolupament de la tecnologia de l’ADN recombinant, també anomenada enginyeria genètica o clonació molecular. Consisteix en manipular els gens dels organismes per aconseguir organismes amb característiques diferents a les pròpies o aconseguir substàncies que estan codificades en un gen i que són difícils de sintetitzar artificialment.\n56. Manipulació dels gens un a un: biotecnologia La diabetis és una malaltia que es caracteritza per una manca de síntesi de l’hormona insulina per part del pàncrees, en conseqüència , els pacients no poden controlar la glucèmia de la sang. L’aportació externa d’Insulina és el seu tractament. Abans de la tecnologia molecular s’obtenia la Insulina del porc i de la vaca, ara s’obté per clonació en bacteris .\n57. Manipulació dels gens un a un: biotecnologia Altres molècules aconseguides per ingenieria genètica

Interferó humà per al tractament de l’esclerosi múltiple

L’hormona del creixement per tractar el nanisme hipofisiari. Abans es treia de cervells de cadàvers humans.

ADN polimerasa I per al tractament de la fibrosi quística

Vacunes basades en proteïnes recombinants com la de l’hepatitis B

Quimosina per l’elaboració de formatge.

Somatropina bovina per estimular la producció de llet en les vaques.

Lipolasa per l’elaboració de detergents eficaços amb les taques de greix.

Subtilina utilitzada per la fabricació de detergents.

\n58. La reacció en cadena de la polimerasa PCR Tècnica inventada al 1986 per Kary B. Mullis. Permet ampliar ràpidament mostres d’ADN. Medecina: Estudi del genoma d’agents infecc com virus o bacteris, estudi de malalties hereditàries. Paleontología, antropología biológica, y ciencias forenses\n59. BIOTECNOLOGIA 1 2 6 3 5 4


CONTROL DELS LLOGUERS D'APARTAMENTS TURÍSTICS: EL MODEL 179, Actualitat, Assessoria Gestoria Corredoria a la Bisbal d'Empordà, Girona - DPGrup\nCONTROL DELS LLOGUERS D'APARTAMENTS TURÍSTICS: EL MODEL 179\nPublicado el 02 de Desembre, 2018\nL'Ordre HFP / 544/2018, de 24 de maig, per la qual s'aprova el model 179 suposa una nova càrrega per al contribuent (en aquest cas per als intermediaris de lloguer d'allotjaments turístics). El nou model 179 és una declaració informativa sobre la cessió d'habitatges d'ús turístic.\nAmb la finalitat de prevenció del frau fiscal, l'Agència Tributària ha establert l'obligació de presentar aquest nou model per a les persones o entitats, especialment les denominades "plataformes col·laboratives", que facin un paper d’intermediari en la cessió temporal d'ús d'habitatges amb finalitats turístiques situades en territori espanyol, ja sigui a títol onerós o gratuït. La declaració informativa s'ha de confeccionar i presentar pels intermediaris l'activitat hagi consistit en l'efectiva confluència entre oferta i demanda de la cessió d'habitatges turístics (no pels propietaris d'aquests habitatges).\nLa informació a subministrar, amb caràcter trimestral, en el model 179 serà:\n-Identificació del titular/s de l'habitatge, del titular del dret en virtut del qual es cedeix l'habitatge i de les persones o entitats cessionàries (tant residents com no residents a Espanya).\n-Identificació de l'immoble amb especificació de la referència cadastral.\n-Nombre de dies de gaudi de l'habitatge amb finalitats turístiques.\n-Import percebut pel titular cedent de l'ús de l'habitatge (exclusivament l'import del lloguer. La comissió pel servei de mediació prestat per l'intermediari no ha de consignar).\n-Data d'inici de la cessió / lloguer.\n-Nombre de contracte en virtut del qual el declarant intermèdia en la cessió d'ús de l'habitatge.\n-Data d'intermediació en l'operació.\n-Identificació del mitjà de pagament utilitzat (transferència, targeta de crèdit o un altre mitjà de pagament).\nTota la informació esmentada s’ha de declarar de forma individualitzada per a cadascuna de les cessions, no podent afegir-hi les cessions d'ús de cada titular o cedent del dret d'ús durant el període a què es refereix la declaració.\nLa freqüència de presentació del model 179 serà trimestral, i s’hauran de declarar les operacions de lloguer realitzades en cada trimestre natural, i el termini per presentar la declaració serà des del primer fins a l'últim dia del mes natural següent a la finalització del corresponent trimestre:\nPrimer trimestre: de l'1 al 30 d'abril\nSegon trimestre: de l'1 al 31 de juliol\nTercer trimestre: de l'1 al 31 d'octubre\nQuart trimestre: de l'1 al 31 de gener.\nLa informació corresponent a l'exercici 2018, serà excepcionalment de caràcter anual, i el seu termini de presentació serà el comprès entre l'1 i el 31 de gener de el 2019.


