El Cabanes-Borrassà dura 20 minuts, reforç del Vilamalla i ensurt al Cistella - Empordà\nEl Cabanes-Borrassà dura 20 minuts, reforç del Vilamalla i ensurt al Cistella\nL'última jornada de Tercera Catalana deixa el Marca de l'Ham com a més líder després de guanyar a Sant Pere\nLLUIS RIBERA 16.12.2016 | 12:11\nEl Sant Pere va deixar escapar el líder BORJA BALSERA\nQuan encara no s'ha arribat al final de la primera volta el Marca de l'Ham ha fet un autèntic pas de gegant per ascendir, aquest cop sí, a Segona Catalana. Ara bé, els figuerencs, conscients que el curs passat també gaudien d'un bon coixí, no volen cap tipus de relaxació. La realitat és que l'equip d'Edu Ortega té vuit punts de coixí, la màxima aconseguida enguany, després d'emportar-se un duel crucial al camp del seu immediat perseguidor, el Sant Pere Pescador (1-2).\nEl Marca de l'Ham es va avançar amb un gol de Víctor Hoyos abans del descans i a la represa va aprofitar les expulsions dels santperencs Rubén Roca i Lagresa -5 i 1 partits de sanció, respectivament- per sentenciar de la mà de Nano, que acabava d'entrar. Els de Jose Hernández van mantenir esperances de puntuar fins al final amb el gol de l'honor de Jonas. Un altre dels punts destacables del Marca de l'Ham va ser el debut de Gaby Escalona, migcampista del Base Roses.\nAmb el Marca de l'Ham disparat en el lideratge, l'emoció se centra en la segona plaça d'ascens, comprimida al màxim: només tres punts separen sis equips; Borrassà, Esplais, Empuriabrava-Castelló, Sant Pere, Bàscara i Llançà.\n20 minuts de partit a Cabanes\nL'àrbitre del Cabanes-Borrassà va donar per finalitzat el partit en el minut 20 de la primera part. El conjunt cabanenc s'havia indignat amb Bouznakari Lahchaychi perquè l'hi havia expulsat dos jugadors, d'entre els quals Txus Quintos, abans de la mitja hora de joc amb 0-1. El Comitè de Competició ha decidit donar per acabat el partit -sense necessitat de jugar els 70 minuts restants- amb victòria del Borrassà (0-1). A més, al Cabanes ha patit les sancions dels següents jugadors: Yasin Roche (5), Txus Quintos i Saliou Balde (2).\nEl Vilamalla fitxa el porter Dani Luque, del Marca de l'Ham\nLuque va debutar amb el Vilamalla al camp del Bàscara (1-0) i havia fitxat pel Marca de l´Ham l'estiu del 2015 procedent del Banyoles. En el seu primer curs, amb Sergio Rodríguez com a competència, va jugar 10 partits i en aquest, amb Nahuel Brentan com a company sota els pals, només havia jugat a la jornada 1, contra l'Empuriabrava-Castelló.\nPrimers minuts per a Joan López, porter de l'Agullana\nEn el partit de diumenge passat a l'Aeròdrom entre Empuriabrava-Castelló i Agullana (4-2) va debutar Joan López a la porteria alberenca. L'exjugador del Sant Llorenç de la Muga i de la base del Peralada i del Figueres, però, va ser canviat al descans amb 1-0 per decisió tècnica. López ha anat convocat amb el primer equip de la Jonquera, de Tercera Divisió, en alguns partits.\nEnsurt al Cistella per Jordi Puig, que acaba a la Vall d'Hebron\nEl Cistella va obtenir un triomf agònic (2-3) al camp del Viladamat però es van endur un ensurt gros perquè Jordi Puig, autor de l'1-1, va patir un fort cop i va ser traslladat a l'Hospital Vall d'Hebron de Barcelona, on va ser operat d'urgència. "Li han fet un cateterisme per tancar un punt sagnant prop dels ronyons que ha anat molt bé", explicava el club.\nTxema Ortega debuta amb derrota a la banqueta del Besalú\nL'entrenador figuerenc Txema Ortega no va poder tenir una estrena rodona a la banqueta del Besalú, que competeix en el grup 17 de Tercera Catalana. Els garrotxins, tretzens, van cedir per la mínima (1-2) davant el Quart. Txema Ortega va fitxar pel Besalú fa deu dies, poc després que el Figueres prescindís dels seus serveis a la banqueta del juvenil A.\nEl torneig de veterans del Marca de l'Ham arriba a l'equador


Rasadores i perforacions\nEstacions d’aigües residuals\nEstacions de tractament d’aigua potable\nEspais urbans: jardineria,\nenllumenat i clavegueram\nGestió integral de l'aigua:\nLa modernització i el manteniment de xarxes d’aigua per a l’ús domèstic i industrial és una de les principals activitats de CEMSA. Captar l’aigua de l’entorn, potabilitzar-la i fer-la útil per al consum humà, per retornar-la després a la natura en un estat òptim, és la fórmula en la qual fonamentem la nostra actuació. Aquest cicle de consum-retorn cal desenvolupar-lo de manera eficaç i global: minimitzar les pèrdues i maximitzar l’eficiència en el consum i la despesa energètica. L’activitat de CEMSA no s’atura en el manteniment, la modernització de la xarxa i la divulgació, també gestionem el cobrament i oferim servei directe als abonats. La fórmula 24x365 és indicativa del servei total de CEMSA.\nGestió de l'aigua des de la captació fins al retorn a la natura\nModernització de la xarxa d'aigua\nSovint les xarxes municipals d’aigua són obsoletes i cal una remodelació. A CEMSA no només detectem els desajustos d’un sistema, sinó que estem capacitats per adequar les xarxes a la legislació vigent en matèria sanitària (Reial Decret 140/2003). L’aplicació de solucions com el telecontrol, l’aplicació de les energies renovables i l’ús de les darreres tecnologies de bombeig i canalització són algunes de les eines de modernització.\nEl servei especialitzat de Cemsa inclou l’ús de les tecnologies més eficients també en la construcció o la remodelació de les xarxes d’aigua, enllumenat o clavegueram.\nLes nostres rasadores permeten actuar de forma ràpida i precisa. Són màquines de fabricació pròpia que podem adequar segons les característiques del terreny. CEMSA, pot enfrontar la construcció de noves xarxes de forma integral, utilitzant els recursos de les empreses que la participen. Constructora de Calaf és, en aquest cas, la companyia que, entre moltes altres coses, lidera el desenvolupament de les màquines rasadores. Tot un fet diferencial per poder aconseguir una millor eficàcia en el servei de CEMSA.\nPerforació horitzontal i vertical\nFer prospeccions i pous per accedir a aigües subterrànies és una altra de les pràctiques habituals quan parlem de l’explotació i el desenvolupament d’una xarxa. Així mateix, en l’extensió de la xarxa sovint també cal salvar un pas difícil com una carretera, un riu o un edifici. Les diferents tecnologies de perforació, vertical i horitzontal, són les eines emprades en aquests casos i Catalana de Perforacions és capdavantera en aquest àmbit. CEMSA té en els seus socis tot el “know how” necessari per a desenvolupar, mantenir i gestionar la seva xarxa.\nEstació d'aigües residuals\nLa construcció i el manteniment de les EDAR és una altra de les activitats de CEMSA. La nostra especialització ens permet de nou la gestió integral d’aquest tipus d’instal·lacions.\nLes ETAP són la primera fase d’intervenció després de la captació de l’aigua de l’entorn natural. Aquí es prepara l’aigua per al seu ús domèstic i/ o industrial. Les normatives sanitàries, necessàriament restrictives, comporten un alt grau de sofisticació en el tractament de l’aigua.\nJardineria, enllumenat i clavegueram\nLa sinergia que CEMSA crea en el si de la pròpia organització, li permeten encarregar-se de la construcció i la gestió d’enllumenat públic, jardineria i clavegueram. CEMSA ofereix així a les entitats municipals un suport inestimable centralitzant el manteniment de totes aquestes àrees. Els sistemes de telecontrol i les energies renovables també juguen en aquests àmbits un paper important pel que fa a la modernització i l’eficiència energètica.\nEl servei integral de CEMSA també contempla l’especialització en jardins públics i privats. CEMSA dóna així una resposta global a les necessitats de manteniment dels municipis i les grans corporacions.


Our Office Català – Decapulp\nOur Office Català\n[accordion_toggle title=”Qui som?”] La nostra empresa ha dedicat les seves activitats a la producció de cel·lulosa moldejada en el packaging des de 1972. El nostre equip està format per experts amb més de 20 anys d’experiència en la indústria del disseny i fabricació de solucions específiques per protegir el packaging. També construïm les nostres màquines. [/accordion_toggle]\n[accordion_toggle title=”Què fem?”] DECAPULP, SL és una empresa internacional que ofereix solucions per al packaging protector a través de productes de cel·lulosa moldejada feta a mida. Qualsevol producte i qualsevol forma pot ser protegida amb els nostres productes. [/accordion_toggle]\n[accordion_toggle title=”Com ho fem?”] Nosaltres som conscients de la preservació del mèdi ambient i hi contribuïm mitjançant l’ús de diaris reciclats, cartró reciclat i aigua i gas natural. També construïm les nostres pròpies màquines i sempre estem buscant maneres de millorar.[/accordion_toggle]\n[accordion_toggle title=”Com probem els nostres productes?”] Tots els nostres productes passen per un assaig d’impacte i resistència controlat per tal de garantir la millor protecció.[/accordion_toggle]\n[accordion_toggle title=”Ventatges per als nostres clients:”] El principal avantatge per el nostre client és l’estalvi que li suposa en els costos de d’embalatge protector en el transport dels seus productes.\nAmb els nostres productes s’aconsegueix una major eficiencia en la gestió del residu ja que és reciclable 100%.\nEls productes són de fàcil us i transport, l’equip de disseny treballa per assegurar aquests aspectes.\nLa protecció és la nostra raó de ser. [/accordion_toggle]\n[special_text tagname=”h3″ pattern=”yes” color=”” font_size=”” font_weight=”light” font=”default” margin_top=”” margin_bottom=”40″ align=”left”]WHY CHOOSE US[/special_text]\nEls nostres especialistes poden dissenyar i el·laborar peces de qualsevol mida, gruix i forma. La millor protecció per a qualsevol mercaderia.\nEls resultats més acurats.\nDesprés d’anys d’experiència hem sigut capaços de crear un producte durador, de poc pes i elevades propietats mecàniques que protegeixesn qualsevol material.\nEl més resistent que pugui trobar.\nREDUEIXI ELS COSTOS\nEls materials reciclats no són només respectuosos amb el mèdi ambient sino que també són menys costosos. Contacti’ns i descubreixi com pot estalviar i no sacrificar qualitat.\nEl més econòmic.\nCreiem que cada client és únic i especial, i sempre trobem la millor manera de satisfer les seves necesitats.\nCentenars de clients satisfet són la millor garantia.\nSempre estem atents a les noves eines i tècniques que apareixen al mercat per tal d’aconseguir millores en els nostres processos. Així és com hem arribat tant lluny.\nCom no s’ha vist mai.\nContacti’ns i li respondrem en el menor interval de temps possible i estarem encantats de resoldre qualsevol dubte o pregunta que pugui tenir.\nEstem aquí per ser-li d’ajuda.


Jornada Informativa i Pràctica de Seguretat en el Comerç a càrrec dels Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana\nDimecres, 11 de desembre de 16 a 16:45h es realitzarà a la Federació de Comerç de Lleida (c. Balmes, 21. 1r) una sessió Informativa i pràctica de seguretat en el Comerç i com actuar en quant a seguretat més eficaç durant aquestes festes de Nadal.\nBona acollida de la Jornada de Responsabilitat Social Empresarial\nAquesta setmana es va celebrar al CaixaFòrum de Lleida la Jornada de Responsabilitat Social Empresarial organitzada per "la Caixa", CaixaBank i la Federació de Comerç de Lleida amb l'objectiu de parlar de la importància de la RSC en les empreses i les sinèrgies entre entitats.\nUna quinzena de comerciants es preparen per decorar els seus establiments aquestes festes nadalenques\nLa Federació de Comerç de Lleida va organitzar un Taller pràctic d'aparadorisme, comunicació visual i merchandising destinat a comerciants de Lleida.\nEls comerciants de Guissona agafen idees per a decorar l'Instagram amb motius nadalencs\nAquesta tarda s'ha celebrat a Guissona la Sessió TIC sobre com customitzar l'Instagram per a l'arribada del Nadal, una xerrada organitzada per la Federació de Comerç de Lleida.\nCurs "Flowers Christmas"\nEl Gremi de Floristers de Lleida, amb el suport de la FECOM i l'Escola d'Art Floral Smilax, organitza el curs "Flower Christmas", ideal per a aprendre i millorar la tècnica de fer rams de flors per aquestes festes nadalenques.\nFormador: Dídac Pérez\nData d’inici: 24/11/2019\nData finalització: 26/11/2019\nHorari: De 9 a 13h i de 13:30 a 17,30h.\nFECOM, en favor de la reforma horària\nLa xerrada "Ja és Nadal a l'Instagram" es porta als comerciants de Guissona\nLa Federació de Comerç de Lleida programa unanova sessió formativa d'Instagram ambientada en el Nadal, aquest cop a Guissona\nEls comerciants de Lleida preparen Instagram per a l'arribada del Nadal\nAhir es va celebrar a la Federació de Comerç una nova xerrada inclosa dins les Sessions TIC sobre com customitzar l'Instagram per a l'arribada del Nadal.


