La CUP tornarà a ser decisiva per fer un govern independentista | NacióDigital\nLa CUP tornarà a ser decisiva per fer un govern independentista\nSabater, que fa créixer els resultats anticapitalistes fins als 9 escons, i emplaça Junts, ERC i comuns per concretar la fi de la repressió i el pla de xoc per fer front a la crisi\nper Bernat Surroca , 14 de febrer de 2021 a les 23:59 |\nLa cap de llista de la CUP per Barcelona, Dolors Sabater, en la valoració de resultats | Roser Gamonal / CUP\nLa CUP tornarà a ser decisiva per formar un govern independentista. Els anticapitalistes, en coalició amb Guanyem i liderats per Dolors Sabater, ha millorat significativament els resultats respecte a les eleccions de 2017 i els nou diputats seran clau per donar la majoria absoluta a ERC i Junts, els dos grans partits independentistes que tornaran a tenir un paper predominant al Parlament, per sota, aquest cop, del PSC. La formació ha sortit a valorar els resultats un cop ha acabat l'escrutini i Dolors Sabater ha reclamat concrecions i propostes concretes sobre els grans consensos de país al voltant de l'autodeterminació, l'amnistia i el pla de rescat social per fer front a la crisi sanitària i econòmica. "Serà a partir d'aquí que nosaltres podrem decidir quina serà la nostra posició", ha dit la cap de llista.\nSabater, que ha fet créixer els representants de la CUP fins als 9 escons, ha constatat que la formació ha obtingut una força que "valida" l'opció que s'ha fet a les eleccions de sumar amb Guanyem. "Valida la idea que no es pot separar la lluita independentista de la lluita per un canvi social i econòmica, i que no podem permetre que hi torni a haver un cicle en què l'independentisme, tot i ser majoritari, estigui estancat i no avanci", ha afegit. La número 1 de la CUP ha constatat el "moment greu" amb la irrupció de l'extrema dreta i de crisi econòmica i social, i de repressió. Els anticapitalistes es posaran en contacte amb totes les forces per prendre mesures i veure "el full de ruta" que tindrà el país.\nQuè farà la CUP? Quin paper tindrà? Sabater ha dit el mateix que durant la campanya: emplaçar tots els grups polítics -ERC, Junts i comuns- i organitzacions cíviques del país per "comprometre's en els grans consensos de país". "Aquest país és persistent en dues coses: en reclamar el dret d'autodeterminació i cada vegada més cap a l'esquerra a favor d'un canvi social i econòmic al servei de la majoria", ha dit Sabater. En aquest context, i com que la CUP és clau, la formació emplaçarà a prioritzar "els grans consensos de país" durant la legislatura.\nQuè vol dir "prioritzar"? Sabater ha reclamat que la prioritat de tirar endavant aquests consensos sigui "insubornable", i ha fet una crida a "plantar cara" al marc autonomista que "priva drets" i "persegueix el dret a l'autodeterminació". "Plantar cara vol dir acció política valenta i sense partidismes, sinó amb consens de país", ha dit. En aquest sentit, la cap de llista ha reclamat posar sobre la taula acords sobre com avançar en termes socials i nacionals. Sabater ha reclamat a les forces polítiques "amb qui es pot parlar" a reunir-se demà mateix per començar a treballar.\nMissatge a l'Estat i al Govern\nLa número 2 de la CUP per Barcelona, Eulàlia Reguant, ha enviat un missatge als poders de l'Estat. "És el tercer procés electoral en què guanya l'autodeterminació", ha dit Reguant, i ha apuntat que hi podrà haver repressió i "guerra bruta", que l'independentisme "tornarà a guanyar a les urnes". "La majoria del país vol votar per resoldre el conflicte", ha apuntat. Reguant ha constatat una gran majoria favorable "als grans consensos de país". "És l'hora de posar sobre la taula una estratègia per fer efectiva el dret a l'habitatge, per aconseguir l'amnistia i un referèndum", ha dit la candidata de la CUP. Ha dit també que l'independentisme ha votat en contra de la "paràlisi" de l'actual Govern i ha votat per començar "un nou cicle".\nMalgrat no aconseguir revalidar l'històric resultat de 2015, la CUP ha millorat amb escreix els quatre diputats de 2017 i ha obtingut representació en totes les demarcacions, amb un paper destacat a Barcelona (5) i Girona (2), a banda dels diputats a Tarragona (1) i Lleida (1). Amb aquests resultats, la fórmula pactada entre CUP i Guanyem rep una empenta necessària després de discrepàncies a l'inici de la campanya electoral, i el lideratge de Sabater queda també reforçat.\nFer fora el feixisme del Parlament\nEdgar Fernàndez, cap de campanya de la CUP, ha lamentat la baixa participació i ha criticat la "imposició" del TSJC de fer "ara" les eleccions. També ha constatat que allò que els catalans voten "no es tradueix en fets". "Superar la confrontació dels partits i que a les institucions s'hi treballi escoltant el país", ha dit. Fernàndez ha reivindicat la CUP "forta" que ha sorgit del 14-F: "Volíem una CUP forta per marcar agenda política per forçar un rescat, exercir sobiranies i garantir drets i llibertats". A partir d'ara, ha dit Fernàndez, caldrà enfortir l'independentisme, el feminisme, l'ecologisme i l'antifeixisme. "Si som fortes al carrer i la unitat popular treballa, comença el compte enrere per fer fora el feixisme de les institucions catalanes", ha dit Fernàndez, que ha reclamat "valentia i polítiques d'esquerres" per fer fora el feixisme del Parlament.\nLa validesa dels resultats "inqüestionable"\nLa CUP ha fet una primera valoració pocs minuts després de les 20h sobre la participació, que ha estat sensiblement més baixa que el 2017. Carles Riera, número 2 de la formació, ha dit que la caiguda dels vots és resultat de diverses "excepcionalitats", com són la situació epidemiològica i la "crisi institucional i democràtica" que viu Catalunya. "Aquestes eleccions s'haurien d'haver celebrat en un altre moment, mai més pot tornar a succeir que interessos aliens al dret a la participació i a la salut imposin una data electoral", ha dit Riera, que ha acusat la JEC i el TSJC de "forçar la màquina" per fer el 14-F "sense respectar els consells dels experts".\nEl candidat també ha dit que la caiguda de la participació s'explica per la "crisi institucional i democràtica" que viu Catalunya. "Fa massa temps que els catalans veuen com el Parlament i el Govern no fa efectives les seves decisions", ha denunciat Riera, que ha fet una crida a la reflexió per a que les institucions es posin "al servei de la gent". "Cal un gir radical en les nostres institucions", ha insistit, i ha reclamat "lluita institucional" i "front al carrer". Riera també ha reclamat un pacte en contra del feixisme de Vox, que ha entrat al Parlament.\nPer últim, Riera ha destacat que més d'un milió de persones que viuen i treballen a Catalunya no han pogut votar perquè no tenen reconegut el dret de vot i que les persones a l'exterior també ho han tingut molt difícil. La CUP ha deixat clar que la validesa dels resultats de les eleccions és "inqüestionable" malgrat la participació, que ha baixat respecte el 2017. "Seria insostenible qüestionar els resultats", ha dit el número 2 de la CUP per Barcelona, Carles Riera.\nDrets nacionals i socials, al mateix nivell\nLa campanya de la CUP ha volgut posar al mateix nivell la necessitat d'avançar en els drets nacionals -aconseguir una república per la via d'un referèndum vinculant abans de 2025- i els drets socials. Sabater i la resta de candidats no s'han estalviat les crítiques a Junts i ERC -especialment per no haver sabut capitalitzar la mobilització de la tardor de 2017 o per les acusacions populars contra independentistes-, tot i que l'únic veto que posa la CUP després del 14-F és a un govern del PSC de Salvador Illa. També han estat molt crítics amb els comuns, amb qui si bé hi ha punts de coincidència, els cupaires creuen que "s'han entregat al PSC".\nSobre la taula, la CUP vol compromisos. Les seves propostes passen, entre d'altres, per una reforma fiscal, establir una renda bàsica universal, expropiar pisos buits als bancs i grans tenidors, i aplicar canvis en les lleis laborals, com per exemple establir les 30 hores setmanas o apujar el salari mínim. En clau nacional, la CUP proposa una amnistia que inclogui la societat civil però no les forces de seguretat que van actuar l'1-O o en altres manifestacions del procés, i reactivar la mobilització social al carrer i practicar la desobediència institucional per aconseguir un referèndum vinculant abans de 2025.\nUna campanya coral amb discrepàncies inicials\nLa CUP ha dut a terme una campanya coral, com fa habitualment. El protagonisme no l'ha tingut sempre la cap de llista, Dolors Sabater, que ha cedit espai a altres cares de la candidatura com Carles Riera, diputat en la passada legislatura i actual número 2, Eulàlia Reguant, exdiputada i número 3, o la resta de caps de llista, Dani Cornellà (Girona), Laia Estrada (Tarragona) i Pau Juvillà (Lleida). La campanya també ha comptat amb intervencions de David Fernández, exdiputat de la CUP la primera vegada que la formació va entrar al Parlament, i la reaparició d'Anna Gabriel des de l'exili a Suïssa per refermar el suport de la CUP amb Sabater, de Guanyem.\nDe fet, la campanya ha estat coral però va arrencar amb discrepàncies internes. El consell polític de la CUP va fer una esmena a la totalitat a l'estratègia de campanya de Sabater, que en un principi era partidària d'entrar al Govern i estava dissenyada amb un protagonisme destacat de l'exalcaldessa de Badalona. Malgrat això, CUP i Guanyem han anat de la mà durant la resta de la campanya amb un discurs nítid en el sentit de situar la coalició com l'única alternativa que pot fer avançar els drets nacionals i socials al mateix nivell, amb la voluntat d'assumir "totes les responsabilitats que calgui" si és per avançar cap a la independència i deixar de fer "polítiques neoliberals".\nDolors Sabater: «Borràs enreda amb la DUI»\n10 coses que potser no sabies de Dolors Sabater\nEleccions 14-F, Política, anticapitalistes, campanya electoral, 14-F, eleccions catalanes 14-F, eleccions, CUP-Guanyem, CUP, Dolors Sabater, Carles Riera, procés català


Amb l'activitat "Cuita de fang amb la tècnica de Raku", dissabte 22 d'octubre\nL'Escola d'Art de la Diputació a Tortosa participarà aquest cap de setmana a la Fira d'Artesania de la fusta i el moble 2016, que se celebrarà a la Sénia. I ho farà a través l'activitat Cuita de fang amb la tècnica de Raku, organitzada pel Taller de Ceràmica del centre d'educació artística de la Diputació, i que tindrà lloc dissabte 22 d'octubre.\nL'objectiu d'aquesta iniciativa, oberta a tot el públic, és fer palesa la connexió entre moble i ceràmica, atès que hi ha algunes parts del moble, com per exemple poms, potes, agafadors, que es poden crear a partir de peces ceràmiques. Jugant amb la matèria, la forma i el disseny, es pot transformar el disseny del mobiliari impulsant-ne la transformació.\nEl taller Cuita de fang amb la tècnica de Raku convida el públic a participar de forma directa en la darrera fase de la creació d’una peça amb la tècnica del Rakú, o ceràmica fumada. La persona triarà un pom, agafador, planxa per folrar una pota de moble o bé un bol. L’acció que durà a terme serà esmaltar-lo, introduir-lo al forn, coure’l, treure’l del forn, fumejar-lo i netejar-lo. Aquesta peça se la podrà endur com a obsequi. El taller està conduït i supervisat pel professor de ceràmica amb el suport d’alumnes del taller.\nPer dur a terme aquesta experiència s’han realitzat i biscuitat (cuit) a 950 ºC, al Taller de Ceràmica, 40 poms (fets al torn) per a calaixos, 80 planxes rodones i quadrades i 80 planxes rectangulars de diferents mides per ser agafadors, 30 planxes trapezoïdals per trencadís per folrar calaixos i 65 bols (fets al torn). S’han preparat 6 kilograms d’esmalt de 4 colors diferents. S’han realitzat 3 cuites per calcular el temps de cocció de tots aquests materials i poder mostrar objectes acabats al públic de la fira objectes acabats. També s’ha hagut de preveure material d’infraestructura aportat tant per l’Escola d’Art de la Diputació a Tortosa com per l’Ajuntament de La Sénia.\nAixí, el 22 d'octubre, de les 10 del matí fins les 13 h i de les 16 a les 19 h es realitzaran cuites de Rakú cada hora. En total 8 cuites. Es preveu que hi puguin participar més de 100 persones.


