154 Hug Luccetti – El NAS de Cardedeu\n154 Hug Luccetti\nPosted By: El Nas de Cardedeu Novembre 10, 2015\nEl NAS núm. 154 – novembre 2015 –\nHug Luccetti: “De tant en tant, t’has de prendre la pastilla vermella (Matrix) per saber d’on vens, cap on vas i no perdre’t dins la política de les institucions”\nRegidor de Joventut, Igualtat i Participació, ha pres consciència que ara està al Govern i que hi ha entrat per defensar el projecte polític de la CUP\nNom complet: Hug Luccetti Barba\nUn color: Com l’Ovidi, roig per fora i negre per dins.\nUn lloc: el Montseny.\nUn personatge de còmic: Obèlix\nUn personatge històric: Salvador Puig Antich\nCardedeu en un títol: Tot un poble en moviment\nParaula que més repeteix durant l’entrevista: Transformar\nUn tret característic: Parla sovint en femení\nL’Hug Luccetti va néixer a Barcelona un 14 de juny de 1980, així doncs, celebra l’aniversari el mateix dia que en Che Guevara. Durant molt de temps l’Hug ha dormit amb un potser seu a la capçalera del llit.\nFa que viu a Cardedeu uns 6 o 7 anys, no ho recorda amb exactitud perquè la seva vinculació amb la vila va començar abans de venir a viure-hi. Sant Pere de Vilamajor no li oferia el teixit associatiu que hi ha a Cardedeu i es va començar a implicar molt amb entitats reivindicatives com La Traca.\nRegidor de Joventut, Igualtat i Participació, és el número 4 de la llista de la CUP a les passades eleccions municipals.\nHas deixat la teva feina?\nNo, segueixo treballant al Servei d’Ocupació de Catalunya com a orientador laboral, a Granollers. A l’Ajuntament no tinc un sou assignat, cobro com els regidors de l’oposició, per assistència als Plens, comissions i tot això. Plego de treballar a les 15h així que m’ho puc muntar i a més, per dret, puc disposar d’un 20% de la meva jornada laboral per realitzar les meves tasques de regidor. Així que els dijous hi sóc tot el dia.\nCom arribes a la política?\nCrec que des de sempre he tingut una trajectòria a nivell de militància en moviments socials de l’esquerra independentista. Als 16 anys militava amb la Plataforma per la Unitat d’Acció, un col•lectiu que més tard serà Endavant. M’apunto al moviment Okupa a Barcelona, al moviment antifeixista, independentista i des de fa molt. Recordo haver corregut davant de la policia Nacional un 11 de setembre per evitar els cops de porra. A més vaig estudiar Integració social i Sociologia.\nQuan vaig a viure a Sant Pere, em desvinculo de tot això però quan vaig a la universitat, em torno a enganxar amb el moviment antiglobalització. A Cardedeu, la gent de la Traca va pensar muntar Endavant i em van engrescar a participar.\nAra fa quatre anys que estic a la CUP, també col•laboro amb el Casino, el Polvorí i d’altres iniciatives dins dels moviments socials com la PAH, la marxa pels drets socials, en jornades antifeixistes, comitè de vaga…\nI número quatre de la CUP?\nJo entenia que era una eina útil pels moviments socials, ens podia proporcionar informació i eines per transformar la societat i em vaig implicar. Ja vaig donar un cop de mà a les anteriors eleccions i em vaig implicar i participar activament a l’assemblea.\nAquest cop, vam fer un procés participatiu per proposar les persones que anirien a llistes i un d’ells va ser el meu. Vaig fer el càlcul i vaig pensar que sí que em venia de gust, al final és un repte interessant. I vaig acceptar. Si la gent creia en mi, doncs endavant.\nPerò la veritat és que no pensava que sortiria. Creia que sortiríem tres i que en tot cas, si algú plegava, em tocaria entrar. El que no pensava era sortir d’entrada i molt menys estar al Govern.\nI què tal és això d’estar a aquesta banda?\nNosaltres estem molt avesats a una política de carrer, i fins ara hem estat amb un govern amb qui no teníem massa sintonia, diria fins i tot que certa hostilitat, i llavors fèiem una política de molta reivindicació, de protesta, tot i que també durant aquests anys hem anat construint un teixit social i de participació.\nQuan vaig entrar em va preocupar, com em pot això modificar? És un debat molt present a la CUP, precisament els diputats que van sortir l’anterior legislatura han escrit un llibre sobre això. I fan un símil, que jo també et faig. L’àmbit de les institucions és “Matrix”, una realitat que no és la nostra, és fàcil caure en dinàmiques que no són les teves pròpies de quan estaves al carrer. Però en tot cas, prens consciencia d’això i tenir gent al teu entorn que està una mica alerta que no facis allò que no volies fer. A l’ajuntament vas repartint pastilles blaves a tothom i tu, de tant en tant, t’has de prendre la vermella per saber d’on vens, cap on vas i no perdre’t dins la política de les institucions, la política convencional, de la que hem de fugir.