Marató Messier - Versió català - Observatori Astronòmic Albanyà (Girona)\nMarató Messier - Versió català\nSeguint les passes del famós astrònom Charles Messier, intentarem trobar el major nombre possible de nebuloses, galàxies i altres objectes de cel profund per descobrir els misteris més ocults dels nostres cels.\nNens de 6 a 12 anys: 10,00 €\nJubilats i Carnet Jove: 15,00 €\n*Entrada gratuïta per als menors de 6 anys.\nEls batejos astronòmics nocturns són una experiència sensorial única. El nostre equip d’astrònoms residents, Juan Carlos Casado i Pere Guerra, us farà un recorregut audiovisual pel firmament adaptant el contingut del bateig astronòmic a les circumstàncies meteorològiques del moment i a l’època de l’any en què ens trobem, perquè l’experiència sigui molt enriquidora.\nAsseguts en una grada calefactada a l’aire lliure que té capacitat per acollir fins a 124 persones, gaudireu d’un viatge sensorial a través de l’espai i el temps amb la música de Pep Sala, especialment composta per a l’ocasió. L’objectiu és conèixer els secrets d’aquest cel tan pur –l’únic International Dark Sky Park de l’Estat espanyol– en diferents èpoques de l’any.\nL’horari de les sessions varia en funció de l’època de l’any, ja que comencen tan bon punt és fosc.\nDurada: aproximadament 2 hores.


i què has de fer si t'han tornat a fugir totes "Paraules", I Déu en algun lloc un dia se t'acaben les paraules i vius com de passada, com si sí però no. Moment sagitarià, diuen els gurus, júpiter a no sé quina casa i tu pá fuera, gent per aquí i gent per allà, birres-cafès-infusions-sopars qualsevol dia entre setmana, festa major, vermuts, concerts, aniversaris. La tardor enfora com si encara fos estiu i no existís l'hivern sota la fina capa de gel que et sosté les acrobàcies. Com si haguessis oblidat que algun dia també tu has de morir i poguessis viure amb els contorns desdibuixats, en fotografies mogudes, sense posar nom a les coses. I s'està prou bé, penses, mentre fas equilibris damunt del pont de fusta i ignores l'aigua que es remou inquieta a uns quants metres sota els teus peus. T'estaria prou bé si no fos que alguna cosa no va alhora. Que el que no diem ens fuig de les mans com si no ho haguéssim viscut mai, i no té ni la densita\nENSAYO DE CARTA\ntal vez, Mamá, Hoy ha vuelto el frío a colarse por las rendijas de la ventana. Algunos días estoy más lejos de los que amo que de los confines de tu océano. o tal vez, Mamá, a veces me duele más mi vida que tu muerte. Todavía la quiero y me oculto todavía la deseo y me ahogo. o tal vez, Mamá, Te olvido cada vez que vuelve la alegría a habitarme los resquicios del cuerpo. Cuando su voz rellena con canciones mis agujeros. Cuando el verano y las risas cuando los niños y el mar y las estrellas. o tal vez, Mamá, a veces me duele más tu muerte que tu vida que tus silencios, que tu locura, que tus márgenes, que tus cuerdas flojas en desequilibrio o tal vez, Mamá, Ha vuelto hoy el frío a colarse por las rendijas de la ventana. Aún me duele tu carne, aún me duele tu sangre aún me duele tu cuerpo .\npero a veces el miedo me atrapa y ese fuego quema mi mapa hay extraños mirando tengo que seguir cantando Nahual , "De la tierra" eres irreverent, impulsiva, emocional fins al moll de l'os, valenta, lleona, terra ferma, mar vertiginós. Tenies a dins bastiments trencats per sempre, i no els sabíem però ho sabíem, perquè no amagaves ni la nostàlgia ni la por ni la ràbia ni la pena. Eres tant, amb majúscules, sense màscares. Llençaves les cries de ratolins pel forat del vàter, cuinaves coques de pa entre les pedres de la llar de foc, ens contaves que una infermera t'havia saltat damunt del ventre per expulsar-te el fill mort. Reies fort, parlaves alt, ploraves sense amagar-te. No agradaves, sovint. Et vam conèixer desubicada, despatriada, desarrelada. Ens vas ser dèbil, enyorada, desorientada, rabiüda, malparlada. Ens vas ser mare amb cicatriu al ventre, del melic fins al pubis, mare amb davantal de flors i mans aspres, mare laberíntica, mare des(con)cent\nA Ariel Nepomuk\nel meu blogger favorit es recupera d'una operació de 4 hores i em trobo seguint el timing del preoperatori, la intervenció i el postoperatori al compte de Twitter del seu company . Els límits entre el que és estrictament biogràfic i la ficció literària s'esborren completament en el blog de l'Ariel Nepomuk, així que cadascú pot fer-ne la lectura que li plagui: entrar-hi de puntetes com qui llegeix el dietari íntim d'algú que no coneix, o deixar-se empeltar per l'autenticitat que respira, aquella veritat que fa que ens importi un rave si el que escriu li passa de debò o s'ho inventa, perquè tant si és una cosa com l'altra, el que escriu és real, viu, absolutament humà i universal, i ens travessa i ens fa riure i ens emociona i ens deixa del revés. Enlloc he llegit textos d'amor, sexe i desig tan intensos i tan sense sentimentalismes ni romanticismes ni dulcificacions embafadores. Tan com hauria volgut escriure-ho jo. De fa un temps, les xarxes social\nd’agost 28, 2016\nElla ha dit "vaig a dalt a escriure una carta" i jo he pensat que te'n devia una, no perquè tu me l'haguessis demanada, sinó perquè jo necessitava escriure-te'n una, a mà, amb bolígraf blau i DIN-A4, i dir-t'ho tot. Dir-te l'amor i l'arrel, la branca nua, l'esqueix i la por. Escriure't enredada en mi com l'heura que abraça el mur i s'hi empelta, com el tronc de l'arbre completament fos en la roca. Escriure't per dir-te que he entès que amb tu l'amor va ser nuclear, radical, incondicional. Que quan vas morir-te, vaig necessitar tant estimar encara més, abocar-me del tot, submergir-me, gairebé ofegar-me, perquè de cop no sabia què fer-ne, d'aquell estimar que se m'havia queda orfe. Que d'ençà del teu anar allunyant-te durant anys pels laberints del seny ja no he sabut mai més viure només rebent, viure només esperant. Que ho he entès, avui. Enllà del dir i a través del cos. I que només cal ser. Sempre i radical\nPerò el bon caçador que es lleva a l'hora greu entre la nit i l'alba, sent la crida en el bosc, ple de secretes aigües vives, i pren el camí que duu cap a la veu intacta. Joan Vinyoli i de nit tornar a somiar-te, després de tant, sense motiu, sense voler, gairebé sense mi, que et mirava de lluny com si no fossis tu, o com si no fos ni jo la que et retornava en somnis. Perquè fa moltes vides que no som el que vam ser i potser ni ho vam ser, i què importa ara, si el que he viscut després i encara visc i vull continuar vivint m'encaixa totes les peces i neixen de mi el desig i les ganes, si ja ni sé ni vull deixar-me estimar i prou, deixar-me desitjar i prou, ser receptacle i prou. De nit tornar a somiar també cases en ruïnes devorades per plantes infinites. I escales cap enlloc i habitacions ocupades sempre per massa gent. tornar a somiar-te de nit, i de dia mastegar la inquietud entre els llençols, respirar molt, acostumar les pupil·les a la llum. I saber la ma\nno me'l salto\nfoto: Anita Moll Semblava un ocell mort i era una fulla seca. Joan Pons al final no m'he saltat l'estiu i la tardor la vull encara ben lluny, que m'he quedat amb set de blau i de camins de pedra seca i de silenci i de calma. També de versos i d'històries menudes apuntades com telegrames en una llibreta. He anat a acomiadar-me de la mare al peu de l'hibisc, que esclata pertot de flors de color fúcsia, i li he dit que m'ha tornat l'ànima al cos. Que la vida, de moment, no me l'acabo. La gossa ha vingut a seure al meu costat i no he volgut pensar però he pensat que potser serà el seu últim estiu, que ja és molt gran i vés a saber si quan jo torni encara hi serà. Potser sí. Ahir em va defensar amb dents de lloba i no semblava gens que volgués morir-se. Jo tampoc no sembla gens que vulgui morir-me. Ha fet bo i ha fet vent, aquest estiu, a l'illa. Li dic a la mare que he tornat del tot, i que l'enyoro, també. M'enduc Isabel Allende a\nsigue nadando, sigue nadando Dory el pasado te perseguirá, va dir també la gitana a la Puerta del Sol. i tu t'entestes a crear presents que es convertiran en passats que et perseguiran en el futur. i així anar fent\nblue is (not) the warmest color\nderrotes quotidianes o que m'entri un whatsapp i (encara) voler que siguis tu. Sobreviure't a l'hivern és més fàcil. A l'hivern se'ns permet la nostàlgia i la melangia ociosa dels vespres de diumenge, i encara més si plou sovint, i si fa fred a casa ja ni t'ho explico. A l'hivern hi ha permís per estar trista i tenir ganes de marxar a dormir encara que sigui d'hora i no t'hagis acabat ni la primera cervesa. Ja em diràs tu què es fa amb l'enyor els dies de sol i vermuts i prunes i albercocs i cinema a la fresca i concerts de mitja tarda. Ja em diràs què es fa amb la pell que no ha fet durícia i que ja no recorda com es fa perquè l'estimi una altra. Penso en pessebres en ple mes de juny perquè fan casa i ara en vull una rabiosament. Que això no va ni d'èxits ni de fracassos per ò potser em salto l'estiu amb un triple mortal sense ni despentinar-me i em planto a la tardor i aquí no ha passat res. Que el blau no és ni de conya un co\nQuan camino no se'm nota el nom Domèstic Tick Band, "No tornaré a ser socràtic" Creuar Barcelona amb la moto a les onze del matí d'un dissabte per no anar enlloc o per anar a un lloc que és una excusa per rodar la ciutat sense trànsit i deixar una estona de ser jo , de pensar el que pens o ara, de sentir com em sento ara. Anar fent- m e espais i estones buides a cada semàfor en groc, aprofitar els vermells per respirar una mica, creure que els verds et faran imaginar futuribles bonics de terrasses al sol i esmorzars sense pressa. Quan circul o no se' m nota el nom, ni les ganes, ni la pena. No se' m nota la mare ni se' m nota ella ni se' m noten els records ni les misèries. Quan circul o em vénen al cap coses imprevistes, com les fotos que li envejo a la fotògrafa que sap mirar des de llocs que no haur ia imaginat mai o el text que d'improvís m 'esquerda totes les resistències o el monòleg que parla d'un botijo i d'una\nHas oblidat qui sóc. M'inventes altres noms per tornar a ser-me mare.\nI love you far I love you wide from over here to the other side Aquest amor. Aquest mirar-nos enllà dels ulls -- q ue bonic que hi siguis --, aquest abraçar-nos enllà de la pell -- que bonic que siguis . La gratitud és una lava calenta que neix del centre de la terra i s'escampa per les venes com un riu de mil afluents. Al vespre els somriures d'a ra torn ara n a ser atrapasomnis que fan fugir el s malsons , i pensaré, com llavors, que e l temps h o canvia tot i no canvia res , que no es mou ni un mil·límetre aquest amor que calma els abismes mentre la vida s e'ns enreda entre els turmells i ens fa créixer branques noves a les línies de la mà. La gitana va dir " has sido afortunada en el amor ", i potser és cert que no mentia. Que bonic que siguis, que bonic que hi siguis. No es fa tan costa amunt tornar a casa Barcelona avall si ens abracem així, si ens estimem encara així.\neven when I dream of you the sweetest dream will never do I'd still miss you la fisio respiratòria m'ha trobat els bronquis nets i els pulmons en forma , malgrat la humitat dels ú ltims dies . Pensava que em diria el contrari, perquè des de dimecres arrossego un tristum post aniversari una mica poca-solta , que va v enir sense avisar i que s'ha empeltat com un tel molest a la part alta del pit, a prop de la clavícula. A hir al vespre v a torna r l'hivern a casa i et vaig enyorar molt . Però els pulmons estan bé, diu la fisio, i està tan contenta de la millora que em dic que també me n'he d'alegrar, que no cal que em pregunti sota quin moble he escombrat aquest cop les restes de tristesa. Els pulmons estan bé i jo respiro primaveres com abans --abans de tu, abans de la mare, abans de l a mort . A mplifico versos en ermites blanques , ta nco la porta a lladrucs homòfobs, em deixo fascinar per blavors desconegudes i t orno a fer-te l'amor\nCom frises perquè algú --qui sigui: un pare o una mare, un déu-- s'aixequi del seu somni i corri i es descalci només per tu Carles Torner No era el xarop d'herbes (arç blanc, passionera i salze) el que em feia dormir tan plàcidament les nits a casa teva. No fa el mateix efecte aquí, a l'habitació de les finestres esquerdades i els llençols freds. Aquí em costa agafar el son i em quedo enganxada a l'aixeta que degota i als roncs del veí de dalt. El didalet de xarop amb gust de mel que m'empasso cada vespre no em calma el neguit ni esborra el remolí de pensaments que m'omplen el cap de frases i d'imatges fragmentades --el cel d'abril, la mare, tu, tres versos, una abraçada, el vent al balcó, la buguenvíl·lea florida al pati del casal d'avis. No era el xarop para a ansiedade e insonia el que m'aquietava l'ànima les nits amb tu com si l'acaronés una mare, un pare, un déu . Aquí, a l'habitació del s corrents d'aire i l\nHas estimat. Trepitges vies mortes de temps perfets.\ncada dia com ahir, el sol dins les venes i el cansament en l'oblit. Reconstruir ponts malmesos i que sigui simplement fàcil. Brindar per l'abraçada i perquè de cop tot sembla possible, també l'alegria i el somriure permanent i el color a les galtes i la llum als ulls. Que hi siguis una estona i somriguis també, i no em calgui res més. Cada dia com ahir, i que semblin assolibles totes les promeses -- marxa tranquil·la, que jo estaré bé . Cada dia com ahir i un altre cop la sang i el desig i les ganes, i el cel diferent, i el desànim sota terra i tu ben endins, sense dolor. Quantes vegades he renascut? Ja ni les compto. Les celebro com si no n'hi hagués hagut mai cap i fos aquest el primer cop que la vida torna a esclatar-me dins les venes.\n¡Oh innoble servidumbre de amar seres humanos! Y la más innoble, que es amarse a uno mismo." Jaime Gil de Biedma És fàcil escollir l'esgarrapada, l'espetec del fuet, el verí a la punta esmolada de la llengua. Més encara quan se sap que la pell de l'altra no resistirà ni un mil·límetre. Que rebentarà la comporta i serà senzill el trenc, la ferida, la cremor. És fàcil i no val res. No té cap mèrit ni té cap força. Mentrestant (o després, i en endavant, perquè sí, perquè això sí que té mèrit, i sí que té força), esculls l'amor i les ganes i els projectes. Els versos. Esculls la paraula que estreny els llaços que ja hi eren i t'endinses en la carn per estimar-la, per venerar-la, per empeltar-t'hi. Esculls el silenci que et torna a tu i et descansa. Mentrestant, i després, i ja sempre, beses i abraces, estimes i enyores, mires i recordes. Oblides el que no val res. Perquè escollir esgarrapar és fàcil, simplement. No té cap mèrit, ni cap valor, ni\ntel de ceba\ntan casual como las ganas de tocarte y no saber cómo hacerlo Lidia Uve , "A carcajada limpia" Me duele lo que recibo de ti, por quererlo tanto Chantal Maillard, Filosofía en los días críticos Dies de cos estrany. De cos de vidre, de porcellana blanca, cristall de Muraro, ceràmica fina. Ala de papallona. I cap cuirassa a mà per defensar-lo, cap altra pell que hi faci una segona capa i amorteixi els cops i les carícies. Les carícies, sobretot. Una segona capa de pell que les faci menys intenses, més "normals", més assumibles. Que no traspassin la dermis, transparent aquests dies --t el de ceba, ungla trencadissa, làmina de gebre a la superfície d'un estany--, i em trenquin el dins en fragments minúsculs i irrecuperables. Que puguis tornar a aquest cos com si no fos vidre, ceràmica blanca, tel de papallona, ala trencadissa. Com si no tingués dies de curtcircuit, de sentir massa, de voler-(te) massa. Que puguis tornar-hi com si no fos meu, com si no fo\nFotografia: Mauricio Arce no em recordava que també he de morir Joan Oliver Ja no somio amb la mare. Ja no la veig caminant per l'altra vorera ni corro a encalçar-la mentre la crido perquè no marxi (ja no veig com marxa igualment, amb un somriure suau, carrer amunt, sense mirar-me). Ja no la somio però encara em desperto amb els pulmons encastats al matalàs i l'ànima al centre de la terra, com si s'hagués barrejat amb les seves cendres i no trobés cap raó per sortir a la superfície. Cada matí em desperto sense somnis, sense imatges, sense mare. Llavors em recordo que també jo he de morir, que en qualsevol moment hauré de morir, i em fan mal tots els dies que no he fet l'amor amb tu, que no t'he besat, que no m'has despertat enfonsant els dits entre els meus cabells. Em recordo que també he de morir i em trobo demanant-te que no m'oblidis, que si moro demà no vull tornar a morir en el teu oblit, com si un cop morta això m'hagués d'importar\ns'obren finestres imprevistes, projectes nous, propòsits que il·lusionen, i al mateix temps em sembla que t'enyoro com no t'havia enyorat mai, o com feia molts dies que no t'enyorava. Recordo la germana, no ets imbècil, només ets reincident , i em sembla tan bonic, tan amorós, que avui no em sap tant greu aquest permetre'm reincidir una altra vegada encara que només sigui amb les ganes i el desig, amb aquest fer-te present com si es pogués, com si volguessis, aquest rememorar-te el cos com si altre cop pogués besar-lo. Estaves bonica ahir, feies bona cara , m'han dit avui, i jo he pensat el vent i la tendresa i la lluita i el riu i el sol a les galtes, i la llum i el Delta i les companyes, i en canvi he tremolat per dins i m'han espetegat les dents com si tingués massa fred quan he tornat a pensar en tu. Sóc al pont amb un pulmó atrapat en el teu riure i l'altre enllà, respirant sense atrevir-s'hi, en el paisatge que em promet aquest sol de p\na fora, el rosa, el groc i el roig s'enfilen per abastar el ponent. A dins, m'estimes? Josep Fàbrega i Selva , Escrit amb pinzell s'assembla un poc a això: que et fereixi el cel blau d'hivern-primavera i per dins només hi trobis branques nues vinclades per un vent de fa molts anys. Branques seques, branques rígides, branques trencadisses. La recepta és fàcil, i sembla que funciona: aturar el pensament quan entra en bucle, respirar fondo, moure't una mica, beure només aigua, no fumar gens (no fumar res), dormir vuit hores, no treballar massa. La recepta és fàcil però no sap de cremades a les mans quan frenes de sobte la corda de l'afecte i del desig. Descanses i menges a les hores i vas a dormir abans de les onze, però l'endemà se t'esquerden les branques dels dits quan no t'acullen la carícia, i la tendresa perd el rumb i ets òrfena de nou en una plaça sense fanals ni fonts. Omples el pulmons i et prens les vitamines i pedales pels carr