Sancionaran amb fins a 30.000 euros l'ancoratge sobre una zona del port de Palma que conté praderia de posidònia\n01 desembre 2020 00:04\ndBalears/E.P. | 24 octubre 2019\nL'Autoritat Portuària de les Balears (APB) ha aprovat una nova ordenança per al port de Palma que inclou, per primera vegada, una zona de praderia de posidònia en què no estarà permès fondejar, i preveu sancions de fins a 30.000 euros en cas d'infracció.\nAmb l'objectiu de protegir la posidònia, a l'àrea queda expressament prohibit l'ancoratge de tota mena d'embarcacions, segons ha informat l'APB aquest dijous en una nota de premsa.\nLa nova ordenança estableix dues zones diferenciades on sí es permet l'ancoratge de vaixells o embarcacions, situades a tres-cents metres de la costa de Palma. Es tracta d'una àrea compresa entre la platja de Can Pere Antoni i la desembocadura del torrent Gros. Les embarcacions amb un tonatge brut inferior a 500 tenen una zona de fondeig permès, a l'extrem més proper a terra, mentre que els vaixells amb tonatge superior poden fondejar a la zona més allunyada.\nDins d'aquesta darrera zona, es delimita així mateix el lloc on poden fondejar les embarcacions sense transport de mercaderies perilloses de les que sí que transporten mercaderia perillosa.\nPerquè es pugui romandre a la zona de fondeig s'haurà de disposar d'una autorització prèvia de l'APB.\nPer A Castella no hi ha posidònia, fa dervers d'un any\nEls de VOX s'enfadaran. Els diputats del nostre parlament poden posar se cotons a les orelles, si no volen que el de la veu de trompeta dels xinos els destrossi els timpans, perque la posidònia no els agrada.\nJa és hora que posin unes bones multes, sinó no funciona.


Solleric (dialecte) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl solleric és un subdialecte del català que és part del dialecte mallorquí i del bloc oriental del català. Es parla a la Vall de Sóller, que comprèn les localitats de Sóller, i Fornalutx i Biniaraix. Es caracteritza fonamentalment pel vocalisme àton, el qual, a diferència de la resta de Mallorca i igual que les altres tres illes i tot el català central, conté solament tres elements, és a dir, que neutralitza /ɔ/, /o/ i /u/ àtones en [u]; i per tot un seguit d'elements lèxics i, en menor mesura, fonètics, que són fruit del contacte comercial amb França a principis de segle i de l'isolament de la vall respecte la resta de l'illa.\nEl solleric presenta una sèrie d'innovacions i manlleus lèxics del francès que el fan molt característic. Fruit de la immigració a l'estat francès existeixen molts de francismes, com ara arramassar 'arreplegar, adesar', burèu 'escriptori', carrota 'pastanaga', memé 'àvia', panaixé 'barrejat de cervesa amb llimona', peixe 'préssec', posta 'correus', sac 'bossa'. Amb tot, molts de francismes avui en dia estan en desús, només els fa servir la gent major o solament la gent que ha viscut a França. Alguns dels francismes més vius a Sóller són arramassar, carrota, peixe i sac. Aquest fenomen de manlleu lèxic del francès per mor del contacte amb França també es va donar a la localitat andritxola de l'Arracó, on també hi hagué molta d'immigració a l'estat francès.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Solleric_(dialecte)&oldid=25171531»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 oct 2020 a les 03:47.


TRIBUNA DEL BERGUEDÀ: SURT LE PONT DE BESALÚ. LA GARROTXA. GIRONA\nRetratava el Josep Olivé Escarré al pont de Besalú, sobre el riu Fluvià, infraestructura que identifica la població per arreu, i que és el resultat de diverses reconstruccions, reformes, afegits i restauracions, fetes al llarg dels segles.\nLa primera notícia que se'n té és del 1075, en què s'esmenta un pont a Besalú.\nL'any 1284 es torna a fer referència al pont, en vendre un hort.\nPot ser que el traçat inicial fos un altre (aigües amunt hi ha restes d'un pilar amb carreus a la base similars als del pont).\nL'any 1315 Jaume II atorgà als jurats de la vila el privilegi per començar a construir un pont nou i cobrar els impostos per creuar-lo. El 1316 és contracta Pere Baró, mestre de ponts de Perpinyà . En època medieval s'hi feia el peatge comtal (una moneda per persona) que serví per pagar la construcció. Durant la mateixa centúria es fortificà amb el portal i la torre d'entrada a la vila.\nL'any 1880 s'enderrocà la torre del centre i el portal d'accés des del poble per facilitar el pas de maquinària necessària per a la indústria local.\nEn el moment de la retirada de les forces republicanes , davant la maquinaria militar dels sediciosos feixistes, encapçalats pel general Franco, que comptava amb la col•laboració activa dels règims dictatorials d’Alemanya i Itàlia, i la passivitat còmplice dels mal dits governs democràtics de la resta d’Europa i del món, es dinamitaren algunes arcades que foren restaurades l'any 1965.


La cuina Jubany als menús de Nadal i Cap d’Any\nLa gastronomia Jubany pren part a les festes nadalenques oferint propostes úniques de cuina d’autor per a àpats tan especials com el de Nadal i el de Cap d’Any, ja sigui amb propostes per emportar o tancant el 2017 amb un sopar especial al Serrat del Figaró, a Taradell.\nEl menú de Nadal incorpora plats tradicionals de la cuina catalana nadalenca reinventats per Nandu Jubany com són la ‘tassa d’escudella amb galets farcits’, els ‘canelons tradicionals tofonats’ o el ‘rostit de Nadal -pilota, pollastre i ànec- amb peres, prunes i pinyons’, tot tancat amb la ‘Bola de Nadal farcida de xocolata i mandarina’. Les reserves s’han de fer abans del dia 22 de desembre i s’han de passar a recollir al Serrat del Figaró el dia 24 de desembre (de 15 a 20h).\nPer Cap d’Any, la gastronomia Jubany s’ofereix com a proposta per emportar amb els plats ‘secallona trufada’, 'Ensaladilla de salmó salvatge amb el seu caviar' o ‘vieires escabetxades i encurtits’. A més, també s'hi troben la ‘mantega de foie amb brioix de fruits secs’, el ‘rap guisat amb suc de cap i pota i albergínia’ o la ‘costella de bou Angus amb garnatxa, chutney de carbassa i espècies’. A les postres, també es pot trobar un plat especial pel menú com l’ ‘esfera de llimona amb textures i merengue cremat’. Cal reservar abans del dia 29 de desembre i passar-lo a recollir pel Serrat del Figaró el dia 31 de desembre (de 14 a 20h).\nEl sopar de Cap d'Any al Serrat del Figaró inclourà les propostes del menú per emportar però les complementarà amb deu plats més amb tocs tradicionals i d'avantguarda i un ambient preparat per donar la benvinguda al 2018. Per gaudir del sopar al restaurant es recomana reservar amb antelació per tal de garantir la disponibilitat.\nConsulteu els menús:\n- Menú de Cap d’Any al Serrat del Figaró\nNandu Jubany participa al San Sebastián Gastronomika\nSan Sebastián ha celebrat del 8 al 10 d’octubre una nova edició del San Sebastián Gastronomika. Nandu Jubany n’ha pres part en un taller i una ponència per explicar la seva proposta gastronòmica al voltant de la cuina dels sentits i l’ús dels productes de l’hort.\nLa primera intervenció la va fer el dilluns 9 d’octubre amb el taller ‘La cocina del Sabor’, una mostra de cuina basada en elaboracions meloses que es va celebrar dins la programació de Cuines Privades, un recull de tallers monogràfics per a un màxim de 40 assistents. Els plats elaborats van ser ‘cap i pota amb espardenyes i mongetes del ganxet potxes de l’hort’, ‘mollejas de vedella amb carpaccio de figues, tàperes i rovell d’ou’ i ‘morrillo de tonyina glassejat amb ou de reig i espaguetis de nap’.\nAquest dimarts, la gastronomia Jubany es va donar a conèixer amb la ponència ‘La cocina y el terruño’, en què Nandu Jubany va posar en valor la cuina basada en els productes de l’hort com a proposta de proximitat, qualitat i temporada. Els 1000 assistents a l’auditori van poder degustar el plat ‘amanida de tomàquet del nostre hort amb mató de cabra i figues’.


La UOC obté llum verda per començar a oferir Educació Primària a partir del curs 2021-2022 - Blog d'UNportal\nPublicat el 21-02-2020 05-06-2020 per Jordi Casabella\nLa Universitat Oberta de Catalunya (UOC) va obtenir dimecres el vistiplau de la Junta General del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC), on hi són presents la Secretaria d’Universitats i els 12 rectors de les universitats públiques i privades, per iniciar els tràmits que han de permetre incorporar el grau d’Educació Primària a la seva oferta. La UOC ha d’enviar ara la memòria dels nous estudis a l’Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari (AQU), que l’haurà de validar abans que, a començaments del curs 2021-2022, es puguin posar en marxa.\nLa UOC treballa amb la hipòtesi d’oferir 250 places de primer curs a partir de setembre de l’any vinent, cosa que, tenint en compte que la majoria dels estudiants de la universitat online ho són a temps parcial, equivaldria a unes 125 a temps complet, segons els responsables de la titulació. La universitat també pretén oferir el grau en castellà per a la resta d’Espanya, amb una oferta addicional de places.\nEstudiants de Magisteri a les universitats online espanyoles\nLa decisió del CIC satisfà parcialment una demanda antiga de la UOC, que reivindicava poder oferir estudis de Magisteri donat que, d’acord amb les dades de la Secretaria d’Universitats, centenars de residents a Catalunya cursen Educació Infantil o Educació Primària a les diferents universitats privades online de fora de Catalunya, com és el cas de la Universitat Internacional de la Rioja (UNIR). Només pel que fa al grau de Primària, uns 600 catalans es matriculen cada any en aquestes universitats.\nOposició de les Facultats d’Educació\nLa demanda de la UOC, però, havia topat fins ara amb l’oposició de les Facultats d’Educació de les universitats presencials, temeroses que l’oferta de la universitat virtual els acabés passant factura. Setmanes enrere, els degans i deganes d’Educació van emetre un comunicat on manifestaven els seus recels davant de la pretensió de la UOC, posant en dubte que la formació incial dels mestres es pogués impartir de “forma eficaç” en modalitat no presencial.\nFinalment, s’ha imposat la idea que, malgrat que 9 de les 12 universitats catalanes oferten prop de 1.500 places de primer curs del grau de Primària, a les quals s’han d’afegir 210 places més de la doble titulació d’Educació Infantil + Educació Primària, la demanda encara no està coberta, donat que hi ha un sector de la població que no pot compaginar els estudis presencials amb el seu horari laboral.\nEl tipus d’alumnat\nEl vicerector de la UOC Carles Sigalés sosté que l’oferta de la seva universitat és un “servei complementari” que no entrarà en competència amb la dels centres presencials perquè va adreçada a un altre tipus d’alumnat, i esmenta el fet que més del 97% dels estudiants que recorren a l’oferta de Primària a les universitats online de fora de Catalunya tenen més de 22 anys.\nPràctiques i PAP\nSigalés assegura que als estudis de Magisteri de la UOC els estudiants faran “les mateixes pràctiques en entorns educatius” que a les universitats presencials i que la diferència rau en què mentre uns seguiran les classes teòriques a les aules els del nou grau ho faran online.\nEls que es matriculin als estudis virtuals hauran d’haver superat la Prova d’Aptitud Personal (PAP) igual que la resta dels estudiants de Magisteri i, tot i que treballin regularment, durant unes setmanes hauran de dedicar el seu temps a les pràctiques en centres educatius, de la mateixa manera que els estudiants presencials.