\nI no és fàcil.\nFigura que ens hem de portar bé amb tots els regidors, i jo a nivell personal no desitjo mal a ningú, però tinc projectes polítics antagònics a d’altra gent. Jo no vaig a fer amics. Vaig a defensar el nostre projecte polític i potser per això no em guanyi amistats, però no em preocupa. Em preocupa més no desenvolupar-lo.\nPer què aquestes regidories?\nHi ha diversos factors. D’una banda hi ha el pacte de govern amb ERC, que va fer que intentéssim que el repartiment fos equilibrat, però alhora que cadascú pogués desenvolupar les seves capacitats i interessos, i a partir d’aquí vam repartir. No va haver gaire debat en el repartiment. Tothom tenia molt clar què li interessava.\nJoventut, Igualtat i Participació… Comencem pels punts febles amb què t’has trobat quan has arribat\nA Joventut la situació laboral de la gent que hi treballa. La dinamitzadora contractada temporal, gent que cobra fent factures… És una situació molt precària i per això és una de les primeres qüestions que hem de resoldre. Estem investigant la possibilitat de licitar el servei, a l’economia cooperativa i social. O municipalitzar, tot i que és molt difícil perquè hi ha restriccions per la llei Montoro que coarta els municipis a l’hora d’ampliar el personal.\nA Igualtat hi ha manca d’estratègia, no hi ha pla d’igualtat, no s’ha definit com es vol treballar la igualtat.\nI a Participació ja tenia la certesa que des de les entitats es queixen que es posen moltes traves per part de l’ajuntament cap a les entitats. Que si l’ocupació de l’espai públic, les ordenances… La Participació és una regidoria que depèn de la gent i ja portem molts anys amb dinàmiques en què es delega als polítics de manera que la gent no se sent que en formi part. Caldrà revertir-ho. Fer processos participatius que la gent trobi útils.\nLa nostra voluntat és “acabar” amb el poder popular, que la gent sigui qui governi, i no els polítics. Hi ha recorregut fins arribar fins aquí. Però si tens clar l’objectiu, sortiran les eines i les estratègies.\nDe les tres, potser és la més complicada.\nSí? Precisament des de la CUP esteu acostumats a funcionar amb assemblees…\nSí, clar, però impulsar-la des de la institució és un altre paradigma. Ho hem fet sempre des del carrer. A més, tenim un altre problema greu, que és que la tècnica de participació estava en un pla d’ocupació que s’ha acabat. Pensa que un pla d’ocupació és perquè gent que està a l’atur treballi sis mesos i després es pugui reincorporar al món laboral, és a dir, no es pot prorrogar el contracte. Així que va haver de plegar. Ara esperem que en els pressupostos del 2016 puguem cobrir aquesta mancança. Així que no tenim tècnic de participació. Per tant, la idea és marcar uns objectius clars i definits per no perdre’s en macro projectes. Encara que siguin pocs, però assolibles. Amb visió estratègica, que no siguin bolets.\nDoncs sense tècnics…\nA totes les regidories hem de ser transversals. No és fàcil, però cal veure tot en global. Ara precisament presentem el Pla d’acció municipal. Regidors i tècnics treballant i barrejant regidories. Totes diuen com participar o impulsar accions per arribar a l’objectiu. Per trencar dinàmiques estanques d’estar a la seva regidoria.\nA més, a la CUP hem muntat grups de treball que acompanyen a cada regidoria, amb cinc o sis persones que em donen suport, per exemple a la regidoria d’igualtat, per traçar les línies d’estratègia. Es reunim en un grup de treball, hi ha gent amb molta experiència, motivada, i que ens acompanyen als regidors.\nProjectes per a la regidoria d’Igualtat.\nLi dèiem Feminisme, però vam acabar posant-li el nom d’Igualtat. És fer política de manera que les dones no estiguin discriminades per raó de sexe. I els col•lectius de gays, lesbianes i gent amb diferents orientacions sexuals, que el seu gènere no s’ajusta a la normativa, pugui desenvolupar-se dins la norma.\nCal un pla d’igualtat perquè es pugui fer un seguiment i una execució. No un Pla per deixar al calaix. Es per tenir una estratègia política perquè l’ajuntament tingui clar com cal actuar. Cal fer un diagnòstic per després saber on has d’intervenir.\nActualment hi ha molta desigualtat. El patriarcat impera a Cardedeu, i a tot el món. Els homes tenim privilegis per ser homes i les dones han de batallar el doble per arribar a les mateixes fites. Les desigualtat són evidents: violència masclista, el salari, diferents repartiments del treball productiu. A tot arreu, a Cardedeu també.