Adreki d'Ibèria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAdreki o Aderk (Aderc) fou un rei d'Ibèria esmentat per les cròniques georgianes. Hauria regnat a la primera meitat del segle I. Toumanoff l'identifica amb molta probabilitat amb Pharsman I d'Ibèria que apareix a les fonts clàssiques.\nAdreki era el fill pòrtum de Kartam (príncep de la Còlquida adoptat per Parnavaz II/Bartom I de la dinastia Arxacúnida). La seva mare havia fugit a Armènia a la caiguda del seu marit. Finalment Aderki va poder reunir un exèrcit, va retornar al país i va recuperar el poder eliminant a Artàxies II.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Adreki_d%27Ibèria&oldid=24407716»


Dijous sense treva; continuen els ruixats - Ona Bages\nInici El temps Dijous sense treva; continuen els ruixats\nDijous sense treva; continuen els ruixats\nIniciem la jornada amb el cel ben ennuvolat a tot el territori, boires, ambient poc fred i amb precipitacions disperses. En aquest sentit, les pluges van fer acta de presència des d’ahir al migdia, on al Bages i Moianès van acumular-se localment més de 10 l/m2. A més, aquesta nit els ruixats han estat més intensos a punts del Solsonès i nord del país, on per exemple a Lladurs s’han acumulat 15 l/m2.\nAmb tot, avui el temps seguirà inestable i amb possibilitat de que les pluges continuïn a muntanya i al llarg del matí es pugui escapar alguna gota a la depressió central. Tanmateix, al migdia i tarda els ruixats tornaran a ser més generals.\nDe cara a les temperatures, valors similars al migdia d’entre 18 i 20ºC.\nDemà divendres seguirem amb el cel tapat, tot i que durant el matí podrà sortir el Sol puntualment. No obstant això, al migdia i tarda els ruixats seran presents a les comarques centrals, en principi de caràcter feble i poc generals però. Les temperatures seran similars, amb màximes però una mica més altes.\nDe cara als pròxims dies, segons les últimes previsions, dissabte serà el dia amb més precipitacions, on plourà a qualsevol lloc i s’acumularan de 20 a 30 l/m2. Paral·lelament a un dia passat per aigua, l’ambient serà més fresc amb una lleugera baixada de la temperatura.


Més Europa: Baixa l'abandonament escolar i augmenta el nombre de titulats universitaris, però cal esforçar-se més - Esguard de Dona\nMés Europa: Baixa l'abandonament escolar i augmenta el nombre de titulats universitaris, però cal esforçar-se més\nBiblioteca Universitat de Graz\nLa taxa d'abandonament escolar a Espanya és del 26,5%. És el segon estat després de Malta que més abandonament presenta. La mitjana europea és del 13,5 %. L'objectiu per al 2020 per Espanya és reduir la taxa al 15%\nPel que fa a la finalització d’estudis superiors, a Espanya la xifra arriba al 40,6%. Una taxa alta i positiva ja que la mitjana europea és del 34,6 %\nLes dades corresponen a l’any 2011 hi ha sigut publica des per Eurostat.\nEls objectius pel 2020 per al conjunt d’Europa en matèria d’educació són:\nReduir les taxes d’abandonament escolar per sota del 10%\nAugmentar les taxes de titulació superior fins un mínim del 40 %\nHi ha grans diferències entre estats, la mitjana europea es situa:\nAbandonament escolar 13,5 %\nTitulació superior en persones d’entre 30 i 34 anys; 34,6 %\nS’està aconseguint apropar-se a les fites propostes però molt lentament, a més la Comissió ha mostrat la seva preocupació perquè aquesta variació és un subproducte de d’alt atur juvenil, que fa que molts joves continuïn els cicles d’educació i de formació. Així mateix es mostra preocupada per les fites pròpies de cada Estat membre que troba insuficients per aconseguir la mitjana prevista pel conjunt de la UE.\nLes dades provenen de l’enquesta de població activa d’Euroestat\nAndroulla Vassiliou, comissària europea d’Educació, Cultura, Multilingüisme i Joventut, ha declarat que “els Estats membres s’han de centrar en les reformes i afanyar-se per posar en pràctica estratègies globals contra l’abandonament escolar. Cal que fomentin l’accés a l’educació superior i, al mateix temps, n’augmentin la qualitat. Donar als joves les aptituds i qualificacions apropiades ajudarà Europa a lluitar contra l’atur juvenil, a superar la crisi i a aprofitar al màxim les oportunitats de l’economia del coneixement. Una inversió seriosa en educació i formació és indispensable per a l’èxit a llarg termini: sense un finançament adequat, Europa no guanyarà la batalla global del creixement, l’ocupació i la competitivitat”.


Ogier contra els elements\nMotor / Competició 28/01/2017\nOgier es va imposar en la primera prova del WRC 2017 disputada a Montecarlo\nOgier contra els elements Toyota\nNi la nova reglamentació, ni el canvi d'equip, ni les dures condicions meteorològiques, ni ser el primer a encetar les hostilitats: res va poder amb la dupla Sébastien Ogier - Julien Ingrassia, que van tenir l'honor d'adjudicar-se l'últim ral·li de Montecarlo davant de l'entusiasme de l'afició local i fent gala, també, de la mal anomenada sort dels campions, ja que la victòria dels francesos es va establir sobre la base de l'error dels fins aleshores líders Thierry Neuville i Nicolas Gilsoul.\nLa victòria d'Ogier es va basar en la mala sort de Neuville\nLa temporada començava incerta i precipitada per al quatre cops campió del món. La decisió fulminant de Volkswagen de tancar la seva etapa als ral·lis va deixar sense equip de la nit al dia el pilot de Gap. A Ogier li van ploure les ofertes dels principals equips del mundial i després de mil i un rumors, alguns de fonamentats i d'altres d'absolutament esotèrics, va decantar-se per integrar-se a la estructura més humil del campionat del món de ral·lis: M-Sport. L'estructura britànica liderada per l'expilot del mundial Malcolm Wilson va aconseguir convèncer el quàdruple campió per liderar el nou projecte i tornar a fer, anys i panys després, un Ford guanyador.\nEl Ford M Sport ha retrobat la victòria quatre anys després Ford\nAmb poc rodatge i sense conèixer el nou vehicle a la perfecció, Sébastien Ogier va encarar els primers quilòmetres de la campanya 2017 des de la bella localitat d'Entrevaux, als peus del riu Var. El francès va fer del compromís entre la velocitat i la precaució el seu baluard per emportar-se el Montecarlo i deixar clar als rivals que el gran dominador dels últims anys té encara fam de victòria. El triomf va emocionar l'afició, no només per l'alt grau de competitivitat que es va viure a l'asfalt i al gel, on l'equip Hyundai va demostrar que enguany aspiren a tot, sinó perquè significà el ressorgir d'una marca, d'una manera de fer. Quatre anys havien passat des de la darrera victòria d'un Ford, a Gal·les 2012, a mans de Jari-Matti Latvala. Una travessia del desert sense suport oficial cent per cent a la qual només ha perseverat el patró de M-Sport. Contra vent i marea, Wilson ha apostat aquest any al tot o res.\nThierry Neuville va estar de pega Hyundai\nThierry Neuville hauria aconseguit la victòria, la primera del nou i20 WRC, si no hagués estat per un error mentre liderava la cursa amb un còmode coixí de segons. Al tram de Bayons-Breziers es van esfumar les seves aspiracions després de tenir un toc i veure's obligat a parar i a reparar els danys. Un cop dur per al belga i per a l'equip Hyundai de Michael Nandan que ja havia vist, tristament, com en el primer tram del ral·li el seu protegit, Hayden Paddon, tenia una sortida de carretera amb la mala sort d'emportar-se un espectador que no estava ben situat.\nHyundai va patir un primer ral·li molt tràgic, amb diversos accidents i fins i tot la mort d'un espectador\nAmb Paddon i Neuville sense opció de puntuar, només el càntabre Dani Sordo i el català Marc Martí van poder mantenir l'emblema de Hyundai en llocs capdavanters, si bé al final es van haver de conformar amb la medalla de xocolata després d'afrontar, encertadament, una baixada a Peira Cava amb el cap i no amb el cor. Justament el contrari del que va fer Ott Tänak per mantenir la posició de podi. Una baixada, la de l'estonià, que recordarem força temps per la seva entrega total, caixa o faixa per portar el segon Ford als llocs d'honor.\nDani Sordo a Monte-Carlo Hyundai\nEl Montecarlo també suposava el retorn de Toyota 18 anys després d'anar-se'n. Tot i que treure'n conclusions pot semblar precipitat, la realitat és que l'equip va funcionar a la perfecció i el cotxe no va pecar gaire de problemes de joventut. De fet, el nou Yaris va aconseguir enfilar-se fins a la segona plaça del ral·li gràcies a una gestió de deu dels finlandesos Jari-Matti Latvala i Miikka Anttila. Una proesa inversemblant si tenim en consideració les coses a què ens té acostumats Jari-Matti Latvala. El finlandès, un altre dels grans damnificats amb la marxa de Volkswagen, va recalar a l'estructura de Tommi Mäkinen i, sense la pressió de tenir Ogier al mateix equip, potser, i només potser, podrem tornar a veure la millor versió del peculiar Latvala.\nLatvala va debutar al volant del seu Toyota Toyota\nLa cara totalment oposada la va donar Citroën. La firma gala tornava de forma oficial després d'un any sabàtic alineant dos vehicles de la nova generació a les mans de Kris Meeke i Stephane Lefebvre i un vehicle de l'antiga reglamentació a les de l'irlandès Craig Breen. El resultat? Breen en una aplaudida cinquena posició molt per davant del seu coetani Lefebvre i a anys llum del britànic, i cap de files, Kris Meeke. Meeke, deixeble de McRae, va abandonar tot just començar per una sortida de carretera i després en la reenganxada de les següents etapes va acabar la seva participació amb un altre accident. Aquest cop durant un enllaç i contra el vehicle d'uns espectadors. En definitiva, un ral·li negre per a Citroën.\nKris Meeke no va poder acabar el ral·li Citröen\nLa pròxima parada del mundial serà Suècia. Una nova prova de la qual serà precipitat treure conclusions però que ens començarà a donar alguna pista de quin color pot ser aquest mundial que, sobre el paper, ha de ser el més emocionant dels últims anys. A Suècia, a més, veurem per primer cop el noruec Mads Ostberg al volant d'un Ford.\nD'aquí a una setmana, el WRC torna a Karlstad. Ogier contra tots, Ogier contra els elements.