Reduïm el consum i fem compra de proximitat\nReduir el consum és el primer pas cap a un món amb menys residus. Per aquest motiu, la millor estratègia per viure un Nadal més sostenible és prioritzar els regals immaterials i comprar únicament allò que necessitem o que consumirem.\nComprar als comerços locals\nSi comprem productes de proximitat generem menys diòxid de carboni i estalviem energia en evitar els desplaçaments motoritzats. A més, ajudem a mantenir viva la xarxa de l'economia local i podem participar a les activitats familiars organitzades pels eixos comercials de la ciutat o visitar algun dels mercats d'artesans de Nadal.\nFer regals immaterials\nAl Prat tenim una pila d'opcions per demanar als Reis regals sostenibles i molt originals! Algunes idees:\nEntrades per a Teatre L'Artesà o per a un concert a La Capsa, ara és molt fàcil amb Regala Arts en Viu!\nCursos de la oferta formativa d'hivern o de l'agenda de ciutat\nUn àpat amb producte local\nUna cistella de producte de temporada dels horts del Prat també és un regal molt sostenible i deliciós!\nFer servir guarniments de Nadal sostenibles\nSaps que la molsa és un organisme organisme viu i que agafar-la del bosc posa en perill l'ecosistema del qual forma part? Al pessebre, fem servir materials com serradures, palla, llavors, fulles o sorra en comptes de molsa.\nSi fem servir avets, comprovem que provinguin de plantacions certificades.\nFem servir guarniments reciclats i fets a casa. El procés de creació pot ser un joc per a tota la família!\nÀpats Nadalencs raonables\nSabies que un terç dels aliments que es produeixen al món acaba al cubell de la brossa? En aquesta guia hi trobaràs consells molt útils perquè això no passi.\nComprem només el que realment necessitem i reciclem tant com puguem. Recorda, el contenidor marró existeix!\nComprem producte fresc, de proximitat i sense embolcall plàstic\nEvitem fer servir vaixelles d’un sol ús.\nDemanar als Reis joguines sense piles i autoconstruïdes\nRecorda optar per joguines que no facin servir piles. Si és inevitable, fes servir piles recarregables. En aquest bloc hi trobaràs algunes bones idees per fer joguines autoconstruïdes i reciclant materials!\nEstratègies d’estalvi a la llar\nEn aquestes 4 guies editades per l’Ajuntament hi trobaràs idees, consells i propostes que ens ajuden a reflexionar sobre el nostre dia a dia, els nostres hàbits i les nostres decisions de consum. També t'ajudaran a conèixer el funcionament de la facturació de les companyies, els recursos i dotar-te de bons consells que poden ajudar a reduir fins a un 40 % la despesa de la llar.\nFem servir embolcalls amb materials re aprofitables com bosses de tela, mocadors o caixes de cartró i cordills que hagin tingut un altre ús.\nAquí teniu algunes ideees originals, com la tècnica japonesa Furoshiki, per fer embolcalls amb mocadors.\nEstratègies per consumir millor i cuidar els nostres drets com a consumidors\nConèixer els nostres drets com a consumidors és molt important per a fer una bona tria dels productes que comprem.\nSi teniu dubtes, al Servei Públic de Consum del Prat us podran ajudar a resoldre les vostres preguntes:\nPlanificar les vostres compres:\nFeu una llista dels productes que necessiteu que s'ajusti al vostre pressupost.\nControleu la despesa amb targeta de crèdit i les compres finançades. Evitareu sobreendeutar-vos.\nInformeu-vos sobre les condicions per fer possibles canvis o devolucions. Els establiments no estan obligats a acceptar-los, són una deferència comercial (excepte que el producte no estigui en bon estat).\nEls catàlegs i les ofertes comercials fins que hàgiu revisat la compra: són vinculants i podeu exigir-ne el compliment.


La xifra d’ingressats amb diagnòstic Covid-19 a l’Hospital de Berga segueix a la baixa | Aquí Berguedà\nLa xifra d’ingressats amb diagnòstic Covid-19 a l’Hospital de Berga segueix a la baixa\n14 maig 2020 17:15\nL’hospital Sant Bernabé de Berga té 19 ingressats amb diagnòstic de Covid-19. D’aquests, però, només 9 continuen havent donat positiu en la darrera prova PCR que s’han fet. La resta, o bé ja han donat negatiu després de passar el virus o bé resten a l’espera de conèixer el resultat de la prova. El nombre total d’ingressats ha passat de 23 a 19 en les últimes 24 hores.\nEn les últimes no hi ha hagut cap defunció nova, de manera que el nombre total de morts a causa del Covid-19 a l’hospital des de l’inici del brot segueix a 41. En les últimes 24 hores s’han donat cinc altes a pacients diagnosticats que estaven ingressats.\nPel que fa a professionals, no hi ha hagut canvis respecte les últimes hores. Gairebé tots els professionals que van ser contagiats (60) ja han donat negatiu a la prova. Ara bé, no tots s’han reincorporat perquè en alguns casos la recuperació serà més llarga.