\nEntenem que hem de començar a treballar sobretot amb l’adolescència i la joventut, per la coeducació. La punta de llança. És en aquesta edat que es conformen els valors. Cal incidir molt en aquestes franges d’edat. Cal socialitzar el personal de l’ajuntament, els instituts i el carrer.\nI els plans per Joventut?\nSeguirem donant continuïtat a les activitats que ja es fan. Com ajuntament hem d’acompanyar als joves perquè es puguin organitzar i puguin dinamitzar les seves activitats: els escoltes, l’espai, la Fusteria… afavorir i facilitar que el jovent s’autorganitzi.\nActualment tenim un projecte per treballar amb joves amb més risc social, de 2n i 3r d’ESO, que no participen en entitats. És jovent despenjat, amb famílies desestructurades. Es tracta de detectar aquests joves i a través d’activitats de lleure, resoldre les situacions de risc en què es troben i implicar-los i introduir-los en les activitats que hi hagi per a ells, enganxar-los.\nI treballem transversalment amb les regidories d’habitatge, ocupació, també des de l’òptica juvenil.\nHi va haver qui se li van posar els pèls de punta en veure’t entrar al Govern…\nDoncs espero que segueixin amb els pèls de punta. Em preocuparia si a certa gent no se’ls posés els pèls de punta. Si volem transformar des del carrer i ara volem des del govern, cal doncs, que segueixin amb els pèls de punta.\nQuè tal amb la gent d’ERC?\nA nivell personal molt bé. Hi ha molta gent que no coneixia i estic molt content d’haver-la conegut a nivell personal, he tingut sorpreses molt positives. I a nivell de dia a dia, ens entenem molt bé. Són dos projectes molt diferents, evidentment, per això uns estan a ERC i altres a la CUP. Nosaltres no volem ser només bon gestors. Volem transformar radicalment la societat. Ja veurem amb la mà esquerra fins on arribem. Avui per avui, tot va bé, però hem de veure fins on arribem. Tot just acabem de començar!\nJo crec que a la gent d’ERC els estan agradant moltes coses que proposem. Són dos projectes polítics però anem a una.\nL’actiu més important que tenim és la gent. La CUP té clar que cada vot cal que es transformi en una persona. No volem que ens votin i esperin quatre anys. Volem que ens acompanyi en aquesta transformació. Tenim mecanismes pensats perquè això passi. Per exemple ara estem treballant per fer una prova pilot de pressupostos participatius en l’àmbit de joventut. I farem trobades d’unitat popular, espais on des d’entitats i del teixit associatiu i gent a nivell particular pensi com vol que Cardedeu sigui a nivell de justícia social, igualtat, que Cardedeu sigui un poble referent en aquesta alternativa que volem construir. I en uns països catalans independents.\nPotser una mica utòpic, no?\nPrecisament la utopia és l’horitzó que ens fa caminar. Fem dues passes endavant i ens apropem una mica més cap a “un món millor”, sembla cursi però és el que volem. Un país sense capitalisme.\nBe the first to comment on "154 Hug Luccetti"


La Nau Comanegra revifa - Comanegra\nTornem a obrir les portes al complet per donar veu i espai als llibres\nEl 18 d'octubre del 1943, Pere Areny era executat públicament a Andorra marcant una ferida col·lectiva que ara es comença a reparar. 78 anys i un dia després, a la Fàbrica Lehmann, vam presentar el principal responsable d'aquesta reparació: Morts, qui us ha mort? d'Iñaki Rubio.\nUna presentació especialment important per nosaltres per diverses raons. La principal: que vam poder tornar a omplir la Nau Comanegra després de més d'un any i mig de restriccions sanitàries. Des que vam arribar a la Lehmann, un dels principals motors de la nostra feina ha estat organitzar actes que vagin més enllà de la presentació de llibre convencional, i això va arribar a la màxima expressió en la passada Fira del Llibre Únic, quan vam organitzar una dotzena de presentacions consecutives en un sol dia, tot i les restriccions d'aforament. Encara ens en queda una mica de cansament, però l'any vinent hi tornarem! Així doncs, poder tornar a una certa normalitat ens dona oxigen i ganes de rebre-us a casa ben sovint.\nA banda d'això, a la presentació de Morts, qui us ha mort? hi vam tenir un convidat i una actuació ben especial. Roger Mas, que aquests dies també presenta nou disc, ens va cantar un parell de cançons, entre les quals una que pren el títol de la mateixa frase andorrana que agafa Iñaki Rubio. Casualitats felices que vam brindar com convenia amb un dels músics més estimats del país.