Una gran Diada de Sant Jordi! – Como elegir un libro / mileniarts /Nueva Ficción\nactividades, Barcelona, cuentos, cultura, ferias, leer, libros, literatura, Sant Jordi\nUna gran Diada de Sant Jordi!\nPublicado por leer-mola en abril 24, 2017 0 Comentarios\nAhir va ser un dia màgic i emotiu. Els carrers de Barcelona es van omplir d’stands de llibres i de roses per celebrar Sant Jordi i, com ja sabeu, no ens vam voler perdre aquesta gran festa.\nAlguns dels nostres autors van signar llibres i contes, com ara Isabel de Villalonga, qui va engegar la gran jornada cultural a la Plaça de Sarrià, a l’stand de la llibreria Hernández. Juntament amb Antonio Isla, il·lustrador, van signar molts contes d’ ‘Els sis a Barcelona’ i va ser tot un èxit! Molts nens i nenes no van perdre la ocasió per endur-se els quatre primers contes d’aquesta col·lecció que transcorre als diferents districtes de la ciutat.\nD’altra banda, ja de bon matí estàvem a l’stand de la Casa de Aragón, ubicat a prop del Liceu, amb autors com Jesús Rodellar (‘El Silencio de Custodio’) i Maria Teresa de Casasnovas (‘Lluvia de caramelos’).\nLina Mur tampoc es va voler perdre aquest dia tan especial i va signar el seu llibre ‘Sería genial oler a limpio’, tot un manual per deixar de fumar. Al matí va estar al nostre stand ubicat al Passeig de Sant Joan i per la tarda es va unir als altres autors que estaven a l’stand de la Casa de Aragón.\nDaniel Vilalta també va signar al llarg de tota la jornada el seu llibre ‘Anatoly y la ruta de los espíritus errantes’, una història inoblidable centrada en un nen de Txernòbil i ambientada als preciosos paratges de la província d’Osca.\nEl resum del dia va ser positiu: agraïm als nostres autors tota la seva entrega i dedicació i a tots aquells lectors que es van endur un llibre signat.\nL’any que ve us esperem amb més novetats i aventures!


Afectats gironins per l'estafa d'iDental participen en una protesta a Madrid - Diari de Girona\nAfectats gironins per l'estafa d'iDental participen en una protesta a Madrid\nEls perjudicats estudien denunciar les conselleries de Sanitat i els organismes de Consum de les autonomies\nUn grup d'afectats gironins per l'estafa d'iDental van participar ahir al matí a la manifestació que va recórrer el centre de Madrid per demanar solucions al seu porblema. La protesta va sortir de la Puerta del Sol i va acabar davant del Congrés dels Diputats, i els afectats gironins portaven una pancarta en la qual demanaven justícia immediata i recordaven que la salut bucodental és un dret.\nEls afectats per aquesta estafa a la demarcació de Girona s'acosten als 500 i s'han mostrat molt actius en els darrers mesos denunciant la injustícia que estan patint. En aquest sentit, en total, la Policia Nacional va recollir 9.000 expedients de la clínica que l'empresa tenia al carrer Emili Grahit de Girona.\nMolts dels pacients del conjunt de l'Estat han denunciat haver rebut pressions de les financeres per fer front als pagaments de tractaments que no van rebre.\nAna López, una de les impulsores de l'Associació Nacional d'Afectats per iDental (Adafi), va explicar que estudien denunciar les conselleries de Sanitat i els organismes de Consum de les comunitats autònomes per «falta d'atenció».\nLa justícia torna a exigir als bancs que deixin de reclamar crèdits d'iDental.\nEl jutge processa l'excúpula d'iDental per frau de 23 milions a la Seguretat Social.\nEls afectats d'iDental denuncien el govern municipal de Girona i la conselleria de sanitat per «deixadesa».


Bloc d’en Joan Panisello: Visita al taller-exposició de Joan Panisello.\nVisita al taller-exposició de Joan Panisello.\n(Aquest text ha estat escrit per professors de l'Escola de Jesús, participants en el projecte Comènius)\nLa setmana del 8 al 14 de febrer un grup de mestres de Finlàndia i Turquia van estar visitant l’Escola Daniel Mangrané de Jesús amb motiu d’un projecte Comènius, que promou l’intercanvi de professorat entre països d’Europa i facilita que l’alumnat de les diferents escoles pugui treballar conjuntament una sèrie d’activitats mitjançant les noves tecnologies.\nUna de les activitats a realitzar va ser donar a conèixer mitjançant una presentació en diapositives a diversos personatges famosos de l’entorn. Per part de l’escola de Jesús es va escollir Antoni Gaudí, el Terrer Roig i Joan Panisello. Aquest darrer va visitar el centre, l’alumnat va escoltar les seves explicacions sobre la seva obra, el van entrevistar i es van fer tot un seguit d’activitats entorn de la seva figura humana i com a ceramista. El dia 10, aprofitant que els convidats d’altres països estaven a Jesús, varem apropar-nos per conèixer personalment a Joan, qui ens va obrir les portes de casa seva, del seu taller i de les seves exposicions permanents. No cal dir que el professorat va quedar encantat amb la visita, ja que l’havien treballat al seu país amb l’alumnat, i després poder-lo veure realment a casa seva i en persona va ser tot un esdeveniment per a ells i elles.\nNomés ens resta agrair novament a Joan la seva amabilitat, vitalitat i disponibilitat a col·laborar en tot allò que des de l’escola se li ha demanat i que ara hi haurà països com Finlàndia i Turquia on la seva obra i la seva trajectòria serà coneguda per l’alumnat dels diferents llocs i tota la comunitat educativa, al mateix temps que l’alumnat del nostre poble ha pogut també gaudir de la seva presència a les aules i conèixer millor la seva obra.\nPetites exposicions, 2ª part (febrer 2010)\nConcurs de Pintura del Poble de Jesús 2010\nUn mes de febrer extraordinari en visites\nCatàleg 1ª Biennal d’art de Corbera d’Ebre\n174 Ex–libris de Frederic Mauri comentats per Mane...\nJoan Panisello al BUTLLETÍ INFORMATIU DE CERÀMICA\nInauguració al blog de petites exposicions d’obra ...


valeri bure bio, edat, valor net, sou, dona, fills, alçada - Biografia\nFets de Valeri Bure\n13 de juny de 1974\nAntic jugador d’hoquei sobre gel\nNatasha Valerievich gratuït, Lev Valerievich gratuït, Maksim Valerievich gratuït\nVeure més / Veure menys Fets de Valeri Bure\nValeri Bure és l'antic jugador de l'hoquei sobre gel que exerceix com a instructor principal del Club de Hockey de Los Angeles Kings L. A més, ara és entrenador principal de l'equip de LA Jr. Kings Peewee A.\n1 Quin és el valor net i el sou de Valeri Bure?\n2 Amb qui està casada Valeri Bure? Alguns nens?\n4 Quina és l'altura de Valeri Bure?\nQuin és el valor net i el sou de Valeri Bure?\nSegons el valor net de celebritats, el jugador d'hoquei sobre gel Valeri Bure té un valor net estimat10 milions de dòlars. Durant la seva carrera, Bure es va pagar22,5 milions de dòlars aés el seu salari. A l'any2003a2004Ha anat a Florida Panthers, que ha donat voltes3,1 milions de dòlars.\nA més, Bure va tornar al certamen sobre la temporada del reality show de patinatge artístic de la Canadian Broadcasting Corporation Battle of the Blades de l'any2010. Bure i la seva parella Ekaterina Gordeevava guanyar el premi en diners$ 100,000però la va fer donació a beneficència. La parella va comprar 2,564peus quadrats aAnys 60rang de nivell dividit contemporani format per 4 habitacions, 3 banys per$ 2.355.000.\nTítol; L'esposa de Valeri Bure (Font: bdbphotos)\nD’altra banda, l’esposa de Valeri, Candace Cameron, és una especialista nord-americana a la pantalla, creadora, creadora i especialista en programes de televisió, que val la pena estimar12 milions de dòlars.\nA l'any 2007, la parella va obrir un restaurant anomenat 'The Milk and Honey Café' a Florida, però el va tancar quan es van traslladar a Califòrnia. Tenint en compte això, estem segurs que la parella gaudeix del seu luxós estil de vida de manera luxosa.\nAmb qui es troba Valeri Bure casada? Alguns nens?\nValeri Bure és un home casat amb una actriu nord-americana Candace Cameronendavant22 de juny de 1996.Ells van presentar en un joc de caritat per la seva co-estrella de Full HouseDave Coulier. La química va funcionar molt bé i aviat van caminar pel passadís. En una de les entrevistes, la dona de Valeri, Cameron, va declarar que el seu amor no ha canviat mai des de quan eren adolescents. Ella va dir:\n'Hem passat d'estimar-nos com a adolescents a estimar-nos mútuament com a adults amb nens adolescents'.\nAixí mateix, la parella va celebrar21anys del seu amor endavant22 de juny de 2017,i Candace va penjar una imatge amb un títol.\nTot va començar aquí. Em va tenir al primer pas. Feliç 21è aniversari el meu amor #FrederictonNB #MontrealCanadiens # 2ndDate # 1994\nDels seus matrimonis, tenen tres fills: filla Natasha Valerievich gratuït, Lev Valerievich gratuït, Maksim ValerievichGratuït nascut a15 d’agost de 1998,i fillsLev Valerievich gratuïtnascut a20 de febrer de 2000, i Maksim Valerievich Gratuïtnascut a20 de gener del 2002.\nLa seva fillaNatasha burehi va participarTemporada 11 de La VeuaAdam Levineequip Va ser eliminada a la ronda de batalla10 d’octubre de 2016.\nCapítol: Valeri Bure amb la seva dona i els seus fills (Font: popsugar)\nCameron intenta enganyar la seva petita i va provar:La veu“. A més, va ser l'autèntica xerrada, la petita nena de Camerons va fer una audició per a l'espectacle 'La veu'i, a més, ha estat triat perAdam Levine. A partir d’ara, Valeri i la seva dona viuen una vida feliç junt amb els seus fills.\nVa néixer Valeri Bure13 de juny de 1974, com Valeri Vladimirovich 'Val' Bure a Moscou, Unió Soviètica. El seu signe de naixement Gèminis. Va néixer dels pares VladimiriTatiana gratis com el nen més petit. Són originaris de Furna, Suïssa.\nEls avantpassats de Valeri solien fabricar rellotges cars per a l'empresa anomenada tsars russes 1815-1917. Tot i això, va tenir una infantesa trista, ja que els seus pares es van separar quan tenia 9 anys. Valeri és la doble nacionalitat russoamericana i pertany a l'ètnia caucàsica.\nA l'any 1991, Valeri es va mudar a Amèrica del Nord amb el seu pare i el seu germà Pavel. Es van establir primer a Los Angeles, on el seu pare va continuar entrenant als dos fills en el condicionament físic i l'hoquei. Aleshores Valeri volia ser jugadora d’hoquei.\nQuina és l'altura de Valeri Bure?\nValeri es troba a una alçada mitjana de 5peus 11 polzades amb un pes igualat de 82 Kg. Té un atractiu parell d’ulls verds amb color de cabell ros. Té un aspecte adequat i molt maco.\nA finals dels anys 90, Bure va jugar tres partits amb l'HC CSKA Moscou de la Lliga de Campionat Soviètic. Als 17 anys, se li va permetre jugar a hoquei de nivell júnior i es va incorporar als Spokane Chiefs de la Western Hockey League, abreviada com WHL el convertint en el primer jugador de Rússia en la història de la lliga.\nEn la primera temporada a la WHL, Bure va aconseguir registrar 49 punts en 53 partits disputats1991-1992per als caps. Aleshores, els Montreal Canadiens el van seleccionar al Projecte d'entrada de la NHL de 1992 L'última temporada, Valeri va aconseguir acumular 102 punts i es va nomenar al segon equip de totes les estrelles.\nDins1994-95, Valeri va passar la major part de les temporades amb el Fredericton Canadiens, la filial de la American Hockey League de Montreal (AHL). Va aconseguir 23 gols i 48 punts en 45 partits. Més endavant a1995,28 de febrer Valeri va rebre una retirada a Mont-real a finals de la temporada i va debutar a la NHL contra els New York Islanders.\nEl mateix any, Valeri es va combatre algunes lesions greus, dues concussions i una lesió renal a causa de la qual va jugar 64 partits, 13 menys que la temporada anterior.\nTítol: Valeri Bure amb el seu germà\nPer jugar al Calgary Flames, Valeri es va convertir en un jugador ofensiu i es va convertir en un dels golejadors principals de l'equip. Dinsl'any1998-1999La temporada, va ser considerat el tercer millor jugador de l’equip que va marcar 6 gols i 53 punts.\nDe la mateixa manera, es va convertir en la part de l'equip mundial del2000Joc All-Star. Allà va jugar en línia amb el seu germà. Encès24 de juny del 2001, Bure va ser comercialitzat juntament amb les FlamesJason Wiemera les Panteres de Florida\nDurant la temporada 2001- 02\nValeri no va poder actuar a causa de la seva malaltia al genoll que li va començar a molestar abans de la temporada i a causa d'una lesió perduda en 37 partits. Així mateix, el seu gràfic quant a carrera va ser una mica baix en la temporada 2002-03. Va anotar només 5 gols i 26 punts en 46 partits per a Florida.\nA continuació, Valeri es va comercialitzar a St. Louis Blues11 de març del 2003, a canvi de defensorMike Van Ryn. Després d’haver estat lliure de lesions, va marcar 20 gols per cinquena vegada a la seva carrera.\nMés tard Valeri es va col·locar a la línia superior de les estrelles amb altres jugadorsJere LehtineniMike Modanoi va registrar 7 punts en 13 partits per concloure la temporada regular. A més, Bure no va poder jugar enlloc2004-05ja que es va cancel·lar tota la temporada de la NHL per alguna disputa laboral.\nEl mateix any, la seva segona lesió per cirurgia de maluc li va costar perdre tota la temporada, per la qual cosa Valeri va decidir retirar-se als 31 anys.\nrichard alçada de lewis