Notícies - Els Amics de la Unesco inicien dijous un cicle de poesia dedicat a Miquel Martí i Pol\nEls Amics de la Unesco inicien dijous un cicle de poesia dedicat a Miquel Martí i Pol\nel 22/gen/04 Silvia Gonzalez Societat PDF\nEls Amics de la Unesco Valldoreix- Sant Cugat ha organitzat un cicle de poesia dedicat a Miquel Martí i Pol que arrencarà avui a l'Arxiu Nacional de Catalunya. El cicle, que repassarà la vida i obra del poeta de Roda de Ter, compta amb la presència d'experts, entre ells, Ricard Torrents, amic personal de Martí i Pol.\nDos mesos després de la seva mort, l'Arxiu Nacional s'omple de versos del poeta Miquel Martí i Pol de la mà dels Amics de la Unesco. L'associació ha preparat un cicle amb 3 recitals que abordaran l'obra del poeta de Roda de Ter de la mà dels coneixements de tres ponents de luxe.\nEl primer d'ells és el poeta Àlex Susanna, també traductor i escriptor, que donarà aquest dijous el tret de sortida al cicle. Un dels artífexs de la iniciativa, Llorenç Batchallí, ha comentat les virtuts de Susanna:\nÉs un humanista extraordinari\nLa resta de ponents que passaran per l'ANC són el poeta i escriptor Miquel Desclot, i el professor Ricard Torrents, amic personal de Martí i Pol, que serà l'encarregat de cloure el cicle. Els organitzadors han destacat, tal i com explica Batchallí, que el cicle és una aportació més de la poesia popular del poeta gironí:\nLa seva poesia ha arribat a les escoles i als moviments juvenils\nEls recitals de poesia de Martí i Pol es faran cada dijous, a l'Arxiu Nacional de Catalunya, fins el dia 5 de febrer. Les sessions començaran a les 8 del vespre.


El PSIB-PSOE acusa el PP de protegir a grans tenidors d’habitatges, com els bancs i els fons voltor – psibpsoe\nEl PSIB-PSOE acusa el PP de protegir a grans tenidors d’habitatges, com els bancs i els fons voltor\nJoan Ferrer ha defensat que “tenim les accions judicials oportunes i les forces i cossos de seguretat de l’Estat per combatre el delicte d’usurpació de domicilis” i ha criticat “la campanya sobre l’okupació del PP per generar confusió pensant que faran més vots”\nEl PSIB-PSOE ha rebutjat una Proposició No de Llei del PP relacionada amb l’okupació d’habitatges perquè “forma part d’una campanya per generar confusió i alarmisme pensant que generaran més vots”, ha criticat el diputat socialista Joan Ferrer.\nFerrer ha explicat que “el PP confon el delicte d’usurpació amb el de violació del domicili, pensant que trobaran al Partit Socialista qüestionant el dret a la propietat privada i no ens hi trobaran perquè volen guanyar a les tauletes plegables del carrer recollint signatures el que no han pogut guanyar a les urnes”.\nEl diputat socialista ha acusat al PP d’ometre intencionadament de la seva iniciativa “les instruccions del Fiscal Superior de les Illes Balears i de la Fiscalia General de l’Estat”; amb les quals “delimiten, precisa i donen instruccions específiques per acabar amb l’okupació il·legal de domicilis”.\nPer això, Ferrer s’ha demanat “a qui pretén protegir el PP amb la seva Proposició No de Llei?”, a la qual cosa ha respost que “als grans tenidors, bancs i fons voltor que són els que no inicien els procediments judicials per reclamar la recuperació dels seus domicilis”.\nPer al diputat del Grup Parlamentari Socialista, “hi ha un problema que afecta els bancs i els fons voltor, els quals ostenten propietats de les quals no se’n fan càrrec i que són susceptibles de ser ocupades”, per la qual cosa “el focus està en el delicte d’usurpació i tenim les accions judicials oportunes i les forces i cossos de seguretat de l’Estat per combatre-ho”, ha sentenciat Ferrer, per a qui “no cal reforçar la normativa perquè ja dóna prou cobertura”.\nEsther Sosa 01/12/2020\nAnterior\tEl PSIB-PSOE inclou en els pressuposts per a 2021 l’Agència de Salut Pública de les Illes Balears\nPròxim\tEl PSIB-PSOE valora positivament l’aposta del Govern pel transport públic, amb el nou tramvia fins a Son Espases o les ajudes al transport regular per carretera