La catequística, un edifici de bé cultural - Diari de Girona\nLa catequística, un edifici de bé cultural\nJosep Maria Bernils Mach\nLa direcció general del Patrimoni Cultural ha declarat l'edifici del Patronat de la Catequística de Figueres com un bé cultural d'interès nacional en la categoria de monument històric. Es tracta d'una construcció que ha estat definida d'una estètica de racionalisme i una de les millors mostres d'aquesta corrent arquitectònica. A la vegada, es volen acabar els treballs de les obres de rehabilitació, seguint el Pla Director elaborat amb un pressupost de 200.000 euros. L'Ajuntament va donar ple suport a la declaració.\nL'edifici està situat a la part de tramuntana de la ronda del Parc Bosc Municipal, en un vial on només hi ha una casa particular i l'hospital de Figueres. És una construcció projectada i dirigida a l'any 1930 per l'arquitecte figuerenc Pelaio Martínez, (1898-1972).\nLa història del Patronat de la Catequística comença en el 1921, quan es va dissoldre el Centre de Catòlics de Figueres que hi havia a la població. Aleshores, un grup de quinze pares es van reunir amb el rector de la parròquia de Sant Pere, de Figueres, i van tractar la possibilitat de crear una nova associació per procurar l'estímul d'assistència al Catecisme al jovent i com a salvaguarda i guia de la Joventut, perquè no es perdessin en llocs considerats poc honestos.\nEl president era Joan Ferrer i entre el grup hi havia una persona que seria clau en la història del Patronat, per la seva gran col·laboració en tot moment. Era Frederic Fortunet, que tenia una botiga de roba al carrer Peralada.\nLa petició a l'autoritat eclesiàstica de Girona va acollir favorablement la proposta i va crear una Junta per estudiar-la. Tot seguit van adquirir un local al carrer Àlvarez de Castro, conegut amb el nom de Odeon, en el qual una comissió sortida de la parròquia de Sant Pere va beneir el local.\nEn aquell local, hi van desenvolupar les primeres activitats i van estar-hi cinc anys. Hi consta la creació d'un grup teatral que en el 1923 hi va estrenar la sarsuela pastoril de mossèn Rossend Fortunet, germà de l'esmentat anteriorment, dita El primer Nadal dels pastors, que va ser un èxit. Van repetir l'obra en el Teatre Municipal i en el Teatre El Jardí. També van crear una secció excursionista, amb una primera sortida al monestir de Sant Pere de Rodes, un casal pels joves a la muntanya en els mesos d'estiu i un equip de futbol amb el nom d'Emporium, que tenia el camp dit dels Enginyers, a la carretera de Vilafant, a la sortida oest de Figueres. També van procedir a la publicació d'una periòdic catòlic , que era el mensual titulat Vida parroquial, el qual durant una temporada fou el portaveu d'aquell Patronat.\nEn el 1926 es va obtenir de l'Ajuntament un permís de lloguer per traslladar l'entitat al Teatre Municipal, avui edifici del Museu Dalí. Allà, hi va realitzar nombroses activitats no solament teatrals, sinó també sessions de cine i altres actes. Aleshores era quan hi havia de president en Frederic Fortunet.\nEn el 1930 el Patronat fou el desallotjament d'aquest Teatre Municipal i tot seguit la Junta va decidir construir un edifici propi. Va elegir un terreny que aleshores estava lleugerament separat del cas urbà, darrera del parc Bosc Municipal, en un camí que menava a Llers per darrere del parc. Mentre edificaven aquest edifici l'associació van desenvolupar les seves en un baixos del carrer de l'Escorxador Vell, a la cantonada de la Pujada del Castell.\nLes obres de 1931\nLes obres del nou edifici van començar el 1931, projectades i dirigides per l'esmentat arquitecte Pelaio Martínez. És un edifici singular de la planta baia i un pis, on hi ha una gran sala d'espectacles i diverses dependències administratives. A la façana hi ha una gran tribuna. El 1933 ja es va inaugurar la Sala d'espectacles del nou edifici, mentre seguien les obres de l'acabament de l'edifici que fou beneït pel bisbe de Girona el 18 de març del 1935. Era el nou Patronat de la Catequística.\nEn aquesta zona de la part posterior del parc encara no hi havia cap altra edifici. Era un camí vell secundari que anava fins al poble de Llers. Era considera un despoblat.\nEn iniciar-se el 18 de juliol de 1936 la Guerra Civil espanyola, l'edifici fou ràpidament saquejat i ocupat pel comitè revolucionari, on es va instal·lar i es convertí en la Casa del Poble. El local va sofrir alguns desperfectes produïts en la voladura del Castell de Sant Ferran l'últim dia de la Guerra Civil, el febrer de 1939.\nTot seguit el Casal fou ocupat per tropes militars de Recuperació. S'hagueren de fer nombrosos tràmits per recuperar-lo, fins que pogué ser novament ocupat per la Junta del Patronat en el mes de desembre en el mateix 1939. Aleshores la primera actuació fou la resposició de l'obra dels populars Pastorets, de l'abans esmentat Rosend Fortunet.\nA continuació van seguir nombroses i diverses activitats del Patronat que va ampliar les seves obres, com l'elenc artístic que va obtenir notables èxits, primerament només amb actors barons i després ja amb parelles, el drama sacra INRI d'una gran espectació a tota la comarca ja es feien autocars especials de transport des dels pobles, una escola parroquial pels menors, la Penya Tramuntana amb diverses excursions per la compra, l'Esbart de Dansaires que va tenir una extraordinària activitat i l'obra sacra REX, en català, de l'escriptor figuerenc Manel Brunet.\nA la vegada es va procedir a pavimentar de tot el pati de davant del local i es formà una pista en la qual actuava l'equip de hockey amb patins del mateix Patronat, i en el qual també es feu cine a l'estiu. A la vegada va organitzar el concurs popular de cant dit Golpe de Gong, amb gran èxit, es va crear novament un elenc mixt, dirigit per Tony Montal, i es va constituir un Cine Club, entre altres activitats. Posteriorment, s'hi va instal·lar un temps l'emissora de Ràdio Figueres, en el primer pis de l'edifici. A la part superior de la façana hi ha un plafó amb la Sagrada Família...\nEl Patronat ha mantingut la seva brillant activitat durant tota una colla d'anys i avui és una entitat d'interès cultural, amb tot aquest brillant historial. A l'entorn de l'edifici només hi ha l'hospital de Figueres i una zona esportiva. Aquest és l'edifici històric que ara ha merescut el títol de bé cultural d'interès nacional.


Salut tramita la penalització a la nova empresa de les ambulàncies - Diari de Girona\nSalut tramita la penalització a la nova empresa de les ambulàncies\nNo va començar a prestar el servei la data prevista perquè tenia bases pendents de validar\ngirona | alba carmona 20.03.2016 | 06:30\nEl Departament de Salut ja ha iniciat els tràmits per penalitzar la nova empresa adjudicatària del servei d´ambulàncies, Transport Sanitari de Catalunya (TSC). El motiu, segons indica el conseller de Salut, Toni Comín, en una resposta parlamentària, és que TSC no va començar a prestar el servei de transport sanitari a la regió sanitària de Girona en la data prevista a les clàusules de la licitació perquè encara tenia algunes bases pendents de validar.\nSalut també tramita la penalització de l´adjudicatària del lot territorial del Camp de Tarragona i ha incoat un expedient per a la penalització de les adjudicatàries que s´encarreguen del servei a l´Alt Pirineu, Lleida, Terres de l´Ebre i la Catalunya Central perquè també van començar a operar més tard del previst.\nEn la seva resposta, Comín assenyala que el Departament de Salut, a través del Servei Català de la Salut (CatSalut), va crear el passat 8 d´octubre una taula nacional de seguiment del desplegament del procediment del transport sanitari per analitzar el desplegament i funcionament del nou model del SEM, derivat del polèmic concurs per adjudicar el servei.\nAquesta taula nacional participada per l´Administració, les empreses adjudicatàries i la part social es va reunir en tres ocasions entre octubre i desembre mentre que, alhora, es realitzaven comissions territorials amb taules de seguiment de cada un dels lots en què es divideix Catalunya per als aspectes més operatius.\nA més, recorda Comín, des del SEM es van realitzar auditories dels recursos presentats en cada un dels lots territorials, i fins que no va considerar que els recursos presentats són els adequats no es va autoritzar l´inici de la prestació del servei.\nIncidències a Girona\nLa implantació del nou model del SEM va arribar a les comarques gironines després de diversos endarreriments, ja que una de les primeres dates que s´havia anunciat al territori per a la posada en marxa del servei era a principis de desembre i posteriorment, el dia 28. Finalment, l´adjudicatària va esgotar el termini marcat a les bases del concurs, el 15 de gener, per iniciar el servei.\nL´arribada de la nova empresa ha estat acompanyada de polèmica des del seu inici, amb un turbulent procés d´adjudicació, i des d´un bon principi es van detectar incidències, sobretot en el transport sanitari no urgent, de les quals s'han queixat pacients i institucions com l'hospital de Palamós. El mateix Comín va explicar dimecres al Parlament que la regió de Girona és on s´han registrat més incidències i les va atribuir a l´adjudicatària que substitueix CTSC, l´empresa que se n´havia encarregat fins ara.\nSalut està investigant aquestes incidències per veure si són pròpies del procés d'implantació o si deriven del model en si, i preveu actuar «amb contundència» si es detecten «irregularitats injustificables».


PAPALLONES EN LA LLUM 2.0: PETJADES...\nIMATGE EXTRETA DE bea.frexa.com.ar\nSi pogués recular petjades endarrere,\ndeixar de friccionar aquesta frenesia convulsa\nque agito, a volta d'absència\nSi existís algún altre camí,\non culminar les induccions,\nen exhaurir els condicionals\nque s'amunteguen sobre el coixí\ndebatint-me en insomnis\nque et preguen,\nNo seria un blè\nassoliria l'estat d'espelma.\nPublicat per sandra Dominguez a dijous, de juny 11, 2009\nAnònim 12 de juny de 2009 a les 1:54\nM'agrada molt el teu bloc, Sandra. Combines molt bé la imatge i la paraula. Crec que els teus poemes n'ixen reforçats i no perden capacitat de suggeriment. Enhorabona.\npapallonesenlallum 12 de juny de 2009 a les 2:12\nMoltissimes gràcies, Josep Maria. Primer per dir-m'ho i després per visitar-me.\nIntento que aquells als que la Poesia no diu molt captin el missatge mitjançant la imatge.