HORITZÓ LABORAL by Taula Tas - issuu\nFU LL I N F OR MATI UANY 11 · NÚMERO 21 · GENER 2010D E L TR E BALL AM B S U P ORT\nA LE S I LLE S BALEAR SHoritzó laboral\t1\tLa Taula de Treball en números\t2\nDIVULGACIÓ Polítiques actives d’inserció laboral a\tl’Administració Pública\t4\nFORMACIÓ CONTINUADA Entrevista a Carme Calafat,\ttècnic de formació\t5\tNOTÍCIES D’INTERÉS 7\tELS EMPRESARIS, ELS TREBALLADORS I ELS COMPANYS, RESPONEN 10\nPROTAGONISTES Ramón Rosselló\t13\tNORMATIVA 15LE S DADE SLa taula,\nDurant l’any 2009, la Taula TAS,\na través de les entitats que la conformen,\nha donat atenció personalitzada a\npersones amb risc d’exclusió social i\npersones amb discapacitat i malaltia\nmental fins a un total de 1.414. D’aquesta\nquantitat, 709 han estat inserides a la\nLa suma d’ empreses col.laboradores\nde tot aquest any ha estat de 461 i s’ha\naconseguit la important xifra 284\ncontractes indefinits.INDICADOR TOTAL 2009\nPersones ateses\t21.414Persones inserides\t709Contractes indefinits\t284Empreses col·laboradores\t461DIVU LGACIÓPolítiques actives\nActuacions de l’IMASFruit\tde\tl’interès\tdel\tConsell\tde\tMallorca\ten\tles\tpolítiques\tsocials,\ti\tamb\tla\tvoluntat\tde\tgarantir\tels\tprincipis\tde\tno-discriminació\ti\tigualtat\td’oportunitats\ten\tl’accés\ta\tla\tfunció\tpública,\tl’IMAS\t(a\ttravés\tde\tla\tSecció\td’Iniciatives\tSociolaborals)\tduu\ta\tterme\tvaries\tiniciatives\tadreçades\ta\tla\tintegració\tlaboral\tde\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\ta\tl’administració\tpública.\tEn\trelació\tal\tConsell\tde\tMallorca,\tl’any\t2007\tes\tva\tsignar\tun\tconveni\tmarc\tde\tcol·laboració\tentre\tambdues\tentitats\ten\tmatèria\td’inserció\tdel\tcol·lectiu\tde\tpersones\tamb\tdiscapacitat,\tamb\tuna\tduració\tinicial\td’un\tany\ti\tfins\ta\t2010.\tS’han\tafegit\tdos\tannexes:\n•\tManteniment\tdels\tjardins\tdels\tedificis\tde\tLa\tMisericòrdia,\tllar\tde\tla\tinfància\ti\tllar\tde\tla\tjoventut.\t•\tNeteja\tde\tdos\tcentres\tsocioculturals,\ttres\tparcs\tde\tbombers\ti\tdos\tlocals\tdestinats\ta\ttallers.3Està\tprevist\tampliar\taquesta\tcol·laboració\ten\taltres\tàmbits\tcom\tels\treferents\ta\ttasques\td’hoteleria,\tconsergeria\to\tmanteniment\td’edificis.\tPel\tque\tfa\treferència\tal\tpropi\tIMAS,\tactualment\tcoexisteixen\tvaries\tlínies\td’actuació\tper\ttal\tproporcionar\tllocs\tSecció Iniciatives Sociolaborals\nInstitut\tMallorquí\td’Afers\tSocials\nConsell\tde\tMallorcade\ttreball\tnormalitzats\tals\ttreballadors\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual:\n•\tUna\tinstrucció\tdel\tpresident\tper\ttal\tde\tregular\tl’accés\tde\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\ta\tl’ocupació\tpública\tde\tl’IMAS.\n•\tUtilitzar\tla\tcontractació\tpública\tper\tfomentar\tla\tcohesió\tsocial,\tla\tigualtat\td’oportunitats\ti\tl’ocupació\tde\tpersones\ten\tsituació\tdesafavorida\tmitjançant\tles\tclàusules\tsocials.\tL’objectiu\tés\tque\tla\tinversió\tpública\tque\tsuposa\tla\tcontractació\tde\tles\tadministracions\tpúbliques\tpugui\timpulsar,\ta\tmés\tde\tl’estricte\tcompliment\tde\tl’objecte\tcontractual,\taltres\tobjectius\tbeneficiosos\tper\ta\tla\tsocietat.\tI\tés\tper\taixò\tque\ts’ha\tiniciat\tl’elaboració\td’una\tinstrucció\tde\tprocediment\tper\tintroduir\taquestes\tclàusules\ten\tles\tcontractacions.\n•\tDins\tla\tplantilla\tde\tla\tLlar\td’Ancians\tdisposam\tde\tquatre\tplaces\tlaborals\tper\ta\tpersonal\tde\tserveis\tresidencials.\tAquest\ttreballadors\tson\tusuaris\tde\tCoordinadora-\tFederació\tBalear\tde\tPersones\tamb\tDiscapacitat.\n•\tContractar\tcada\tany\tentre\t4\ti\t8\ttreballadors\tamb\tdiscapacitat\tper\ttal\tde\tcobrir\tbaixes\tper\tvacances\tdel\tpersonal\tde\tserveis\tresidencials\tde\tdiversos\tcentres.\t•\tMitjançant\tde\tsubvencions\tSOIB-CCLL\tcontractar\ttres\ttreballadors\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tper\tdur\ta\tterme\ttasques\tadministratives\ti\tde\tmanteniment\ti\ttreballadors,\tper\ttasques\tde\tjardineria\ti\tmanteniment\tforestal.“Tots aquests treballadors son\nusuaris del Programa ERGON.\nLa metodologia aplicada per tal\nde garantir l’èxit de la integració\nsociolaboral és la de\nTreball amb Suport.”•\tLa\ttasca\trealitzada\tde\tdiversos\tAjuntaments\tde\tMallorca\tper\ttal\tde\tdonar\ta\tconèixer\ti\tassessorar\ten\tmatèria\tde\treserva\tde\tplaces\ti\tredacció\tde\tles\tconvocatòries\tespecífiques\td’oferta\tpública.\tGràcies\ta\taquesta\ttasca\tha\tcontractat\ttreballadors\tels\tAjuntaments\td’Artà,\tInca,\tLloret,\tSant\tLlorenç,\tSanta\tMaría.\t,\tSineu,\ti\tVillafranca.\tEn\tl’actualitat\taquestes\tcol·laboracions\tes\tvan\tampliant\ta\taltres\tajuntaments.\n•\tLa\tcol·laboració\tamb\tla\tUIB,\tha\tpermès\tla\trealització\tde\tquatre\tcontractes.\tTots\taquests\ttreballadors\tson\tusuaris\tdel\tPrograma\tERGON,\tdesenvolupat\ta\tl’IMAS\t–amb\tcofinançament\tde\t•\tA\ttravés\td’un\tacord\tamb\tl’Escola\td’Hoteleria\tde\tla\tla\tConselleria\tde\tTreball\ti\tFormació–\tdes\tde\tla\tSecció\tUIB,\tes\tcontractarà\tper\tun\tany\tuna\tpersona\tamb\td’Iniciatives\tSociolaborals.\tEn\taquest\tprograma\ttambé\tdiscapacitat\tintel·lectual\tper\ttal\tde\tdesenvolupar\ttas- hi\tparticipen\tASPAS,\tCoordinadora-Federació\tBalear\tde\tPersones\tamb\tDiscapacitat,\tGirasol\ti\tINTRESS.\tques\td’ajudant\tde\tcuina/menjador.\n•\tEn\tla\tRLT\tde\t2009\tes\tcontempla\tla\tcreació\tde\tcinc\tllocs\tde\ttreball\tper\ta\tpersones\tamb\tdiscapacitat.\n•\tPromoure\tla\trealització\tde\tconvenis\tde\tcol·laboració\tamb\tempreses\tpunteres\to\tde\trellevància\tde\tla\tnostra\tComunitat\tAutònoma\tper\ttal\tde\tpossibilitar\tla\tigualtat\td’oportunitats\ti\tl’accés\tal\tmercat\tde\ttreball\tordinari\ta\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat.\n•\tAmpliar\tla\tsignatura\td’aquests\tconvenis\ttambé\ta\taltres\tAdministracions\tPúbliques.\tCal\tdestacar\ttambé:4•\tLa\tcontractació\tper\tpart\tde\tla\tFundació\tper\ta\tl’Atenció\ti\tSuport\ta\tla\tDependència\ti\tPromoció\tde\tl’Autonomia\tPersonal,\tdepenent\tdel\tGovern\tBalear.F O R M AC I Ó C O N T I N UA DAEntrevista\na Carme Calafat\namadip.esmentPer\tquè\tes\ttan\timportant\tque\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tes\tformin?\nEn\tprimer\tlloc,\tperquè\tforma\tpart\tde\tla\tnostra\tmissió\tassegurar\tque\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\ttinguin\tels\tmateixos\tdrets\ti\toportunitats\tque\tqualsevol\taltre\tciutadà\ti\tel\tdret\ta\tformar-se\tn’és\tun.\tEn\tsegon\tlloc,\tperquè\tens\ttrobam\ten\tun\tmón\tmolt\tcompetitiu,\ton\taquells\tque\ttenen\tmés\tpossibilitats\tde\ttriomfar\ta\tnivell\tlaboral\tsón\tels\tmés\tpreparats\ti,\tper\ttant,\tés\tmolt\timportant\tcapacitar\tles\tpersones\tal\tmàxim.\tI\ten\ttercer\tlloc,\tperò\tno\tmenys\timportant,\tperquè\tl’empresari\tque\tha\tdecidit\tcontractar\tuna\tpersona\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\ttingui\tla\tgarantia\tque\taquell\ttreballador\tpodrà\tassumir\tamb\tèxit\tla\tfeina\tencomanada.5lleria\td’Educació\ti\tpretenen\tdesenvolupar\tcompetències\tprofessionals\tque\tpermetin\tuna\tinserció\tsocial\ti\tlaboral\tsatisfactòria.\nD’altra\tbanda,\tels\talumnes\tamb\tDI\tque\than\tobtingut\tel\tgraduat\ten\tsecundària\tpoden\taccedir\ta\tprogrames\tde\tformació\tprofessional\tde\tgrau\tmitjà.\tTot\ti\tque\tresulta\tuna\texcepció\tque\tel\tcol·lectiu\tdel\tque\tparlam\tarribi\ta\taccedir\ta\taquests\tcursos,\tcada\tvegada\tse’n\tdonen\tmés\tcasos,\tfet\tque\tobliga\ta\tfer\tles\tadaptacions\tnecessàries\ti\tcomptar\tamb\tpersonal\tde\tsuport\tque\tfaciliti\tel\tprocés\td’aprenentatge.I\tels\tadults?\nPer\ta\tells\tcomptam,\tentre\td’altres,\tamb\tcursos\tde\tformació\tocupacional\tsubvencionats\tper\tla\tConselleria\tde\tQuines\topcions\tformatives\ttenen\tactualment\tels\tjoves\tTreball\ti\tFormació.\tEstan\tdirigits\ta\tpersones\tamb\tnecessitats\tformatives\tespecials\tque\tpresenten\tdificultats\tper\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tde\tles\tIlles?\nSi\tparlam\tde\tjoves\tamb\tDI\tde\tmenys\tde\t21\tanys\tque\ta\tla\tseva\tinserció\tprofessional.\nacaben\tla\tseva\testada\tformativa\tals\tcentres\teducatius\tsense\tdisposar\tde\tcap\ttitulació\tacadèmica\t(graduat\tes- Pensa\tque\tsón\tsuficients?\tS’haurien\td’incrementar?\ncolar),\ttenim\tl’opció\tdels\tprogrames\tconeguts\tcom\tPQPI\tPensam\tque\tés\tfonamental\testar\tmolt\tatents\ta\tla\tcon(programes\tde\tqualificació\tprofessional\tinicial)\to\tCAPI\tjuntura\tsocioeconòmica\tdel\tnostre\tentorn\ta\tl’hora\tde\tpla(curs\td’aprenentatge\tprofessional\tinicial),\ten\tel\tcas\tque\tnificar\tels\trecursos\tformatius.\tVivim\tuna\tsituació\tde\tcrisis\tsiguin\timpartits\tper\tcorporacions\tlocals\to\tentitats\tsen- que\tens\tporta\ta\tun\tincrement\tgradual\tde\tles\ttaxes\td’atur;\tse\tànim\tde\tlucre.\tAquests\tprogrames\tformen\tpart\tde\tla\ta\tmés,\ten\tel\tcas\tconcret\tde\tles\tBalears\tens\ttrobam\tamb\tformació\treglada\tpostobligatòria\tque\tofereix\tla\tConse- una\tespecialització\texcessiva\tdel\tsector\tserveis\ti\tamb\tla\tF O R M AC I Ó C O N T I N UA DAbaixa\tqualificació\tdels\ttreballadors.\tAmb\ttot\taixò\tes\tfa\tnecessari\tinvertir\tesforços\ten\tel\tmoment\tde\tformar\tels\tfuturs\ttreballadors,\ti\taixò\tsuposa\tincrementar\tl’oferta\tformativa\ti\tdiversificar-la.\nQuin\tseria,\ten\tlínies\tgenerals,\tel\tmodel\tmés\tadequat\tde\tformació\tper\ta\tpersones\tamb\tDI?\nSobretot\tun\tmodel\tflexible,\tque\tpermeti\tfer\tles\tadaptacions\tque\tles\tpersones\tamb\tnecessitats\tformatives\tespecials\trequereixen.\tPer\texemple,\tadaptacions\tpel\tque\tfa\ta\tla\tdurada\tde\tla\tformació,\tla\tmetodologia\to\tel\ttipus\tde\ttasques\tque\tés\timportant\taprendre.\nUn\tmodel\tque\tofereixi\tuna\tformació\tmolt\tlligada\tal\tmón\tlaboral,\tés\ta\tdir,\tuna\tformació\tque\tes\trealitzi\tsempre\tque\tsigui\tpossible\ten\tentorns\tlaborals\treals.\nUn\tmodel\tde\tformació\tque\tfomenti\tprincipalment\tl’adquisició\ti\tel\tmanteniment\tde\tactituds\tpositives,\thàbits\tsociolaborals\tbàsics\ti\tcomuns\ta\tqualsevol\ttreballador,\tindependentment\tdel\tlloc\tde\tfeina\tque\tes\tpugui\tocupar\ten\tel\tfutur.\nUn\tmodel\tde\tformació\tque\tformi\tels\talumnes\ten\taquelles\tcompetències\tpròpies\tde\tla\tprofessió\tque\than\tescollit\ti\tafavoreixi\tla\tseva\tindependència\tpersonal\ti\tsocial.\nSi\tplanificam\tun\tmodel\tde\tformació\tque\ttingui\ten\tcompte\ttots\taquets\taspectes\tprobablement\tdotarem\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tdels\trecursos\tnecessaris\tper\tpoder\tdur\ta\tterme\tla\tseva\tinserció\tlaboral\tamb\tmajors\tprobabilitats\td’èxit.6En\tgeneral,\tles\tpersones\ttenen\tclar\tquina\tformació\tvolen\tfer\to\tels\tcosta\tdecidir-se?\tCada\tvegada\tés\tmés\tfreqüent\tcomptar\tamb\tmés\tjoves\tals\tnostres\tserveis.\tSón\tpersones\tque\tacaben\tde\tsortir\tde\tl’escola\tamb\tla\tidea,\tsovint\tpoc\trealista,\td’incorporar-se\timmediatament\tal\tmón\tlaboral\ti\taixí\tdisposar\td’uns\tingressos.\tConsideren\tque\tja\ttenen\tl’edat\tper\tcomençar\ta\tfer\tfeina,\ti\tels\tcosta\tmolt\tacceptar\tque\tencara\tno\testan\tpreparats\tper\ta\taquesta\tnova\tetapa.\nTambé\tobservam\tsovint\tcom\taquestes\tpersones\tsolen\ttenir\tunes\tpreferències\tprofessionals\tque\tno\tes\tcorresponen\tamb\tles\tseves\tcapacitats\tactuals:\tsaben\tquè\tvolen\ti\tquè\tels\tagradaria\tfer\tperò\tno\tes\tplantegen\tsi\testan\trealment\tpreparats\tper\tdesenvolupar\taquesta\ttasca\tni\tquè\tpodrien\tfer\tper\tpreparar-se.\tEn\taquest\tsentit\tcal\tfer\tuna\tfeina,\tper\tcert\tgens\tfàcil,\td’adequar\tles\tseves\texpectatives\ti\tpreferències\tprofessionals\ta\tla\trealitat.\tSi\tho\taconseguim\tés\tmés\tprobable\tque\tles\texperiències\tlaborals\ttinguin\tcontinuïtat\ti\tes\tpugui\tassolir\tmés\tràpidament\tl’estabilitat\tlaboral;\ten\tcas\tcontrari,\tsol\tser\thabitual\tque\taquestes\tpersones\tcomencin\ta\ttenir\texperiències\tlaborals\ta\tdiferents\tàmbits,\tde\tcurta\tdurada\ti\tamb\tun\tfinal\tno\tgaire\tsatisfactori\to\tque\tadoptin\tuna\tactitud\tpassiva\tesperant\tque\tun\tdia\tqualcú\ttoqui\ta\tla\tporta\tde\tca\tseva\tamb\tuna\tfeina\tde\tregal.\tCap\ta\ton\topina\tque\ts’haurien\td’invertir\tels\tesforços\tamb\tvista\tal\tfutur?\tPer\tun\tbanda,\tinsistesc\tque\tés\tmolt\timportant\taugmentar\ti\tdiversificar\tl’oferta\tformativa\texistent,\ti\tencara\tmolt\tmés,\ten\ttemps\tde\tcrisi\tcom\tl’actual.\tI,\tper\tl’altra,\tresulta\timprescindible\tseguir\tfomentant\tels\tvincles\tde\tcol·laboració\tentre\tles\tentitats\ti\tles\tadministracions\tpúbliques\tper\tpossibilitar\tun\tmajor\tconeixement\ti\tcomprensió\tde\tles\tnecessitats\ti\tpoder\toferir\tles\trespostes\tmés\tadequades.NOTÍCI E S D’I NTE RÉSConveni\nLa\tsignatura\tdel\tConveni\tde\tla\tMesa\tde\tTreball\tamb\tSuport\tes\tva\tfer\tel\tpassat\t9\tde\tjuliol\ta\tla\tseu\tde\tla\tConselleria\tde\tTreball\ti\tFormació,\tdurant\tun\tacte\tal\tqual\tvaren\tassistir\tels\trepresentats\tde\tles\t16\tentitats\tque\tsignaren\tel\tConveni,\tdiferents\ttreballadors\ti\tun\tgran\tnombre\tde\tmitjans\tde\tcomunicació.\nFirmat\tper\tcinc\tadministracions\tpúbliques\ti\tonze\tentitats\tsense\tànim\tde\tlucre,\tel\tConveni\tté\tl’abast\tterritorial\tde\tles\tIlles\tBalears\tja\tque\thi\testan\trepresentades\tMallorca,\tMenorca\ti\tEivissa.\tS’establiren\tles\tfuncions,\tles\tobligacions\tde\tles\tparts,\tl’organització\ti\tfuncionament\ti\tla\tseva\tvigència.\nDins\tl’apartat\td’obligacions,\tles\tadministracions\tes\tcomprometen\ta\tfer\taportacions\teconòmiques\tperquè\tla\tMesa\tpugui\tdur\ta\tterme\tles\tseves\tfuncions,\ta\tmés\tde:\t•\tEditar\tun\tdíptic\tde\tdifusió\tdel\ttreball\tamb\tsuport.\n•\tDur\ta\tterme\tcursos\tde\tformació\tper\tels\ttreballadors\tque\tparticipen\tals\tprojectes\tde\tTAS.\n•\tMantenir\tla\tbase\tde\tdades\tde\tla\tMesa.\n•\tEditar\tquesta\trevista\tde\tdivulgació.7En\tfinalitzar\tla\tsignatura\tels\tperiodistes\tvàrem\tfer\tnombroses\tpreguntes\ttant\ta\tnivell\tmetodològic\tcom\ta\tnivell\tde\tquantificació\tde\tles\tpersones\ti\tempresaris\tque\tes\tbeneficien\tdel\ttreball\tamb\tsuport.Jornades\nDurant\taquest\tany\ti\tdes\tde\tla\tMesa\ts’ha\tseguit\tapostant\tper\tla\tformació\ti\tla\tmillora\tcontínua\tdels\ttècnics\tde\tles\tdiferents\tentitats,\tamb\tl’objectiu\tde\tdotar-los\td’habilitats\ti\teines\tper\tmillorar\tla\tseva\ttasca\tdiària,\taixí\tcom\tper\tenriquir\tla\tpràctica\tprofessional\tdel\ttreball\tamb\tsuport\tamb\tpersones\tamb\tdiscapacitat.