La Generalitat dóna el vist-i-plau a la proposta tècnica del nou edifici de l'Angeleta Ferrer | Mataró Ràdio\nDg, 10/03/2013 - 12:27\nLa proposta d’instal•lar l’Angeleta Ferrer a Can Fàbregas del Paper rep la idoneïtat de la Generalitat. Es tracta d’una proposta tècnica i en cap cas representa un avantprojecte de construcció ni arquitectònic. És la confirmació que l’espai és idoni per instal•lar-hi el centre tal i com ha estat plantejat. Segons el regidor d’ensenyament, Pere Galbany, el proper pas serà l’aprovació, per part de la secció econòmica de la Generalitat, per a què doni el vist i plau per poder iniciar les obres del centre. De moment l’ajuntament no disposa de dates ni d’inici d’obres ni de termini d’entrega.\nSegons indica la proposta d’implantació a Can Fàbregas del paper, l’escola Angeleta Ferrer podria mantenir les dues línies perquè l’immoble tindrà capacitat per a 450 alumnes. L’antiga fàbrica, de planta baixa, planta primera i una planta sotacoberta, s’ha de rehabilitar i s’estima que el pressupost aproximat de les obres necessàries per convertir la nau en equipament educatiu seria d’uns 4.850.000€.\nDemà, 11 de març, el Centre Cívic del Pla d’en Boet acollirà, a dos quarts de 9 del vespre, una reunió informativa per presentar el document de proposta tècnica. La voluntat de la presentació és que abans que s’acabi el termini de preinscripcions, que va de l’11 al 22 de març, tothom pugui saber com quedaria al nou emplaçament del centre de la ciutat aquesta escola. Durant la reunió informativa també es donarà compte de l’avançament de l’estudi realitzat per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) sobre les possibilitats de rehabilitació de l’edifici de la plaça de Cuba. Tal i com detalla el regidor d’Ensenyament, s’han detectat patologies afegides a l’immoble que ratifiquen la decisió de deixar-lo en desús i en descarten qualsevol possibilitat de rehabilitació.\nEl plantejament contempla que l’escola tingui 6 aules d’educació infantil, 12 d’educació primària. També hi haurà una biblioteca, tres magatzems, menjador i cuina. I com espais d’esbarjo una zona de jocs infantil, una altra per als alumnes de primària i una pista poliesportiva. Recordem que l’Angeleta Ferrer farà jornada de portes obertes el 14 de març d’un quart de 6 de la tarda a un quart de 8 del vespre.\nescola, educació, Angeleta Ferrer


Pedasi Ocean Loft 9 Jobal Panamà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDestiladeros Beach, Ocean Loft number 9, Jobal, Jobal, Panamà - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Jobal, Pedasi Ocean Loft 9 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Pedasi Ocean Loft 9 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Pedasi Ocean Loft 9 es reflexa en cada habitació. aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, insonorització, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Jobal, el Pedasi Ocean Loft 9 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu el Pedasi Ocean Loft 9 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 500 USD per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Laudatio - Levante-EMV\njosep lacreu 28.11.2019 | 15:25\nLa paraula «laudatio» és una forma llatina no adaptada, que per tant s'ha d'escriure amb un ressalt tipogràfic, preferentment en cursiva, com tots els estrangerismes que conserven l'ortografia de la llengua originària, o entre cometes en el cas que l'ús de la cursiva no siga possible perquè la font tipogràfica no ho permeta o perquè apareix dins d'un context escrit en cursiva.\nEs tracta d'un llatinisme molt utilitzat en l'àmbit acadèmic per a referir-se al discurs en què es posa de manifest els mèrits d'algú que rep una condecoració, com per exemple la concessió del doctorat «honoris causa» o qualsevol altra distinció. L'ús de la paraula «laudatio» s'ha estés també a uns altres àmbits no acadèmics, com funerals, bodes o aniversaris. L'Acadèmia Valenciana de la Llengua concedix hui la Medalla d'Honor de la institució a Ramon Lapiedra, que fou rector de la Universitat de València, i a Rosa Serrano, editora i escriptora. Tota una vida, en els dos casos, dedicada a la promoció de la cultura valenciana, que bé mereixen un reconeixement i la «laudatio» corresponent.


Valencia Basket rep al líder de la LF Endesa Perfumerias Avenida el pròxim dissabte, en un partit que es viurà d'una forma especial a la Fonteta. Amb Velarte com a patrocinador principal, la jornada suposarà un dia especial per a enaltir l'esport femení amb moltes accions que confirmen la contínua aposta del Club i els seus col·laboradors per la tecnologia per a impulsar l'activació dels encontres.\nCelebrem el ‘Dona Day’ taronja\nUna celebració del Dia de la Dona impulsada per ni més ni menys que cinc marques: Velarte, Caixa Popular, Teika, Milar i Pinturas Isaval. Estes empreses col·laboradores habituals del projecte, ens porten en este partit les noves pantalles LED que tornaran a omplir d'aficionats virtuals les graderies de la Fonteta per a recolçar encara més a l'equip en la seua important cita. Un espectacle visual de màxim nivell.\nDurant este encontre, Valencia Basket també acostarà de la mà de Hukit, una nova iniciativa interactiva als espectadors. Mitjançant el QR dels aplaudidors que es repartiran als assistents, s'haurà de realitzar el registre, i els participants hauran d'encistellar totes les vegades que puguen des dels seus dispositius mòbils en un nou joc que traurà a relluir el costat més competitiu de tots. El guanyador s'emportarà una bossa de producte i marxandatge de Velarte.\nVelarte, un impuls per al partit\nA més de donar suport al #DonaDay i premiar el nou joc interactiu, també oferirà regals variats durant els temps morts i entretindrà als aficionats presents amb la seua càmera en videomarcador. El “soroll” de la Fonteta ho posarà també Velarte, patrocinant els tradicionals aplaudidors.\nAvançament de les Falles\nValencia Basket no s'oblida de les Falles i retrà homenatge en el que seria el dia previ al seu inici, en cas que pogueren celebrar-se en les condicions habituals. Per a això, un minut i mig abans de començar el partit, els espectadors participaran en una globotà per a simular el so de la ‘mascletà’. Per si no fos prou, este homenatge serà presenciat per la Fallera Major Infantil de València, la xiqueta Carla García i Pérez, que s'unirà a l'afició taronja per a animar a les xiques en la batalla contra el líder.


El menjar | El Colomer\n... com a casa.\nCom és el menjar?\n“Gaudir del menjar és l’últim plaer fisiològic que es perd”. A El Colomer creiem que gaudir menjant és font de vida. Elaborem menús equilibrats amb plats tradicionals de “cuina de sempre”, utilitzant matèries primeres bàsiques de la dieta mediterrània.\nL’esmorzar és personalitzat, l’avi escull: pa amb tomàquet, pa torrat o pa amb melmelada, fruita o galetes o magdalenes, suc o cafè amb llet. Sempre que ho digui a la cuinera pot anar decidint què voldrà esmorzar.\nPer berenar es pot escollir entre cafè amb llet, suc i iogurt amb algun caprici dolç.\nEl dinar inclou sobretot llegums, patata, pasta, arròs i el sopar, verdures, cremes i sopes. De postre oferim sobretot fruita.\nEs tracta d’una cuina casolana elaborada en el propi centre. Perquè us en feu una idea, l’olla surt fumejant en el carro de servir. Tenim els menús estacionals tenint en compte els productes de temporada, cuinem plats d’hivern i plats d’estiu. Alguns diumenges fem paella. Per Tots Sants elaborem els tradicionals panellets, per Nadal cuinem ànec, per Sant Esteve, canelons i no ens oblidem pas del tortell del dia de Reis.\nEs dissenyen els menús tenint en compte les preferències dels avis i que siguin apetitosos i vistosos. Volem saber quins plats us agraden per poder incloure’ls en nous menús. Si hi ha un plat que agrada més o menys ho tenim en compte. Acceptem propostes dels avis i familiars.\nAjustem la presentació a les necessitats de l’ avi i al menú d’aquell dia. Si cal servim el menjar a trossets petits (dieta tova) o triturat i tenim en compte les restriccions en cas de problemes de salut (restrenyiment, diabetis, hipertensió, obesitat,etc.).\nMenjar és un plaer!


Medalles d’honor. D’àmbit de ciutat, es reconeix la vocació de servei públic dels treballadors i treballadores del transport públic i dels serveis socials en el context sanitari d’aquest 2020.\nCada 1 de desembre es commemora el Dia Mundial de la Sida per donar suport a les persones que viuen amb el VIH i a les que estan afectades pel virus, i també per recordar les persones que han mort per malalties relacionades amb la sida.\nSetmana Mundial per a la Sensibilització en les Resistències als Antibiòtics\nLa setmana del 18 al 24 de Novembre 2021 es posa en marxa una campanya de sensibilització sobre la importància del bon ús i coneixement dels tractaments antibiòtics i les resistències bacterianes.\nCreativitat, expressió plàstica i salut mental en els Premis Xarxart\nLa Fundació Congrés Català de Salut Mental, celebra l'acte de lliurament dels Premis Xarxart 2021, dins dels actes culturals del 7è Congrés Català de Salut Mental "SOCIETAT DIGITAL I SALUT MENTAL".\nEl Dia Mundial del Nen Prematur\nEl dia 17 de novembre se celebra el Dia Mundial del Nen Prematur, amb l'objectiu de conscienciar a la societat sobre els problemes als quals s'enfronten els nadons prematurs i l'impacte emocional que això suposa per a les famílies.\nNou programa escolar per prevenir l’addicció als jocs entre els adolescents\nSalut. Forma part del desè pla de drogues i addiccions de la ciutat.\nEl 12 de novembre, Dia Mundial contra la Pneumònia, posa de manifest la importància de sensibilitzar a la població sobre aquesta malaltia i el greu problema de salut pública que comporta.\nEl 14 de novembre tindrà lloc la cursa CorreBlau per a la inclusió de l'alumnat amb autisme\nLa cursa inclusiva, popular i solidària destina els beneficis obtinguts a accions que fomenten la inclusió escolar.\nUna atenció a la diabetis més accessible\nEl dia 14 de novembre se celebra el Dia Mundial de la Diabetis. Des de la Federació Internacional de la Diabetis, enguany s’ha volgut dedicar aquest dia a l’accés a l’atenció en diabetis.


DE LA VALL D'ALBAIDA ESTANT: MIRABILIS JALAPA\nAlfredRussel 16 de setembre de 2013 a les 22:31\nQuan vaig veure que havies posat les flors de nit --que m'estime especialment-- com a capçalera anava a fer un comentari, però em vaig descuidar... Ara ja no puc deixar-ho passar: precioses les fotos, i l'entrada magnífica; però el poema m'ha deixat simplement sense paraules... Gràcies.\nMercè Lloret 17 de setembre de 2013 a les 14:11\na mi també m'agraden molt aquestes flors, que els darrers dies estan en plena floració. Vaig penjar la fotografia a la capçalera sense pensar en res, només que em semblava que era una flor que em portava l'estiu. Després en veure-la penjada em va venir al cap que aquesta flor em portava molts records d'infantesa. No ho he escrit al blog, però la platja que em recorda és la de Bellreguard que era on estiuejava.


En el 30 aniversari de la catàstrofe nuclear de Txernòbil, a favor de l’energia solar - Portal de Xàtiva\nInicio Sucesos En el 30 aniversari de la catàstrofe nuclear de Txernòbil, a favor...\nEn el 30 aniversari de la catàstrofe nuclear de Txernòbil, a favor de l’energia solar\nEl proper 26 d’abril es compliran 30 anys de la catàstrofe nuclear de Txernòbil. Mai sabrem quantes morts ha causat aquell tràgic núvol radioactiu que va recórrer el cel de tota Europa. Fa molt menys, al març de 2011, en Fukushima, es va produir un altre dramàtic accident nuclear que encara segueix i que està suposant l’abocament d’aigües radioactives a l’oceà Pacífic amb incalculables conseqüències.\nMentre, les nuclears segueixen funcionant en molts països, com a l’Estat espanyol. Més encara, el govern del PP ha posat les bases legals per prorrogar el seu funcionament fins als 60 anys d’activitat, quan totes les recomanacions indiquen que no han d’anar més enllà dels 30 anys.\nJosep Barberà, President d’ERPV, ha denunciat que es, justament, en el sector de les grans empreses elèctriques on més ha funcionat l’anomenada porta giratòria en aquests anys del bipartidisme: «Els uns i els altres, el PSOE i el PP, han permès que les elèctriques espanyoles, propietàries del complex nuclear, aconsegueixin grans beneficis i controlin el mercat elèctric». A més, Barberà, ha recordat que «si el govern de Zapatero va prorrogar deu anys el permís de funcionament de la nuclear de Cofrents, el PP pretén prorrogar-les totes i, fins i tot, reobrir la central nuclear de Garoña que ja està parada».\nPer al Portaveu d’Els Verds, Joan Francesc Peris, no és cap sorpresa, doncs, que, paral·lelament, s’ha retallat dràsticament les ajudes a les energies renovables i s’ha imposat una taxa a la autoproducció energètica, l’impost al Sol, que castiga als que eviten caure en mans de les grans empreses. «No és d’estranyar. El molí ja era un dret del senyor feudal, no de qualsevol camperol. L’energia segueix a les mateixes mans, les de sempre. El que es pretén és no perdre el poder de la producció de l’energia, doncs qui la controla, té per a si tot el poder sobre la societat. Per això, els governs sí que han fomentat els parcs eòlics, encara que es tracti d’energies renovables» – ha lamentat Peris.\nJosep Velasco, President Nacional d’ENV, ha explicat que les grans inversions que necessita l’energia eòlica no les poden fer els particulars, la ciutadania, així que segueix la producció energètica en mans dels grans grups empresarials. «El que realment els preocupa als poderosos és l’energia solar, la que tots podem produir en les nostres teulades, en les cobertes de les petites i mitges empreses, en les terrasses dels edificis de veïnatge» – ha recalcat Velasco.\nPer a ERPV, Els Verds i ENV, la democratització de la producció de l’energia que suposa l’extensió de l’energia solar canviaria d’unes poques mans al conjunt de la societat civil el poder real del funcionament de l’activitat diària i això no volen que passe. Aquí està l’explicació de les retallades a les ajudes a l’energia solar, el nul interès que es desenvolupi el sector solar, encara que sigui Espanya capdavantera en la tecnologia de plaques solars, encara que s’hagin perdut milers de llocs de treball en un sector tan innovador com a est.\nNo obstant allò dit, molt poden fer les ciutats pel sector de l’energia solar, amb la seva planificació i les seves normes urbanístiques. Aquest és el compromís d’ERPV, Els Verds i ENV: desenvolupar el sector de l’energia solar, democratitzar la producció energètica, distribuir entre la ciutadania el poder que avui acumulen uns pocs i, cada dia, exigir un programa de tancament de les centrals nuclears, de totes, autèntiques bombes de rellotgeria contra la humanitat i totes les espècies.


Quan els boxejadors de raça negra van passar a dominar la boxa mundial, allà pels primers decennis del passat segle, va començar a utilitzar-se l'expressió "gran esperança blanca". Es feia al·lusió llavors a que algun púgil de raça blanca faria tornar les coses al seu anterior "ordre natural". És a dir, que la supremacia dels blancs en l'esport del pugilat tornés a predominar com ho havia fet en temps de Jack Dempsey, després del passatger fulgor de Jack Johnson, primer afroamericà a proclamar-se campió mundial (1908-1915).\nNo obstant això, Joe Louis va ratificar durant gairebé dotze anys (1937-1949) el domini incontestable dels boxejadors negres en la categoria de pesos pesats, el qual s'ha mantingut fins als nostres dies\nEn general, s'al·ludeix a la "esperança blanca" quan es produeix una situació que molts consideren anòmala o indesitjable, esperant que algú pot superar-la amb una actuació inapel·lable. L'expressió comporta implícita l'aparició d'un inesperat "outsider" guanyador.\nÉs Emmanuel Macron, aspirant a la presidència de França a les pròximes eleccions del 23 d'abril (primera volta) i, eventualment, el 7 de maig (segona volta), la "gran esperança blanca" al país gal?\nFa tot just unes setmanes, Macron era un polític gairebé desconegut més enllà de les fronteres de França, on havia estat ministre d'Economia (2014-16) en el govern socialista sota la presidència de François Hollande. El seu pedigrí polític, però, estava fora de dubtes, ja que s'havia format com a inspector de finances a la "École nationale d'administration", autèntic viver de les elits socials franceses.\nPotser el seu jove edat (39 anys) no reflecteixi un dilatat currículum de càrrecs i experiències polítiques. Tampoc disposa de l'aval directe dels seus antics camarades de partit. "L'honestedat m'obliga a dir-vos que ja no sóc socialista", ha declarat a l'agost de 2016 després d'abandonar el govern de Manuel Valls.\nA continuació va impulsar la seva plataforma política ( "En marxi!") Amb el propòsit de presentar-se a les pròximes eleccions presidencials. Emperò, a l'hora de redactar aquestes línies, Macron apareixia com el favorit a disputar-se amb èxit a Marine Le Pen el "ballotage" de la segona volta electoral.\nEn els últims sondejos, Macron ha estat recolzat directament per un 21% dels electors francesos, percentatge que contrasta amb el 24% de Marine Le Pen, la candidata de l'extrema dreta francesa, xenòfoba i abanderada de la "grandeur" de l'estat- nació francès en versió reminiscent del règim de Vichy (1940-1944). El candidat de la dreta republicana François Fillon, obté un suport similar al de Macron, però en la hipotètica segona volta la seva victòria sobre Le Pen seria menor (56% enfront d'un 44%) que la de de Macron (59% per un 41 %), si aquest fos finalment el candidat opositor a la líder ultradretà.\nCoincideixen molts observadors a subratllar que l'objectiu principal a dirimir en les pròximes eleccions no és altre que el de frenar Le Pen a la segona volta. Importa relativament menys si el candidat a derrotar-la és un republicà o socialista. Els francesos disposaran de la possibilitat de votar en major sintonia amb les seves preferències ideològiques i polítiques en les eleccions legislatives que se celebraran poques setmanes després de les presidencials (11 i 18 de juny).\nEstant així les coses, els diversos escenaris de futur indiquen que resultaria improbable la victòria final de la candidata antieuropea. Però els imprevisibles resultats produïts amb motiu del Brexit i l'elecció de Donald Trump als EUA, afegeixen molta llenya a la teoria de la impossibilitat del triomf de Le Pen. El vertigen produït pels últims esdeveniments polítics aconsella prudència i determinació per evitar el desastre polític al Vell Continent. És molt el que ens juguem respecte al provenir de l'Europa unida.\nMacron insisteix que en els temps que corren l'única sobirania possible és l'europea: "És l'única alternativa per fer front a incerteses globals, els desafiaments climàtics i les amenaces terroristes". Es declara un europeista convençut quan ens està de moda dir-ho obertament i sense matisacions. La seva equidistància entre la dreta i l'esquerra tradicionals sembla ser un actiu per mobilitzar els francesos de banda i banda de l'espectre polític.\nEn les properes setmanes que resten fins el 23 de maig s'empitjorarà la intensitat de les campanyes negatives. En no haver-se-trobat cap "esquelet a l'armari" en forma de corrupteles o apropiacions indegudes, com ha succeït amb altres candidats presidencials, es tornarà a insistir és la seva desmentida homosexualitat oa la "raresa" de conviure amb una dona gairebé vint anys més gran que ell. Acostumats estem a tot tipus d'al·legacions amb fins de descrèdit polític. Però la constatació que persones tan "irreals" com Nigel Farage o Donald Trump es van sortir amb la seva ens hauria d'haver curat d'espant.\nDesprés de l'abandó de la UE per part del Regne Unit, avalat fins i tot pel decadent laborisme de Jeremy Corbyn, per impulsar amb EUA la anglobalización, Europa necessita del pols vigorós de França i Alemanya. Macron és l'únic candidat partidari d'un acord estable amb Alemanya. La seva valentia per proposar un eix francoalemany es fonamenti en la convicció que els dos països poc poden fer per lliure i individualment: "Cal que França assumeixi les seves responsabilitats sobre el pla econòmic i pressupostari i emprengui les reformes degudes. Després, Alemanya ha de acompanyar-nos amb més inversions i un rellançament de la zona euro ".\nSi algun dels dos països centrals d'Europa que celebren eleccions transcendentals durant 2017 països centrals falla, haurem dit adéu a la realitat del model social europeu i al somni dels francesos Robert Schumann i Jean Monnet d'aconseguir una "una unió sense parar més estreta entre els països europeus ".\nAra més que mai, la civilització europea lliure, igual i solidària assisteix a l'envit de consolidar-se o confrontar la seva mort segura.


Sitges celebrarà el Correllengua 2021 del 16 al 18 de setembre | Turisme de Sitges\nSitges celebrarà el Correllengua 2021 del 16 al 18 de setembre\nEl programa d’actes inclou conferències, un concert, un vermut i glosa amb les primeres espases de la improvisació de versos sobre música popular, i la tradicional lectura del manifest i la lectura dels textos de l’homenatjada d’aquest any, l’escriptora Isabel-Clara Simó.\nSitges se suma un any més al Correllengua, del 16 al 18 de setembre, amb una programació d’actes culturals i musicals. Enguany el Correllengua celebra la seva 25a edició amb l’homenatge a l’escriptora d’Alocoi, Isabel-Clara Simó.\nLa conferència ‘Rumors i mentides sobre llengua catalana’ a càrrec d’Enric Gumà, a l’Espai Cultural Pere Stämpfli- seu del Grup d’Estudis Sitgetans (GES), donarà el tret de sortida al Correllengua 2021 de Sitges, el dijous 16 de setembre, a les 19 hores. Durant l’acte Gumà també presentarà els seus darrers llibres ‘El català tranquil’ i ‘Molt a favor’.\nLa programació continuarà divendres 17 de setembre, amb la conferència ‘Isabel-Clara Simó: la llengua, el país, la llibertat’, a càrrec de l’escriptora i professora vallenca, Margarida Aritzeta, Creu de Sant Jordi 2018, a les 19 hores a la Biblioteca Santiago Rusiñol. En aquests dos actes l’aforament és limitat i la reserva es farà per ordre d’arribada.\nEl Correllengua 2021 clourà amb un seguit d’actes programats el dissabte 18 de setembre a l’Hort de Can Falç. Les propostes començaran amb la lectura del Manifest del Correllengua a les 11.30 hores, i la lectura dels textos de l’homenatjada Isabel-Clara Simó amb acompanyament musical de clarinet, a càrrec de No em Toquis la Tecla.\nA continuació, a les 12 hores es programarà el Vermut i glosa amb les primeres espases de la improvisació de versos, a càrrec de Cor de Carxofa sobre música popular. L’activitat és gratuïta però per assistir als dos actes del Correllengua, que es faran al matí, cal reservar entrada a través d’aquest enllaç https://bit.ly/GlosaSitges.\nA la nit, a les 22 hores, tindrà lloc el concert del grup reggae, rock i ska, La Fera, que hi presentarà el seu primer disc ‘Brama’ per posar el punt final al Correllengua 2021. Per assistir-hi cal també reservar l’entrada a través d’aquest enllaç.\nCom cada any, la Coordinadora d’Associacions per la Llengua Catalana (CAL), com a entitat impulsora del Correllengua al Principat i la Catalunya Nord, pretén a través de la vida i l’obra d’un autor, reivindicar la llengua, la cultura i els anhels del poble català.\nPROGRAMA CORRELLENGUA 2021\n19 h Espai Cultural Pere Stämpfli-seu del Grup d’Estudis Sitgetans\nEnric Gomà parlarà de “Rumors i mentides sobre la llengua catalana” i\npresentarà els seus darrers llibres.\n19 h Biblioteca Santiago Rusiñol\nConferència “Isabel-Clara Simó: la llengua, el país, la llibertat” a càrrec de\nl’escriptora i professora vallenca Creu de Sant Jordi 2018, Margarida Aritzeta.\n(Per a aquests dos actes l’aforament és limitat, la reserva es farà per ordre d’arribada)\n11:30 h Hort de Can Falç\nLectura del Manifest del Correllengua i Lectura de textos de l’homenatjada, Isabel-Clara Simó amb acompanyament musical de clarinet, a càrrec de No em toquis la Tecla.\n12 h Hort de Can Falç\nVermut i glosa a càrrec de Cor de Carxofa, amb les primeres espases\ncatalanes de la improvisació de versos sobre música popular.\nReserva prèvia: https://bit.ly/GlosaSitges\n22 h Hort de Can Falç\nConcert del grup de reggae, rock i ska La Fera.\nReserva prèvia: enllaç.