\tS’han\tduit\ta\tterme\tdues\tjornades\tde\tformació:\tles\tprimeres,\tdurant\tel\tmes\tde\tmaig,\tque\tsota\tel\ttítol\tde\tJornades\tNormativa\tLaboral:\tRevisió\ti\tActualització,\tes\trealitzaren\ta\tMallorca,\ta\tMenorca\ti\ta\tEivissa,\tamb\tl’objectiu\td’informar\tsobre\tels\tcanvis\tque\ts’han\tproduït\tsobre\taspectes\tde\tcontractació\tde\tpersones\tamb\tdiscapacitat\ti\tsobre\tprestacions.\nLes\tsegones,\tles\tVIII\tJornades\tde\tReflexió,\trealitzades\ta\tPalma\tdurant\tels\tdies\t3\ti\t4\tde\tdesembre\ti\tdirigides\tenguany\ta\ttreballar\tl’adquisició\td’habilitats\tper\tpotenciar\tles\tcompetències\temocionals\ten\tla\tpràctica\tprofessional\ten\ttreball\tamb\tsuport.\tEn\tambdues\tes\tcomptà\tamb\tun\talt\tíndex\tde\tparticipació.El treball\nde la EUSE8La\tEUSE\testà\tformada\tactualment\tper\t19\tentitats\trepresentatives\tdel\ttreball\tamb\tsuport\tque\tes\tfa\ta\t19\tnacionalitats\td’Europa.\tLa\tAESE\t(Asociación\tEspañola\tde\tEmpleo\tcon\tApoyo)\tés\tl’entitat\tque\trepresenta\ta\tEspanya\ten\taquesta\torganització\ti\tforma\tpart\tdel\tConsell\tde\tDirecció\tde\tla\tEUSE,\tdes\tque\tes\tva\tfundar\ten\t1993.\tEls\tdarrers\tpaïsos\tque\ts’han\tincorporat\than\testat\tSuïssa\ti\tWales,\ti\testan\ta\tles\tportes\tAndorra\ti\tRússia,\tdos\tpaïsos\tben\tdiferents,\tsobretot\tper\tles\tseves\tdimensions,\tperò\tambdós\tmolt\tinteressats\tpel\ttreball\tamb\tsuport\ti\tamb\tuna\tpràctica\tcreixent.\nL’activitat\tque\tdesplega\ten\tl’actualitat\tel\tConsell\tde\tDirecció\tde\tla\tEUSE\testà\tcentrada\tprincipalment\ten\tels\ttreballs\tque\tgenera\tel\tprograma\tLEONARDO.\tLa\tEUSE\ts’ha\tproposat\tconstruir\tuna\t“caixa\td’eines\teuropea\tper\tal\ttreball\tamb\tsuport”.\tEn\tla\tprimera\tpart,\tque\tconsta\tde\t10\tdocuments\tbàsics,\tja\tacabada,\tla\tEUSE\testableix\tla\tseva\tpostura\tsobre\tels\tcomponents\tclau\tdel\ttreball\tamb\tsuport.\nLa\tsegona\tpart\testarà\tformada\tper\t5\tguies\tpràctiques,\tque\ts’espera\tajudin\tals\tprofessionals\tde\tqualsevol\tpaís\td’Europa\ta\taplicar\tcorrectament\tla\tmetodologia\tdel\ttreball\tamb\tsuport\tal\tllarg\tde\ttot\tel\tprocés\ti\ten\tcada\tuna\tde\tles\tfases\tque\tconformen\taquest\tsistema\td’inclusió\tlaboral.\tLes\t5\tguies\tsón:\t1a\tLa\timplicació\tdel\tclient;\t2a\tEl\tperfil\tprofessional;\t3a\tLa\trecerca\td’ocupació;\t4a\tEl\tsuport\tdins\ti\tfora\tdel\tlloc\tde\ttreball\ti\t5a\tLes\tqualitats\td’un\tbon\tpreparador\tlaboral.\tLa\ttercera\tpart\tconsistirà\ten\tfabricar\tuns\tmaterials\tútils\tper\ta\tla\tformació\ti\thomologació\tdels\tpreparadors\tlaborals\teuropeus.D’altra\tbanda,\ts’està\tfent\tun\tesforç\tsuplementari\tper\treactivar\tel\tgrup\tde\ttreball\tdel\tsud\td’Europa\t(amb\tnombroses\tdificultats),\tintegrat\tpels\trepresentants\tde\tGrècia,\tItàlia,\tPortugal\ti\tEspanya.\nQuant\tal\tfutur\tde\tla\tEUSE,\tdestaca\tla\tparticipació\tde\tla\tcomissió\tEuropea\ten\tel\tfinançament\tde\tdos\tprojectes:\tUn,\tla\trealització\td’un\testudi\teuropeu\tsobre\tel\ttreball\tamb\tsuport\ti\tla\tinclusió\tlaboral\ten\tel\tsistema\tregular\tde\ttreball.\tAquest\testudi\tanalitzarà,\tentre\td’altres\tcoses,\tla\tsituació\tdel\ttreball\tamb\tsuport\ta\tsis\tpaïsos\tde\tla\tUnió\tEuropea.\tEl\tsegon\tés\tun\tgran\tprojecte\tde\ttransferència\ta\tRússia\tdel\tconeixement\ti\texperiència\tque\tté\tEuropa\tsobre\tel\ttreball\tamb\tsuport,\tper\tcontribuir\ta\tla\tseva\timplantació\ti\tdesenvolupament.\tEn\taquest\tprojecte\tla\tAESE\ttindrà\tun\tpaper\tprotagonista,\tja\tque\tella\tés\tla\tque\tha\tpresentat\tla\tsol·licitud\ta\tla\tdelegació\ten\tMoscú\tde\tla\tComissió\tEuropea.\nLa\tEUSE\tcompta\tamb\tl’escocés\tMike\tEvans\tcom\ta\tpresident,\tdedicat\ten\tcos\ti\tànima\ta\tl’exercici\tdel\tseu\tcàrrec\ti\tha\tsabut\tobtenir\tfinançament\tper\tposar\ta\ttreballar\tel\tConsell\tde\tDirecció\ten\tprojectes\ttècnics\tque\tsiguin\tútils\tper\tal\tdesenvolupament\tdel\ttreball\tamb\tsuport\ta\tEuropa,\ten\tcoherència\tamb\tla\tmissió\ti\tles\tfuncions\tque\tté\tla\tEUSE.\nLes\tIlles\tBalears\tno\tsón\taliens\ta\tla\tAESE,\tdiverssos\tprofessionals\ti\td’entitats\tsón\tmembres\ti,\tcada\tvegada\tmés,\tformen\tpart\tdel\tmoviment\teuropeu\tdel\ttreball\tamb\tsuport.\tNOTÍCI E S D’I NTE RÉSSimposiAESEEl\tPalau\tEuskalduna\tde\tBilbao\tva\tacollir\tels\tdies\t5\ti\t6\tde\tfebrer\tel\tIX\tSimposi\tde\tTreball\tamb\tSuport,\tsota\tel\tlema\t“Treballadors\tsí,\tpersones\ttambé”.\tAl\tcertamen\tes\tvarem\tpresentar\tles\tprincipals\tnovetats\ten\trelació\tamb\tla\tinserció\tlaboral\ti\tdurant\tdos\tdies\ts’hi\tva\tparlar\tde\tplanificació\tcentrada\ten\tla\tpersona,\titineraris\tindividuals,\tprojectes\tvitals\ti,\tsobretot,\tde\tla\tpresa\tde\tdecisions.\tUs\tpresentam\tun\tresum\tde\tles\tconclusions:\tel\ttreball\tés\tun\tdret\tfonamental\tde\tla\tpersona,\tperò\tno\tqualsevol\ttreball\tés\tvàlid.\tÉs\tnecessari\tmillorar\tles\ttaxes\tde\tpersones\tamb\tdiscapacitat\ten\tocupació\tordinària\ti\tequiparar-les\tamb\tles\td’ocupació\tprotegida.\tLa\tmillora\tha\tde\tser\tno\tnomés\ta\tnivell\tde\tquantitat\tsinó\ttambé\tde\tqualitat,\ttenint\ten\tcompte,\td’una\tbanda,\tles\tpossibilitats\tde\tpromoció\tprofessional\tdels\ttreballadors\tamb\tdiscapacitat\ti,\tper\tl’altra,\tmesurant\tels\tresultats\tque\tl’ocupació\tté\ten\tla\tqualitat\tde\tvida\tdel\ttreballador.\tEs\tdestaca\ttambé\tla\timportància\tde\tveure\tno\tnomés\tl’im-9pacte\tque\tla\tinserció\tlaboral\tté\ten\tla\tpersona\ti\tla\tseva\tfamília,\tsinó\ttambé\ten\tl’àmbit\tsoci\tcomunitari.\tEn\tinvestigacions\trecents\ts’han\tpresentat\tresultats\ton\tles\tpuntuacions\tmés\taltes\ten\tcompetitivitat\ti\tproductivitat\tles\ttenen\tels\ttreballadors\tamb\tdiscapacitat,\tal\tmateix\ttemps\tque\ts’obtenen\tles\tmés\tbaixes\ten\tpertinença\tsocial\ti\tintegració\ten\tla\tcomunitat.\tParal·lelament,\tés\timportant\ttenir\ten\tcompte\tel\tpaper\tdels\tcentres\tespecials\td’ocupació\ten\tel\ttrànsit\tdels\tseus\ttreballadors\tcap\ta\tl’ocupació\tordinària,\tsent\tconscients\tde\tles\tdificultats\tde\tconscienciació\tde\tpermetre\tl’accés\tal\tsistema\tordinari.LE S E M PR E S E S R E S PON E NRamón\nFerrer BordoyÉs l’alma\tmater d’aquest\nhotel i l’empenta en el seu\ntreball s’encomana a tot el\nseu personal. Amb seixanta\nempleats, Ramón tenia clar\ndes del començament que\nla discapacitat no seria\nun handicap per a la seva\ncontractació i que cada empleat\nés un individu amb les seves\ncircumstàncies i procura tenir-les\nen compte i respectar-les. Està\nencantat amb la seva integració i\nsap que és un treballador vàlid i\nadaptat a l’equip. Els avantatges\nfiscals depenen dels tipus\nde contractes i reconeix que\nles cadenes hoteleres han de\ncomplir la seva responsabilitat\nsocial corporativa, però també\nté clar que això no serà només\nel motiu de la contractació.\nPoder fer que se senti valorat,\nimportant i independent\neconòmicament és per a ell\nrealment el més important.Personalment pensa que\ncontractar persones amb\ndiscapacitat és una motivació i\nno solament una responsabilitat\nsocial o obligació que tenen\nles empreses. Els avantatges\nfiscals depenen dels tipus de\ncontractes i a cadenes hoteleres,\namb costs de personal tan\nelevats, es tenen en compte\nperò mai són el motiu últim\nde contractació. Està encantat\namb l’experiència, repetirà i\nsi pogués n’augmentaria el\nnombre, però reconeix, per la\nmateixes característiques de les\ntasques d’hoteleria i restauració,\ntenir certes limitacions per oferir\nocupacions. Té un somriure\nsincer i inculca al seu personal\nla màxima que diu: “S’ha de\ntreballar amb i per a persones\nque passen les seves vacances,\nque vénen a gaudir i relaxar-se\ni aquests solament haurien de\ntrobar un ambient agradable i\ncordial.”Hotel Condes de Alcudia,\nDirector10Aparthotel Mar Blau,\nDíaz RafónJuan Carlos\nCostoya BarreiroA la nostra empresa sempre\nens hem plantejat la\nincorporació de persones amb\ndiscapacitat des del punt de\nvista d’una col·laboració social, i\nen aquest aspecte l’experiència\nés positiva. El plantejament\nbàsic es recolza en la idea que\ncal canviar l’enfocament cap\nal treballador per així adaptarnos a les seves circumstàncies\nconcretes, però al mateix nivell\nque ens podem adaptar a les\npeculiaritats d’una persona\nsense discapacitat. El que sí\nés cert és que es necessita\nun plus afegit de compromís\nperquè si no els avantatges\nfiscals no compensen, sobretot\nen contractes temporals.La figura clau és, segons ell, la\ndel preparador laboral i pensa\nque seria un salt quantitatiu\ni qualitatiu molt important\nen les contractacions si hi\nhagués bonificacions fiscals\nper a aquests. La cadena\nhotelera a Mallorca compleix en\nl’actualitat la normativa legal\nde contractació, si bé la seva\npolítica empresarial, impulsada\npel seu director general, Aurelio\nVázquez, és la d’augmentar\ngradualment el percentatge\nd’incorporacions de persones\namb discapacitat. Des de\nhumans i per a una empresa de\nprop de 4.500 treballadors a\nles illes, la fiscalitat és important\nperò és la responsabilitat social\nla que respon en aquest casos.\nLa cadena compta amb una\nFundació des de maig de 2004\nque impulsa projectes per als\ncol·lectius més necessitats, i\ndedica una especial atenció\nals nins. Personalment afirma\nque treballar de prop amb\npersones discapacitades és molt\nenriquidor i satisfactori.HiperCentro Manacor\nCap de planta i magatzemLes avantatges\nen la contractacióIberostar\nDirector de RH d’EspanyaE LS TR E BALLADORS R E S PON E NToni\nEspinas NevadoToni treballa a cuina, al tren\nde rentatge. Amb problemes\ndes de la infància, després de\ndos anys en cadira de rodes,\ndos anys en un hospital en\nplena adolescència i diverses\noperacions, avui, amb 27\nanys, ocupar un lloc de feina\ncom qualsevol l ‘ omple\nabsolutament de felicitat. Va\npensar quan començava que\nno seria capaç de realitzar\nnormalment el que se li\ndemanava, perquè li exigiria\nestar hores dret i quiet. Una\nvegada superada la por\nescènica i amb l’ajuda de la\nseva preparadora laboral, no\nsolament ocupa amb dedicació\ni cura el seu treball sinó que\nafirma que no vol anar-se’n,\nni tan sols de vacances. Està\nencantat amb l’ambient laboral,\namb els seus companys, amb\nel director, i agraeix tots els\ncursets de formació que ha\nrealitzat.N’Antonio treballa a cuina, al\ntren de rentatge. Li va costar un\npoc adaptar-se. Primer perquè\nel seu audiòfon augmentava\nconsiderablement el renou, que\nhabitualment ja hi ha, darrere\nd’una sala de menjador que\nalberga unes 500 persones. En\nno dur-lo havia de mirar, prestar\nmolta atenció per llegir bé els\nllavis i interpretar correctament\nles indicacions dels seus caps\no companys. A més, havia\nd’aprendre a realitzar el treball.\nPerò tot això va quedar enrere.\nEn aquest segon any està\nencantat amb el treball, amb\nels seus companys i caps, amb\nel sou i amb la responsabilitat\nque té. N’Antonio només té 23\nanys, és d’origen equatorià, si\nbé resideix a l’illa des dels 8, i\nés, en aquests moments, el cap\nde família.En Victorio du ja quatre anys a\nl’empresa i està molt content.\nS’encarrega de reposar material\ni sobretot, com que és fort, les\nbegudes i coses feixugues.\nMai ha tingut cap problema\ni nota que el tracten com un\ncompany més. Fins i tot surt a\nsopar amb ells i sempre estan\nde broma (sobretot amb les\nal·lotes). Abans de treballar\naquí va tenir diversos contractes\ncurts en altres empreses. El\nfet que ni sabés que passaria\nquan acabassin feia que se\nsentís molt intranquil. Ara tot\nés molt diferent: sent que té\nuna responsabilitat, però també\nla tranquil·litat, per a ell i la\nseva família, d’entregar un sou\nmensual a casa.En Manuel té 21 anys, aquesta\nés la seva tercera temporada en\naquest aparthotel de Portopetro\ni sembla tenir les coses molt\nclares. La seva feina consisteix\na recollir tots els tassons que\nels clients van deixant per les\ndiferents zones d’exterior i\nd’interior d’hotel, i fins i tot a\nla platja. Treballa des de les\ndeu i mitja del matí fins a les\nset de l’horabaixa. El primer\nany li va resultar dur perquè li\ncostava fer les seves tasques\ncorrectament, el renyaven i\na més no coneixia gaire gent.\nAra tot ha canviat: té un munt\nd’amics, ha après certes\nfrases en diferents idiomes, ha\nconegut molta gent i diu que vol\ndemanar un augment de sou\n(quan l’hotel aconsegueixi una\nestrella més) i jubilar-s’hi. Quan\nacaba la temporada en Manuel\ns’entristeix una mica ja que el\nseu treball és per a ell molt més\nque una ocupació.Hotel Condes de AlcúdiaAparthotel Mar BlauHiperCentro ManacorSant\tAntoni\tde\tPortmany.\tEivissaCala\tMillor,\tSan\tLlorenç\tdes\tCardassar.\tMallorcaAlcúdia.\tMallorca11Iberostar Club Cala BarcaCala\tMondragó,\tSantanyí.\tMallorcaEl procés\nd’adaptacióE L S C O M PA N Y S R E S P O N E NBelén\nLópez GarcíaAmb molta experiència\nacumulada i coneixedora\ndel ritme que el sector\nturístic en plena temporada\nimposa, reconeix que quan\nli varen dir que entraria\na treballar una persona\namb discapacitat tenia\ncerts dubtes de la seva\ncontinuïtat. Després d’un\nany de feina, Belén, 2a\ncap de cuina, afirma amb\nrotunditat que ha superat\namb un deu les seves\nexpectatives i que en Toni\nrealitza el seu treball a\nla perfecció, que pren\niniciatives, que és molt\namable i sempre està\ndisposat a ajudar els altres,\nsigui quina sigui la tasca.\nDiu que darrere d’aquesta\naparença de persona\ndiscreta i seriosa s’amaga\nun nin que els fa riure\nmentre les mans no paren\nde preparar plats. Ha aprés\namb ell a sensibilitzar-se per\nun altre tipus de problemes\ni diu que esà molt agraïda\nper aixòDu tretze anys treballant a\nl’illa i nou per a la cadena\nAllsun. És la 2a cap de\nrestaurant i té al seu càrrec\nvuit empleats, però sempre\nha estat un més entre ells.\nDe fet, tots formen part\nd’aquesta gran família\nque durant un munt de\nmesos comparteix el dia\nsencer. N’Antonio també.