Dimarts, 27 Maig, 2014 /0 Comments/in Agricultura, Medi Ambient, Terres de l' Ebre /by Josep\nhttp://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png 0 0 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2014-05-27 09:18:342014-05-27 09:19:48Agricultura fixa el màxim de senglars i conills per declarar emergència cinegètica\nDijous, 5 Desembre, 2013 /0 Comments/in Medi Ambient, Terres de l' Ebre /by Josep\nPoble Nou, Riumar i els Eucaliptus es veurien afectats en un futur pel canvi climàtic\nLa falta d’aportacions de sediments del riu Ebre podria ser determinant en l ‘afectació.\n(Mesebre/J.Roig).-Segons diversos estudis, aquestes tres pedanies tindrien més probabilitat de veure’s afectades pel progressiu augment del nivell del mar el proper segle. En els nuclis principals de població, no sembla haver risc d’inundació, però si què és evident que bona part de la superfície del municipi quedarà afectada. L’augment notable de la temperatura del nostre planeta ha fet que es produeixi un escalfament global visible i significatiu que d’uns anys a aquí preocupa seriosament a una de les zones de la nostra demarcació, el Delta de l’Ebre.\nEl Ministeri de Medi Ambient ha fet una projecció de la pèrdua progressiva del Delta de l’Ebre, degut a l’augment del nivell del mar a causa del canvi climàtic, i l’enfonsament gradual del Delta que prové de la falta d’aportacions de sediments del riu Ebre.“Al Delta arriba amb prou feines l’1% dels sediments que arribaven a començaments del segle XX, sediments que queden dipositats als diferents embassaments de la conca. La pujada del nivell del mar és un problema afegit al complex equilibri del Delta, però els majors impactes que ha patit el Delta tenen el seu origen en la gestió del riu, no en el clima”, assegura Javier Sigró, professor de Geologia i membre del Centre d’Investigació del Canvi Climàtic de la URV.\nLa Generalitat al seu estudi ‘Estratègia de prevenció i d’adaptació al canvi climàtic N1: Delta de l’Ebre’ planteja tres escenaris diferents si segueix augmentant el nivell del mar: a l’any 2050 el nivell del mar estarà 15 cm per sobre de com està actualment; a l’any 2100, per sobre dels 40 cm i, la possibilitat més pessimista de que al 2100 el nivell estigui per sobre del metre. “Amb aquest increment del nivell del mar, més del 50% de la superfície del Delta es podria veure afectada per inundació marina” explica Sigró. Els sistemes naturals d’aquesta zona es troben majoritàriament situats a la costa, fet pel qual l’augment del nivell del mar suposaria la pèrdua o reducció de parcs naturals, boscos o platges, entre d’altres. A més, també tindria serioses implicacions en termes d’agricultura, turisme, economia i la indústria de la zona.\nSembla ser que d’aquí a 100 anys una part del Delta podria desaparèixer, però Sigró assegura que “l’impacte final dependrà de les mesures de mitigació i adaptació que siguem capaços de realitzar, i és necessari adoptar una estratègia i coordinació segons les mesures que es prenguin, al mateix temps que es continua estudiant i monitoritzant el funcionament d’un territori tan canviant i fràgil com és el Delta”.\nEl canvi climàtic és un dels temes més importants de la societat, i probablement al que menys atenció i solucions intentem donar els habitants. Hem de conscienciar-nos que el canvi climàtic no només afecta a les grans ciutats industrialitzades, sinó que aquí, a les nostres terres, notarem i patirem els efectes del canvi climàtic de ple. Són molts els comentaris de: “el canvi climàtic només passa a les grans ciutats, com Japó o Nova York, aquí això no es notarà”. Però la veritat és que a nosaltres tard o d’hora també ens afectarà.\nhttp://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png 0 0 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2013-12-05 09:58:502013-12-05 09:58:50D ‘aquí 100 anys el nivell del mar al Delta pot haver augmentat gairebé 1 metre\nPàgina 1 de 92123›»


Crida 123 - «MUNTANYA» - L'Ötzi - Página web de paraulademixa\nCrida 123 - «MUNTANYA» - L'Ötzi\nJa gairebé havia aconseguit preparar tot el que necessitava per marxar. Amb cura, va embolicar les brases de la foguera en farcells de fulla d’auró i les ficà dins un cilindre d’escorça de bedoll. Finalment, va tancar la seva motxilla i deixà anar un gruny de dolor i ràbia. La profunda ferida al dors de la mà li donaria problemes.\n-Aquí Horn, digui?\n-És vostè el comissari Alexander Horn, de la policia de Munic?\n-Truco per saber si investiga casos... arxivats.\n-Doncs tinc el cas més antic de tots per oferir-li.\nL’home que veia al seu davant tenia cara de pocs amics. Front arrugat, ulls marrons i petits, cabells llargs fins a les espatlles... Era força gran, però es mantenia en forma, i si hagués somrigut, el reflex del llac del glaciar li hauria mostrat dues rengleres de dents gairebé perfectes. Sense mirar enrere, continuà pujant. El peu de la vall començava a quedar força lluny i les muntanyes el retrobaven amb els braços oberts.\n-Senyoreta, com ha dit que es deia?\n-Oh, perdoni’m comissari Horn, sóc l’Angelika Fleckinger, directora del Museu d’Arqueologia del Tirol del Sud. Voldria que conegués a l’Ötzi.\nHavia trobat el lloc perfecte per acampar en un barranc protegit al coll de la muntanya i tot just acabava de donar l’última queixalada al seu àpat. Havia gaudit de carn de cabra salvatge fumada, pa d’espelta i formatge acompanyat d’unes fulles de falguera. Al seu costat reposava la destral de coure, el carcaix de cérvol amb una dotzena de fletxes i l’estilitzat bastó que en mitja jornada de feina es convertiria en un arc. Malauradament acabà sent un trist esbós, perquè justament llavors... va passar.\n-Creiem que l’Ötzi és la víctima d’homicidi més ben conservada del món.\n-Pel que explica, millor que moltes de les que jo he vist. Qui va descobrir el cos?\n-Un parell d’alpinistes prop dels Alps d’Ötztal l’any 1991.\nPrimer va notar l’impacte sota l’espatlla i després el dolor. A trenta metres, l’arquer va fer mitja volta i començà el descens, satisfet.\n-Què me’n diu? El cos i les pertinences d’aquest home del gel són un niu de pistes.\n-Angelika... sap que no podré trobar l’assassí, oi?\n-Això vol dir que accepta el cas?


Turtle Tower 20C Ocho Ríos Jamaica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMain Street, Fisherman's Point, Ocho Ríos, Jamaica - Veure al mapa\nMés informació sobre Turtle Tower 20C\nSituat a Ocho Rios, Turtle Tower 20C és el lloc perfecte per gaudir de Ocho Ríos i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Turtle Tower 20C és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, ascensor, servei de llançadora.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent platja privada, piscina exterior, spa, massatge. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Turtle Tower 20C és una selecció idònia per a la vostra estada a Ocho Ríos.\nTots els tipus de viatgers (30) Parelles (15) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (3) Grups (6)


Femevi - Gestió i transport de residus\ninfo@femevi.com +34 972 52 52 10\nTransportista T-3653 | Gestor E-1334.12\nGestió de vehicles fora d'ús\nNeteja de decantadors / separadors\nDesgasificació / neteja i anul·lació de tancs\nValorització i reciclatge\nPremsat, compactació o trituració\nPLANTA D’EVAPORACIÓ I CENTRIFUGAT\nTransport i gestió de residus de tot tipus\nInici » Serveis » Transport i gestió de residus\nAquest servei consisteix en estudiar la millor manera per a gestionar i transportar els residus que es generen en tots els àmbits.\nResidus industrials generats per les empreses\nResidus urbans ( deixalles i orgànics generats per els conjunts urbans )\nResidus perillosos ( Residus que necessiten un tractament especial per la seva eliminació)\nOli mineral brut\nPolígon Industrial Empordà Internacional,\nCarrer Olot 33\nTel. +34 972 52 52 10\nFemevi | Avís legal - Política de cookies - Política privacitat | info@femevi.com\nFERRALLA I METALLS VILAMALLA SL fa servir cookies, tant pròpies com de tercers, tècniques, analítiques, personalitzades, publicitàries i / o afiliats, per oferir les diferents finalitats mostrades a la configuració, situada en la nostra política de cookies. Amb les cookies de tercers podem compartir informació sobre l'ús que faci del lloc web amb els nostres partners de xarxes socials, publicitat o anàlisi web, els quals poden combinar-la amb una altra informació que els hagi proporcionat o que hagin recopilat a partir de l'ús que hagi fet seus serveis. Sempre podrà rebutjar les cookies o configurar-les a la seva mida. Més informació: Política de cookies\nLa web de FERRALLA I METALLS VILAMALLA SL utilitza cookies pròpies i de tercers. Una cookie és un arxiu que es descarrega en el seu ordinador a l’hora d’accedir a determinades pàgines web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre d’altres finalitats, assegurar el correcte funcionament de la pàgina, permetre a l'Usuari un accés més ràpid als serveis seleccionats, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d'un usuari o del seu equip i, fins i tot, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi el seu equip, es poden utilitzar per a reconèixer a l'usuari. Les cookies s'associen únicament a un usuari anònim i el seu ordinador o dispositiu i no proporcionen referències que permetin conèixer les seves dades personals, excepte permís exprés d'aquell.\nSegons l'entitat que les gestioni, hi ha Cookies pròpies (aquelles que s'envien a l'equip terminal de l'usuari des d'un equip o domini gestionat pel propi editor i des del qual es presta el servei Sol·licitat per l'usuari) i de tercers (les que es envien a l'equip terminal de l'usuari des d'un equip o domini que no és gestionat per l'editor, sinó per una altra entitat que tracta les dades obtingudes mitjançant les galetes).\nSegons el temps que romanen actives, hi ha les de sessió (dissenyades per a demanar i emmagatzemar dades mentre l'usuari accedeix a una pàgina web) i les persistents (en què les dades s'emmagatzemen en el terminal i poden ser accedits i tractats durant un període definit pel responsable de la galeta -pot anar d'uns minuts a diversos anys).\nCookies tècniques (necessàries per a l'ús del web i la prestació del servei contractat),\nCookies d'anàlisi (recullen informació l'ús que es realitza del web),\nCookies de tercers: Google Recaptcha, Google maps, més informació a\nFERRALLA I METALLS VILAMALLA SL és el responsable del tractament de les dades personals que vostè ens proporciona, situat en Polig Industrialcm3 - Parcel.la 33, Pla Parcial, 17469 Vilamalla, (Girona) i amb CIF B55080626 Telèfon 972525210 i mail de contacte info@femevi.com.\nSi no desitja que els llocs web posin cap cookie al seu equip, pot adaptar la configuració de el navegador de manera que se li notifiqui abans que es col·loqui cap cookie. De la mateixa manera, pot adaptar la configuració de manera que el navegador rebutgi totes les cookies, o únicament les cookies de tercers. També pot eliminar qualsevol de les cookies que ja es trobin en l'equip. Recordeu que s'haurà d'adaptar per separat la configuració de cada navegador i equip que utilitzi.\nLa informació recopilada a través de les cookies pròpies (cookies de sessió i d'entrada d'usuari) es solen utilitzar per a rastrejar les accions de l'usuari en emplenar els formularis en línia en diverses pàgines, o com a cistella de la compra per a fer el seguiment dels articles que l'usuari ha seleccionat en prémer un botó, o per a personalitzar la interface de l'usuari en visitar la pàgina web.\nA través de les cookies analítiques s'analitzen els seus hàbits de navegació per a millorar els serveis prestats;\nA través de les cookies comportamentals es recull informació sobre les preferències de l'usuari per a gestionar els espais publicitaris de la forma més eficaç possible; i\nPer a veure exactament l'ús de les cookies vegeu el quadre sobre l'ús de les cookies en aquest document.\nLa legitimació per al tractament de les seves dades personals ve donada pel seu consentiment, atorgat en el moment de posar-se en contacte amb nosaltres, per a la utilització de cookies analítiques, comportamentals i publicitàries; per a les cookies de sessió o personalització, la legitimació per al tractament ve donada per l'interès legítim del prestador (responsable del tractament).\nNo se cediran ni comunicaran dades a tercers, excepte per obligació legal o als tercers indicats en el cas d'ús de cookies gestionades per aquests.\nEl termini de conservació de les dades recollides és l'indicat en el quadre sobre l'ús de les cookies en aquest document.\nEls drets que emparen a l'usuari són els d'accés, rectificació, supressió, portabilitat d'aquests, retirada del consentiment (sense que això afecti la licitud del tractament atorgat prèviament a la seva retirada), oposició al tractament, limitació (en determinades circumstàncies) i a presentar una reclamació davant l'autoritat de control (l'Agència Espanyola de protecció de dades, www.aepd.es).


Inici Preguntes i respostes Per què es va censurar el quadre de Manet 'L'execució de l'emperador Maximilià de Mèxic'?\nEl pintor mai no va exposar ni vendre la seva obra per haver pintat amb l'uniforme francès els executors de l'arxiduc i haver assenyalat indirectament Napoleó III com a responsable de la seva mort\n'L'execució de l'emperador Maximilià de Mèxic', d'Édouard Manet Wikimedia Commons\nA l'alba, el 19 de juny de 1867, a la ciutat mexicana de Querétaro, un escamot d'execució republicà va afusellar l'arxiduc Maximilià i dos dels seus generals. L'arxiduc austríac havia estat emperador de Mèxic durant tres anys, gràcies al suport militar de Napoleó III, que havia trobat en el país americà un bastió fàcil de conquerir en un moment buit de poder. Però quan l'emperador francès va necessitar les seves tropes i les va fer retornar, Maximilià va quedar desprotegit. Els seus enemics l'obligaren a abdicar i acte seguit el van executar.\n"França ha afusellat Maximilià"\nAquests fets van commocionar l'opinió pública europea; a Édouard Manet el va impactar fins al punt que va pintar tres quadres monumentals (i d'altres de menors dimensions) amb el tema de l'execució. Però el mestre de l'impressionisme mai no va poder veure exposades aquestes obres, ni en va vendre cap. No resulta difícil d'advertir el motiu de la censura: l'esquadró no porta vestimentes mexicanes, sinó que llueix l'uniforme francès; a la dreta, un sergent que carrega el fusell té tota l'aparença -amb 'perilla' i el nas esmolat- de Napoleó III. Manet es llançava a l'escàndol públic tot acusant-lo de ser el responsable de l'abandonament de l'arxiduc a la seva sort. "Es comprèn l'espant i la irritació dels censors", comentava el 1869 l'escriptor Émile Zola. "Un artista ha gosat presentar una ironia d'allò més cruel: França ha afusellat Maximilià."\nL'escandalós 'dinar' d'Édouard Manet


Slumber 1 matalàs | Ray\nIndividual, rei senzill, ple, reina, rei\nMoll de butxaca\n15 anys d'ús normal\n15.000 PC al mes\nPis comprimit + Palet / Enrotllat de cartró / bossa\n15 dies hàbils per fer una mostra, 30 dies hàbils per a la producció en massa\nAl llarg dels anys, Rayson ofereix als clients productes d'alta qualitat i serveis postvenda eficients amb l'objectiu de portar beneficis il·limitats per a ells. Slumber 1 Matalàs farem tot el possible per servir als clients durant tot el procés des del disseny de productes, R + D, al lliurament. Benvingut a contactar amb nosaltres per obtenir més informació sobre el nostre nou producte Slumber 1 matalàs o la nostra empresa. Aquest producte pot expressar molt sobre els portadors. Vestir aquest producte expressarà definitivament la seva singularitat i estil personal.\nA més, el nostre lliurament és oportú i pot satisfer les necessitats de cada client.\nSeguim estrictament els processos de control de qualitat estàndard per garantir que els nostres productes compleixin o superin les expectatives dels nostres clients. A més, oferim serveis postvenda per a clients a tot el món.


Jay-Z revela com va ser la seva última conversa amb Kobe Bryant | Marbrerie\nJay-Z revela com va ser la seva última conversa amb Kobe Bryant\nActualitzat a 2020.02.06 17:50\nLa tràgica mort de Kobe Bryant i la seva filla Gianna el passat 26 de gener va ser un cop molt dur per al món de l’bàsquet i de l’esport en general. L’estrella de l’NBA era estimada per molta gent i tenia molt bons amics també fora de l’àmbit esportiu.\nJay-Z i Beyoncé mantenien una relació molt propera amb Bryant i la seva dona, Vanessa. De fet, van passar el cap d’any junts a casa dels Carter. Aquesta va ser l’última vegada que el raper i l’exjugador de bàsquet es van veure.\nHomenatge a l’estrella de l’bàsquet Kobe Bryant i la seva estimada filla Gianna Maria\nd’aquesta mateixa nit va parlar Jay-Z en una xerrada a la Universitat de Columbia. Després de ser preguntat per un dels assistents a l’esdeveniment, el raper va recordar que l’última vegada que va veure al seu amic “es trobava en el millor punt en què l’havia vist”.\n“Una de les últimes coses que em va dir va ser: ‘Has de veure a Gianna jugant a el bàsquet’ “, una frase que va deixar gelats als alumnes de la universitat. “Va ser de les coses més doloroses”, ha lamentat Jay-Z. “Perquè ell estava tan orgullós, i la mirada en el seu rostre era … Jo el vaig mirar i li vaig dir: ‘Oh, va ser la millor jugadora de bàsquet de l’ món ‘ “, ha afegit.\n” Un cop dur “\nCom és d’imaginar, la mort de Bryant va suposar” un cop molt dur “per al matrimoni Knowles-Carter. Trencat de dolor, Jay-Z li va recordar com “un gran ésser humà que es trobava en el millor punt de la seva vida”.\nLes paraules que va dedicar el raper a l’exjugador de bàsquet han estat publicades a Twitter per la seva pròpia agència. I ja suma més de 40.8000 reproduccions.


Lleida ha rebut 77 refugiats des del 2013 i la Paeria destaca la “tradició acollidora” de la ciutat\nMiquel Pueyo presentarà al proper ple de l’ajuntament una declaració institucional de suport a Proactiva Open Arms\nLleida ha acollit 77 refugiats des del 2013 a través del programa estatal d’acollida de refugiats de la Creu Roja, segons va informar ahir la Paeria en una roda de premsa on l’alcalde de la ciutat, Miquel Pueyo, va anunciar que en el proper ple faran una declaració institucional en suport a l’ONG Proactiva Open Arms.\nL’alcalde de Lleida va criticar l’actitud de la Unió Europea respecte la migració, que “mira cap a una altra banda”, i la dels estats. “Itàlia ha agreujat la crisi per fer política i Espanya ha fet tard”, va dir Pueyo, que va valorar la “gran tradició acollidora” de la ciutat i la intenció de la Paeria de cobrir les necessitats dels refugiats que puguin rebre en un futur.\nLa portaveu del Comú de Lleida, Elena Farré, va anunciar que havien mantingut una conversa amb l’Open Arms per consultar a l’ONG catalana què podien fer des de Lleida.\n“Ens van traslladar diferents necessitats, però ara no requereixen cap donació sinó suport institucional per fer front als grups que els ataquen i és molt important rebatre aquests missatges”, va explicar Farré, en referència als tuits polèmics que acusen a l’ONG catalana de donar suport a les màfies de persones o, en alguns casos, fins i tot de ser-ne una.\nRegina Cairol, regidora d’ERC per als Drets Socials, va destacar que l’Estat té les competències per acollir refugiats i que “malauradament” aquestes no estan en mans dels ajuntaments o de les comunitats. Cairol va explicar que, en tot cas, el pas previ a l’acollida de refugiats passa per l’habitatge i va manifestar que la Creu Roja té 28 places residencials a Lleida, una xifra que la Paeria, conjuntament amb l’entitat, busca ampliar per aquest 2019.


Lloança dels (i les) adolescents – Fem Escola a Barcelona\n14/06/2012 - Care Santos\nNo me n’amago: els adolescents m’encanten. Els trobo divertits, intel·ligents, m’agrada la seva manera de viure, em sento propera a les seves cuites i m’interessa explicar què els passa. Jo, com el sociòleg David Bainbridge, estic convençuda que «l’adolescència és una etapa de la vida que val la pena d’explicar». Per això escric per a ells, per als joves, i per això sempre que puc m’escapo a veure’ls a les escoles, hi parlo, m’hi escric, comparteixo opinions i sensacions. I, de tot plegat, sempre en surto amb l’agradable sensació que el món no va tan a la deriva perquè ells ens agafaran el relleu, algun dia.\nOdio les visions apocalíptiques de l’adolescència. Em cau malament tota aquesta munió de gent que quan els dic l’edat dels meus tres fills —6, 9, 10— fan escarafalls i m’aconsellen que en gaudeixi ara, perquè quan arribin a l’adolescència serà horrorós. De vegades ho diuen amb aquesta paraula —horrorós— i de vegades en fan servir d’altres molt pitjors.\nDe tant en tant, només si veig que val la pena, els dic que tinc moltes ganes que els meus fills siguin adolescents. Que odio les pel·lícules de dibuixos, les segones i terceres parts d’històries ximples d’esquirols accelerats (ai, les he vistes totes!, això sí que és horrorós!), que em puja el sucre quan m’he d’empassar arguments de Disney en què tots són bons i feliços i tot acaba sempre bé. Que el que de debò em ve de gust són festes de pijames, maratons del terror i pujades d’hormones.\nAlguns creuen que vull sortir de marxa amb els meus fills. Ai, no, minyons. Jo, de marxa, no hi anava ni quan jo mateixa en tenia edat. Tinc ganes —unes ganes boges, a més— de viure aquesta revolució que es produirà en les seves vides, de viure-la tan a prop com pugui i com em deixin; de ser allà en aquell moment màgic i terrible en què deixaran anar el llast acumulat durant tots aquests anys d’infantesa i començaran a ser adults, a ser ells mateixos, les persones que volen ser, no les que jo vull que siguin, i triaran. Sí, triaran. Potser no m’agradarà el què, però m’hi hauré de conformar. I donar-los suport. Això també forma part de l’aventura.\nSé que vindran moments durs, que no tot seran flors i violes, però no em fa por el repte. Em ve de gust ser testimoni privilegiat de les primeres volades, vaja, encara que s’estavellin contra el terra o encara que més d’un cop hagi de sortir corrents al seu darrere per evitar el pitjor.\nDe vegades em pregunto què li passa, a la gent, amb els adolescents. Quin és, el problema? Que potser els fan por, els joves, de la mateixa manera que a les tribus primitives els guerrers més experimentats dominaven amb un règim de terror els nous, perquè sabien que si s’hi enfrontaven directament tenien totes les de perdre? És por dels successors, i ja està? Por dels qui, com en la cançó dels Manel, estan esperant, per pispar-nos el lloc? Alguna cosa d’això hi deu haver, si més no en l’esfera pública.\nPerò, de portes endins, de ben segur que pesa la por de la separació. La por de perdre allò —aquell— que teníem. La por de deixar de ser important per a ell, i passar a ocupar un segon, tercer, quart lloc en la seva vida. La por de cedir autoritat, que en el cas de les mares tot sovint vol dir cedir poder i, de retruc, perdre el sentit d’una existència que durant una pila d’anys ha estat marcada per la dictadura de la maternitat. De cop, els nois i noies donen un cop de porta i marxen. I allà et quedes tu, amb cara de sorpresa, preguntant-te «I ara què?».\nNo és que no temi aquest moment. És que vull esprémer tot el temps que falta abans no arribi. I ara que encara són petits, em frego les mans pensant que creixeran. L’aventura és a punt de començar i jo me’n moro de ganes.\nAltaveureflexió\tNavegació per les entrades