\nValora la seva puntualitat,\nla seva responsabilitat i\nprofessionalitat en realitzar\ntotes les feines que li\nencomanen i la seva\ndedicació. No ha tingut mai\ncap problema, encara que\nli encantaria que fos molt\nmenys susceptible als seus\ncomentaris. Pensa que té\nmolt de caràcter però també\npensa que per a ell és un\navantatge.La relació amb en Victorio\nha estat bona sempre. Ella\ntambé es reposadora i, a\nmés, caixera. Al principi\npotser hi havia algunes\nobjeccions però quan\nn’Araceli el va conèixer\nrealment tots els dubtes\nvaren desaparèixer. Durant\nuna temporada va tenir\nalgun problema amb temes\nd’higiene personal però es\nvaren solucionar parlant\namb ell de tu a tu i amb\nSegons n’Araceli és una\npersona molt bona de dur,\nés molt complidor i aporta\na l’empresa alegria i humor;\na més, mai té una paraula\ndolenta i tracta sempre\nels companys amb molta\neducació. Des del principi\nva ser un més i estan molt\ncontents amb ell.En José, conegut com Pepe,\ndu molt temps treballant en\nhoteleria i ara ocupa el càrrec\nde 2n cap de bar i restaurant\na l’hotel. Des que en Manuel\nva començar ha estat el seu\ncap directe i reconeix tenir\namb ell des del principi un\nfeeling especial. Valora la\nseva puntualitat, la implicació\ni el compromís amb la tasca\nque realitza. El tracta com un\nmés dels seus empleats i li\ncrida l’atenció si és necessari,\nconscient dels perjudicis\ndels excessos de confiança.\nEn plena temporada hi pot\nhaver a l’hotel prop de 2.500\nclients i mai han tingut cap\nproblema. Des que va arribar\nen Manuel reconeix que és\nespecialment rendible en tots\nels temes relacionats amb\nla integració de persones\ndiscapacitades.Hotel Condes de Alcudia12Aparthotel Mar BlauHiperCentro ManacorLes seves\nexperiènciesIberostar Club Cala BarcaP R O TA G O N I S T E SRamón Rosselló,\npreparador laboral i\nsocial de l’IMAS\nEquip impulsor de TAS13Com\tva\taccedir\ta\tles\tprimeres\tinformacions\tde\tles\texperiències\td’inserció\tlaboral\tmitjançant\tel\tmodel\tde\tSupported\tEmployment?\nPot\tresultar\testrany,\tperò\tno\tfa\tmés\tde\t20\tanys\tque\tno\thi\thavia\texperiències\tde\tSupported\tEmployment.\ta\tl’Estat\tespanyol\ti\ta\tnivell\teuropeu\thi\thavia\tuna\texperiència,\tla\tde\tSant\tMichel’s\tHouse\ta\tDublín,\tamb\tdos\tanys\td’experiència.\nDes\tdel\tCentre\tper\ta\tla\tPromoció\ti\tEducació\tSocial\t(CIPRES)\tdel\tConsell\tde\tMallorca\testàvem\tcercant\tnoves\testratègies\ten\tl’atenció\tde\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tadients\ta\tles\tnoves\tdemandes\tde\tla\tpoblació.\tA\tfinals\tdels\tanys\t80\thi\thavia\tuna\tpart\tdel\tcol·lectiu\tde\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual\tque\thavien\tdesenvolupat\tla\tseva\tetapa\tescolar\ta\tla\tescola\tordinària.\tEn\taquella\tèpoca\tes\ttreballava\tamb\tel\tconcepte\tde\tnormalització.\tLa\tsocietat\thavia\tevolucionat\ti\thavia\tnormalitzat\tl’ensenyament\tde\tla\tpoblació\tamb\tdiscapacitat,\tperò\tno\ttenia\tprevist\tcap\ttipus\tde\tservei\tper\tquan\ts’acabàs\tl’etapa\tescolar.\tAquest\tjoves\ti\tles\tseves\tfamílies\thavien\tdecidit\tque\tvolien\tun\ttipus\tde\tvida\ttan\tsemblant\tcom\tfos\tpossible\tal\tque\ttenien\tla\tresta\tde\tgermans,\tparents,\tamics\ti,\ten\tgeneral,\tla\tresta\tde\tpoblació\tsense\tdiscapacitat.\nEl\tConsell\tInsular\tde\tMallorca\tel\tque\tpretenia\tera\tcrear\tuns\tserveis\tque\trealment\tdonassin\tresposta\tal\tdesig\td’aquesta\tpart\tdel\tcol·lectiu.\tTeníem\tnotícies\tque\tals\tEUA\tdes\tde\tfeia\tuns\t10\tanys\testaven\tdesenvolupant\tel\tmodel\tde\tSupported\tEmployment.\tVàrem\tsol·licitar\tdocumentació\ta\tla\tUniversitat\tde\tVirgínia\tCommonnwealth,\tpionera\ten\tels\testudis\td’aquest\tmodel,\ti\tvàrem\tcomençar\ta\testudiar\tla\tmetodologia\ti\tles\tpossibilitats\td’adaptació\ta\tla\tnostra\trealitat.\tTambé\tférem\testades\ta\tSaint\tMichael’s\tHouse\ti\tiniciàrem\tuna\tbona\trelació\tamb\tel\tpersonal\tde\tl’organització\tper\tcomplementar\tla\tinformació\tprovinent\tdels\tEUA.Pensava,\taleshores,\tque\tera\tun\tmodel\tadequat\tper\ta\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual?\nEn\tun\tprimer\tmoment,\tdurant\tla\tfase\td’estudi\tdel\tmodel,\ttot\tl’equip\tva\texperimentar\tuna\tgran\temoció.\tUn\tcop\tdissenyat\tel\tnostre\tprojecte,\tl’any\t1991,\tpensàrem\tque\tera\tun\tmodel\tideal\tper\tdonar\tresposta\ta\tles\tnoves\tnecessitats\tdel\tcol·lectiu.\tSegurament\tuna\tpart\tde\tl’èxit\tde\tla\timplantació\tdel\tmodel\tva\tser\tel\tgran\tentusiasme\tque\tteníem\ttots\tels\tmembres\tque\tformàvem\tl’equip.\tCom\tvaren\tser\tels\tinicis\ti\tquines\teren\tles\tseves\tfuncions\ten\tles\tprimeres\texperiències\td’inserció\tlaboral?\nA\tmés\tde\tdesenvolupar\tel\tprograma,\tvàrem\tviure\tuna\tetapa\td’aprenentatge,\td’estudi,\td’experimentació,\td’anàlisi\td’estratègies\ti\tde\tvaloració\tdels\tresultats\tinicials.\tTambé\tfomentàrem\tmolta\tactivitat:\tvisites,\torientació\ti\tsuport\tper\tajudar\tles\tprimeres\torganitzacions\teuropees\tque\ttreballaren\tamb\tel\tmodel\tde\tSupported\tEmployment,\ti\ta\tla\trealització\tdel\tI\tSimposi\tInternacional.\nLa\tintroducció\td’aquesta\tmetodologia\tva\tsuposar\tun\tcanvi\ten\tels\tmodels\td’atenció\ta\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tintel·lectual.\tEl\tmodel\tde\tSupported\tEmployment,\ta\tmés\tde\tpreveure\tles\tnecessitats\tde\tles\tpersones\tamb\tDI\ttambé\tva\tpreveure\tles\tnecessitats\tdel\tempresaris\ti\toferia\tels\tserveis\tnecessaris\tper\tcobrir\tles\tseves\tnecessitats.\tDins\taquest\tàmbit,\tles\tmeves\tprincipals\tfuncions\teren\tles\tde\tpreparar\ti\trealitzar\tla\tpresentació\tdel\tprograma\ta\tl’empresari\ti\tmantenir-hi\tun\tcanal\tde\tcomunicació.\tTenia\tuna\tdoble\ttasca:\td’una\tbanda\tla\tdifusió\tdel\tprograma\ti,\tde\tl’altra,\tla\trecerca\tde\tllocs\tde\tfeina\tadients.Atès\tque\tquan\tsorgeix\tuna\talternativa\tinnovadora\tsempre\thi\tha\tveus\tdiscrepants,\tquines\tcrítiques\tes\tfeien\taleshores?\nCom\tque\tactualment\thi\tha\tmoltes\tpersones\ti\tpràcticament\ttotes\tles\torganitzacions\tque\ttreballen\tamb\tcol·lectius\tamb\tdiscapacitat\tutilitzen\ti\ttenen\tserveis\tde\tSupported\tEmployment (circumstància\tque\tem\tfa\tsentir\tmolt\tsatisfet),\tno\tvull\trecordar\tdetalls\tde\tles\tnombroses\ti\tcontundents\tcrítiques\tque\tens\tvaren\tfer\tals\tinicis.\tDes\tde\tles\tprimeres\texperiències\tfins\ta\tl’actualitat\tl’empresariat\testà\tmés\tconscienciat\tsobre\tla\tigualtat\td’oportunitats\ten\tl’accés\tde\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tal\tmón\tlaboral?\tL’expressió\t“igualtat\td’oportunitats“\tés\tmés\tpròpia\tdels\tserveis\tsocials\tque\tdel\tmón\tempresarial.\tL’empresari\tel\tque\tvol\tes\ttrobar\tun\ttreballador\tque\trealitzi\tles\ttasques\tque\tli\tencomani,\tque\tli\tsigui\trendible\tdes\tdel\tpunt\tde\tvista\teconòmic,\tque\tno\tocasioni\texcessius\tproblemes,\tque\tl’adaptació\tal\tlloc\tde\tfeina\tsigui\trelativament\tràpida\ti\tque\tencaixi\ten\tla\tdinàmica\tde\tla\tseva\torganització.\tI\tsi,\ta\tmés,\tté\tl’oportunitat\td’ajudar\tuna\tpersona\tamb\tdificultats\tho\tfa\tamb\tmolt\tde\tgust.\tEl\tque\tsí\tha\tcanviat\tal\tllarg\tdels\tanys\tés\tque\tabans\thavíem\tde\tdedicar\tmolts\td’esforços\ta\tconvèncer\tl’empresari\tque\tuna\tpersona\tamb\tdiscapacitats\tsignificatives\tpodia\tser\tútil\ta\tla\tseva\tempresa.\tAra\tja\tno\tés\tnecessari\tperquè\tveuen\tmoltes\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tdesenvolupant\tmolts\ttipus\tde\ttasques\ta\tdiferents\tempreses.\nPerò\tinsistesc\tque\tper\taconseguir\tl’èxit\ten\tqualsevol\tintegració\tlaboral\tes\timprescindible\toferir\ta\tl’empresari\tuns\tserveis\tque\tho\tfacilitin\ti\tpossibilitin.“Moltes persones\ntreballen a empreses\nde les Balears”14N O R M AT I V AContractació de persones amb discapacitat al mercat ordinari\nTIPUS DE CONTRACTEINCENTIUSCONTRACTE INDEFINIT• Subvenció de\t3.907€\tjornada\tcompleta\t(reduït\tproporcionalment\ta\ttemps\tparcial)\n• Deducció\tde\t6.000€\ten\tl’impost\tde\tsocietats\n• Subvenció de\tfins\ta\t901,52€\tper\tadaptació\tdel\tlloc\tde\tfeina,\tsempre\tque\tel\tcontracte\tsigui\tigual\to\tsuperior\ta\t12\tmesos\n• Bonificació\tde\tles\tquotes\tde\tla\tSeguretat\tSocial:Mínim\t3\tanysEn general\n1Discapacitat severa Dones\ti\thomes\t<45\tanysDones\t<45\tanys>45\tanys375€/mes-4500€/any445€/mes-5350€/any475€/mes\t-5700€/any425€/mes-5100€/any495€/mes-5950€/any525€/mes-6300€/anyA\ttemps\tparcial\tles\tbonificacions\tes\treduiran\tproporcionalment\ta\tla\tjornada\tlaboral\nDE FOMENT DE\nMínim\t12\tmesos,\tmàxim\t3\tanys\t(fins\ta\tdues\tpròrrogues\tde\t12\tmesos\tcom\ta\tmínim)• Subvenció de\tfins\ta\t901,52€\tper\tadaptación\tdel\tlloc\tde\tfeina,\tsempre\tque\tel\tcontracte\tsigui\tigual\to\tsuperior\ta\t12\tmesos\t• Bonificació de\tles\tquotes\tempresarials\tde\tla\tSeguretat\tSocial:\nDones\ti\thomes\t<45\tanysDones\ti\thomes\t>45\tanysDones\t291€/mes-3500€/any341€/mes-4100€/any391€/mes-4700€/anyDiscapacitat severa 341€/mes-4100€/any391€/mes-4700€/any441€/mes-5300€/anyEn general\t2A\ttemps\tparcial\tles\tbonificacions\tes\treduiran\tproporcionalment\ta\tla\tjornada\tlaboral\nFORMACIÓ\tMínim\t6\tmesos,\tmàxim\t2\tó\t3-4\tanys\tsegons\tconveni\t(fins\ta\tdues\tpròrrogues\tde\t6\tmesos\tcom\ta\tmínim)• Bonificació\tdel\t50%\tde\tla\tquota\tempresarial\tde\tla\tSeguretat\tSocial\t• Subvenció\tde\tfins\ta\t901,52€\tper\tadaptación\tdel\tlloc\tde\tfeina,\tsempre\tque\tel\tcontracte\tsigui\tigual\ta\tsuperior\ta\t12\tmesos\tPersones\tamb\tdiscapacitat\tfísica\ti\tsensorial\tamb\tun\tgrau\tmínim\tdel\t66\tper\tcent.\nPersones\tamb\tdiscapacitat\tfísica\ti\tsensorial\tamb\tun\tgrau\tmínim\tdel\t65\tper\tcent.1\nFull informatiu del treball amb suport\nEdició: Mesa\tper\ta\tla\tinserció\tlaboral\tde\tles\tpersones\tamb\tdiscapacitat\tamb\tnecessitat\tde\tsuport15Consell de redacció:\tAgnès\tMelià\t(ASPAS),\tNatalia\tReinares\t(INTRESS),\tAina\tMª\tColl\t(Coordinadora),\tJoan\tMiquel\tFiol\t(SOIB),\tNana\tFuster\t(IMAS),\tFina\tPons\t(amadip.\nesment),\tBernat\tCalafat\ti\tCatalina\tJuan\t(Ajuntament\tde\tPalma),\tAssumpta\tTebé\t(Gira-sol),\tMiquel\tBauzà\t(Es\tGarrover),\tAndrea\tde\tLlanos\t(Consell\tInsular\tde\tMenorca),\tMateu\tMas\t(Estel\tde\tLlevant),\tGloria\tQuiroga\t(Deixalles\tCalvià)\tBoni\tMartinez\t(\tISLA\t),\tCarlos\tLara\t(Consell\td’Eivissa),\tBegoña\tSeguí\t(Fundació\tMenorca)\tRedacció i disseny:\tlabodoni.com\nDipòsit\tlegal:\tPM-1773-1997All pages:123456789101112131415InfoSaveLikeShareDownloadMoreHORITZÓ LABORAL Published on Feb 23, 2010 REVISTA DE LA TAULA PER LA INTERGRACIÓ LABORAL DE LES PERSONES AMB DISCAPACITAT PSIQUICAtaula.tasFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Artur Mas: “Vinc en to de pau” | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nArtur Mas: “Vinc en to de pau”\nLa trobada a la Zarzuela, que ha durat una hora i mitja, s'ha produït tres dies després que el president de la Generalitat hagi pactat una llista conjunta amb Junqueras\nMadrid 17 JUL 2015 - 10:10\tCEST\n"Vinc en to de pau", han estat les paraules del president de la Generalitat, Artur Mas, a la seva entrada al Palau de la Zarzuela, en què ha estat rebut pel rei Felip VI. "Es veu venint en els propers mesos com a cap d’Estat?", li han preguntat al líder de Convergència. "No comment", ha estat l’única resposta. La trobada, que ha començat a les dotze del matí, ha durat una hora i mitja.\nAmb un posat molt seriós, el rei Felip VI ha rebut aquest divendres el president de la Generalitat, Artur Mas, al Palau de la Zarzuela. Era la primera reunió oficial entre els dos des que va ser proclamat monarca, encara que han coincidit almenys sis vegades en diversos actes a Catalunya. L'entrevista ha tingut lloc tot just tres dies després que el president català hagi pactat una llista i un pla sobiranista amb el líder d’ERC, Oriol Junqueras, i l’endemà que el president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, hagi assegurat de manera contundent que "no hi haurà independència de Catalunya". Mas ha acudit decidit a posar sobre la taula els seus plans independentistes.\nFonts de la Generalitat asseguren que no es donarà informació sobre la reunió, com tampoc s'ha fet altres vegades. Aquestes mateixes fonts afegeixen que, l'hora i mitja de durada, demostra que no ha estat una trobada merament protocol·lària, informa Fernando Garea.\nEn el seu primer any com a rei, Felip VI ha coincidit amb Artur Mas en diversos actes a Catalunya. L'últim va ser el 25 de juny en el lliurament dels premis Princesa de Girona. En aquella cita, el Rei va fer una crida "a la unitat" i als "èxits col·lectius" dels catalans i de tot Espanya. Tenen previst tornar a trobar-se demà dissabte en un altre acte a Barcelona.\nLa reunió s'ha emmarcat en la ronda de contactes del Rei amb els presidents autonòmics, però genera expectació per les circumstàncies que l'envolten. Falten poc més de dos mesos per a les autonòmiques i Mas acaba de pactar una llista d'unitat amb ERC, CDC i les entitats sobiranistes amb l'objectiu d'obtenir un mandat clar a favor de la independència de Catalunya. El pacte no s'ha fet públic, però ha transcendit que preveurà impulsar les mesures necessàries per avançar cap a la secessió en sis mesos, sempre que la candidatura obtingui un ampli aval dels catalans a les urnes. "Per primera vegada es recull tot el camí jurídic cap a la independència", expliquen a Europa Press els negociadors del pacte, que inclou una llei de transitorietat jurídica que supliria el marc legal espanyol a mesura que s'avança cap a la independència.\nUn any buscant la reunió oficial\nEl president Artur Mas buscava aquesta reunió oficial des de fa més d'un any, però havia assegurat que no la sol·licitava oficialment per no posar el Rei en un compromís. El primer viatge que van fer els Reis a Catalunya va ser per al lliurament dels Premis Princesa de Girona, el 26 de juny del 2014. En aquest any han coincidit almenys sis vegades. El 5 de desembre, Felip VI va acompanyar Mas a una visita a la fàbrica de Seat a Martorell, i l'11 de desembre, en un altre acte, al lliurament dels VII Premis Carles Ferrer Salat, el Rei va demanar a Catalunya "abordar junts" els reptes de la societat com es va fer a la Transició.\nTambé es van veure el 2 de març, durant el Congrés Mundial de Mòbils. Encara es recorda el somriure que Mas va esbossar el 30 de maig quan es va produir la xiulada a l'himne nacional al Camp Nou a la final de la Copa del Rei.


Arriben sis embarcacions amb 80 persones a les costes del sud - À Punt\nArriben sis embarcacions amb 80 persones a les costes del sud\nEn les últimes 24 hores s'han localitzat embarcacions a Xàbia, Torrevella, el Campello, Oriola, Alacant i Calp.\nVÍDEO | Arriben sis embarcacions amb 80 persones a les costes del sud\n26 de desembre 2019 - 18:52\nLa Guàrdia Civil ha interceptat en la vesprada d'aquest dijous una pastera amb 12 persones migrants a les costes de Xàbia, a la Marina Alta. És la sisena embarcació que arriba a les costes del litoral sud en les últimes 24 hores i eleva a 80 les persones rescatades.\nHores abans els efectius de salvament de la benemèrita havien localitzat una embarcació amb vint persones més en aigües de Cap Roig, a Torrevella (Baix Segura). Se sumava a les quatre pasteres que s'han interceptat a Oriola Costa, el Campello, Alacant i Calp, que transportaven 48 migrants més.\nJa són més de 250 les persones rescatades en alta mar aquests dies de Nadal, quan tractaven d’arribar a les costes espanyoles en diverses embarcacions. En les últimes hores se n'ha assistit quasi un centenar, entre les quals hi ha diversos menors d'edat. Salvament Marítim continua buscant una altra embarcació prop de les Canàries, amb unes 35 persones a bord.\nlocation l’Alacantí location el Baix Segura location la Marina Alta