Idea #346: Primàries 21D: següents posicions per Barcelona\nLa votació d'aquesta proposta ha finalitzat el 13 February 18.\nEscrit per capita el 9 Nov 17 a les 11:34. Categoria: Pirates de Catalunya. Projecte vinculat: PIRATA.CAT. Estat: Finalitzada\nVotació per triar la persona que anirà en la segona posició i següents a les paperetes de la candidatura de front comú per Barcelona a les eleccions catalanes del 21 de desembre de 2017.\nPer acord de la CG s'ha establert que:\n- La votació es tancarà el dissabte 11 a les 16.00 h.\n- S'han desactivat els vots negatius.\n- Es triarà qui tingui més vots positius.\n- Pots votar més d'una opció.\n- Es va obrir un nou període de presentació de candidatures, entre dimecres a les 10.00 h i dijous a les 10.00 h.\n- En l'anterior període es va demanar confirmació de voluntat de participar en les primàries, donat el nou context de la votació anterior: https://xifrat.pirata.cat/ideatorrent/idea/344/\nEn haver-hi dues votacions per Barcelona, en aquesta s'incorporen els de la votació per la primera posició i el guanyador de la primera votació serà descartat en aquesta.\nRecorda que també pots votar a la resta de votacions de primàries:\nBarcelona (primera posició): https://xifrat.pirata.cat/ideatorrent/idea/345/\nBarcelona (següents posicions): https://xifrat.pirata.cat/ideatorrent/idea/346/\nGirona (primera posició): https://xifrat.pirata.cat/ideatorrent/idea/347/\nLleida (primera posició): https://xifrat.pirata.cat/ideatorrent/idea/348/\nNota: no hi ha votació per Tarragona perquè no s'han confirmat les candidatures presentades.\nEtiquetes: en podeu posar diverses separant-les amb comes: 21 primaries\nEs prega no afegir noves candidatures. El termini per fer-ho va acabar el dijous 9 a les 10.00 h. S'eliminaran totes les que s'introdueixin fora de termini.\nProposta (#1): Sergi Nos\nEscrit per capita el 9 Nov 17 a les 11:34.\nNascut el 1994 a Barcelona,\nCriat al barri de La Mina i a Sant Adrià de Besòs, on vaig estar bastant actiu en la política municipal fins als 18 anys, posteriorment, també vaig estar vivint a Montgat i finalment a Sant Andreu de Palomar (Barcelona).\nActualment treballo en un call center, visc a un pis compartit, sóc dissenyador gràfic i gràfic publicitari de professió, vull continuar creixent com a persona.\nSempre m'ha interessat la política, des que era menut sempre he anat a reunions del PCC de Catalunya, després anomenat EUiA, sobretot en l'àmbit municipal i més tard amb Alternativa Jove on vam engegar la campanya #CatalunyaLliure el 2012, inquiet per cercar una alternativa transparent, coherent, diferent i trencadora vaig cessar la meva activitat política fins que vaig descobrir Pirates de Catalunya, on he tingut l'honor de participar a comunicació, militant des del 2016.\nCom a excepcionalitat, crec convenient defensar la República de Catalunya, la qual va ser votada i aprovada. En cap cas, permetria un pas enrere i només acceptaria una negociació amb el regne d'Espanya si aquesta és de manera bilateral, de país a país.\nPresento la meva candidatura amb la intenció de deixar clara la posició de Pirates de Catalunya amb el procés que s'està vivint actualment, únicament per a ratificar la República, amb un govern de transició i amb la culminació d'unes eleccions estatals catalanes, amb el fi de construir una república rebel, que trenqui amb el concepte de política d'esquerres o de dretes, per a fomentar la llibertat individual, una societat de drets i deures, sostinguda en l'ètica i la capacitat crítica del ciutadà.\nNascut el 1994 a Barcelona, Criat al barri de La Mina i a Sant Adrià de Besòs, on vaig estar bastant actiu en la política municipal fins als 18 anys, posteriorment, també vaig estar vivint a Montgat i finalment a Sant Andreu de Palomar (Barcelona). Actualment treballo en un call center, visc a un pis compartit, sóc dissenyador gràfic i gràfic publicitari de professió, vull continuar creixent com a persona. Sempre m'ha interessat la política, des que era menut sempre he anat a reunions del PCC de Catalunya, després anomenat EUiA, sobretot en l'àmbit municipal i més tard amb Alternativa Jove on vam engegar la campanya #CatalunyaLliure el 2012, inquiet per cercar una alternativa transparent, coherent, diferent i trencadora vaig cessar la meva activitat política fins que vaig descobrir Pirates de Catalunya, on he tingut l'honor de participar a comunicació, militant des del 2016. Com a excepcionalitat, crec convenient defensar la República de Catalunya, la qual va ser votada i aprovada. En cap cas, permetria un pas enrere i només acceptaria una negociació amb el regne d'Espanya si aquesta és de manera bilateral, de país a país. Presento la meva candidatura amb la intenció de deixar clara la posició de Pirates de Catalunya amb el procés que s'està vivint actualment, únicament per a ratificar la República, amb un govern de transició i amb la culminació d'unes eleccions estatals catalanes, amb el fi de construir una república rebel, que trenqui amb el concepte de política d'esquerres o de dretes, per a fomentar la llibertat individual, una societat de drets i deures, sostinguda en l'ètica i la capacitat crítica del ciutadà.\nProposta (#2): Enric Pineda\nEscrit per capita el 9 Nov 17 a les 11:35.\nMembre de Pirates de Catalunya des del 2011, he participat activament a la totalitat de les campanyes electorals on s'ha presentat el partit des de llavors. He estat candidat de Pirates a les eleccions europees del 2014, candidat a la candidatura de confluència de Compromís amb Girona el 2015, i cap de llista per Girona de Pirates de Catalunya a les eleccions del 27 de setembre de 2015 al Parlament. Des del 2015 també he estat portaveu del partit, i he estat escollit Coordinador General a les darreres eleccions de la Coordinadora Administrativa de 2017.\nEm presento amb l'encàrrec de defensar el resultat del Referèndum d'Autodeterminació del darrer 1 d'octubre, seguint el mandat de l'Assemblea i el propi ideari de Pirates de Catalunya, així com els ideals de respecte als drets humans, de respecte al nostre ideari i de defensa de la democràcia directa.\nMembre de Pirates de Catalunya des del 2011, he participat activament a la totalitat de les campanyes electorals on s'ha presentat el partit des de llavors. He estat candidat de Pirates a les eleccions europees del 2014, candidat a la candidatura de confluència de Compromís amb Girona el 2015, i cap de llista per Girona de Pirates de Catalunya a les eleccions del 27 de setembre de 2015 al Parlament. Des del 2015 també he estat portaveu del partit, i he estat escollit Coordinador General a les darreres eleccions de la Coordinadora Administrativa de 2017. Em presento amb l'encàrrec de defensar el resultat del Referèndum d'Autodeterminació del darrer 1 d'octubre, seguint el mandat de l'Assemblea i el propi ideari de Pirates de Catalunya, així com els ideals de respecte als drets humans, de respecte al nostre ideari i de defensa de la democràcia directa.\nProposta (#3): Mabel Rodriguez\nEscrit per capita el 9 Nov 17 a les 11:36.\nSóc la Mabel Rodríguez, tinc 28 anys, visc a Barcelona i sóc llicenciada en sociologia i amb dos màsters: un en participació i polítiques locals i l’altre en comunicació digital.\nLa meva passió per la política des de dins i des de fora va dur-me a afiliar-me el passat 2016 a Pirates de Catalunya, després de militar durant una temporada a ERC. El meu objectiu era poder tenir una activitat política dins d’un partit polític ideològicament molt divers, com és Pirates, i ajudar en tot el possible a fer-lo créixer. Tot i la meva curta experiència al partit, penso que he estat molt activa tant en els grups de treball com en debats sempre intentant aportant idees que ens ajudin a millorar i avançar. Per això, la meva activitat durant la campanya i pre-campanya del referèndum de l’1 d’octubre va ser frenètica, ajudant al partit i als companys a assolit moltes fites que no podíem haver imaginat i, alhora, sent molt crítica amb tot allò que no he trobat correcte.\nPrecisament aquest esperit lluitador i treballador (i, per què no dir-ho, també una mica somniador!) em va dur a presentar-me com a candidata a secretària a la CA, des d’on he pogut oferir el meu suport en totes les tasques de coordinació, gestió i organització que tenen l’objectiu de millorar el funcionament intern del partit.\nAra em presento per a formar part de la llista d’unes eleccions que, malgrat siguin il·legítimes, hem de treballar més que mai perquè siguin un èxit en participació per a la defensa de la República Catalana declarada el passat 27 d’octubre. La meva voluntat, presentant candidatura, és treballar sense por, pacíficament però amb fermesa per la construcció d’una República Catalana, Lliure, Pirata i, sobretot, feminista.\nSóc la Mabel Rodríguez, tinc 28 anys, visc a Barcelona i sóc llicenciada en sociologia i amb dos màsters: un en participació i polítiques locals i l’altre en comunicació digital. La meva passió per la política des de dins i des de fora va dur-me a afiliar-me el passat 2016 a Pirates de Catalunya, després de militar durant una temporada a ERC. El meu objectiu era poder tenir una activitat política dins d’un partit polític ideològicament molt divers, com és Pirates, i ajudar en tot el possible a fer-lo créixer. Tot i la meva curta experiència al partit, penso que he estat molt activa tant en els grups de treball com en debats sempre intentant aportant idees que ens ajudin a millorar i avançar. Per això, la meva activitat durant la campanya i pre-campanya del referèndum de l’1 d’octubre va ser frenètica, ajudant al partit i als companys a assolit moltes fites que no podíem haver imaginat i, alhora, sent molt crítica amb tot allò que no he trobat correcte. Precisament aquest esperit lluitador i treballador (i, per què no dir-ho, també una mica somniador!) em va dur a presentar-me com a candidata a secretària a la CA, des d’on he pogut oferir el meu suport en totes les tasques de coordinació, gestió i organització que tenen l’objectiu de millorar el funcionament intern del partit. Ara em presento per a formar part de la llista d’unes eleccions que, malgrat siguin il·legítimes, hem de treballar més que mai perquè siguin un èxit en participació per a la defensa de la República Catalana declarada el passat 27 d’octubre. La meva voluntat, presentant candidatura, és treballar sense por, pacíficament però amb fermesa per la construcció d’una República Catalana, Lliure, Pirata i, sobretot, feminista.\nProposta (#4): Pau Font\nEscrit per capita el 9 Nov 17 a les 11:37.\nSóc en Pau Font, militant de Pirates de Catalunya des del 2010, membre actiu de Pirates de L'Hospitalet de Llobregat on resideixo i coordinador de la sectorial de Pirates per la Independència des de la seva fundació. Porto exercint quasi una dècada com a informàtic. Estic decidit a encapçalar una candidatura amb força que faci possible el canvi real i pirata a la república catalana, entenent que hem de jugar un paper determinant i decisiu dins el futur immediat de la nació catalana amb l'inici d'un procés constituent obert i participatiu a la ciutadania, que conclogui amb la Constitució de la República Catalana. Crec estar a l'altura del que el poble de Catalunya espera de nosaltres, un partit obert, dinàmic i inclusiu que doti com a societat de les eines i els recursos per poder portar la democràcia participativa a l'ADN de la República Catalana que ens permeti a tots participar en la construcció d'una societat i un país més just, més social, més sostenible, més avançat i millor per a tots.\ndario (Administrator) wrote on the 9 Nov 17 at 21:05\nEs retira la solució #5 "Luis Romero" (creada per l'usuari chichada a les 13:29) per haver-se presentat fora de termini (10.00 d'avui).