L’ANTÀRTIDA S’ESTÀ FILTRANT PER DINS - NEXUS MEDIA NEWS - 2021\nL’Antàrtida s’està filtrant per dins\nQuan els científics del clima miren l'Antàrtida veuen una bomba horària. Si el glaç es fon, augmentarà el nivell del mar per desenes de peus, inundant les ciutats costaneres del món.\nAra per ara, el continent sud és relativament estable, però comença a semblar més a Groenlàndia, on les temperatures a l’alça estan fonent l’illa des de dins.\nDurant dècades, Groenlàndia es va fondre sobretot a les vores. Gegants blocs de gel s’alliberarien de la costa i s’esvairien a l’oceà. Recentment, però, Groenlàndia ha començat a fondre's des del centre. Les piscines d'aigua es formen a la part superior de la planxa de gel en els mesos més càlids i després s'escorren cap al mar.\nEls científics han descobert ara el mateix que està passant a l'Antàrtida. Dos nous estudis publicats a la revista Nature cataloguen la fusió i expliquen què pot suposar per a un augment del nivell del mar.\nEn el primer estudi, els investigadors van examinar dècades de fotos de satèl·lits i avions militars. Es van documentar centenars de canals de fusió al voltant del perímetre del continent. Van localitzar alguns rierols fins a l'interior del gelat de l'Antàrtida i van descobrir estanys d'aigua melada a més de 4.000 peus sobre el nivell del mar, on ningú no esperava trobar H 2 O.\nEn alguns llocs, el terreny havia contribuït a la fusió. El gel blau i les muntanyes fosques absorbeixen més llum solar que la neu blanca. Aquestes característiques van reunir la calor addicional necessària per descongelar el gel antàrtic.\n"Tot i que la gent sabia que hi havia estanys de fusió al voltant, realment no sabien que l'aigua podia desplaçar-se a llargues distàncies per la superfície", va dir Jonathan Kingslake, glaciòleg de la Universitat de Columbia i autor principal de l'estudi. Va dir que els corrents treuen aigua lluny de la superfície de la placa de gel i realment l´exporten fins a l´oceà I no ens vam adonar realment que això va passar.\nEls canals de fusió tendeixen a créixer en mesos més càlids i a glaçar a l’hivern. No obstant això, els científics es preocupen perquè la pujada de les temperatures esperin la fusió contínua i acceleri la pujada del nivell del mar.\nLes plataformes de gel de la vora del continent contenen enormes glaceres terrestres. A mesura que els prestatges es trenquen, permeten que les glaceres es llisquin a l’oceà. El desglaç pot, en alguns casos, lubrificar la part inferior de la glacera, fent que el seu pas cap al mar. L'aigua fosa també pot arrossegar-se a la plataforma de gel, desprenent grans trossos de gel. Això és el que passa a la plataforma de gel de Larsen C, que es preveu que es trenqui aviat.\nKingslake va dir que els sistemes de drenatge apareixen actualment estables. Però les prediccions per al futur per aquest segle que les taxes de fusió es doblaran en resposta al canvi climàtic global. Va dir que el que necessitem saber és com afectarà l'estabilitat de la placa de gel i les nostres prediccions d'augment del nivell del mar.\nEl segon estudi, que Kingslake és coautor, tracta de respondre a aquesta pregunta.\nQuan augmentem la temperatura de l’ambient we es farà més fondre, i atrapat en estanys, i actuarà com un martellador i arruïna la plataforma de gel, va dir Robin Bell, geofísic de la Universitat de Columbia, autor principal del segon estudi i coautor del primer.\nPerò, Bell va dir que hi ha signes d’esperança. Va assenyalar que els canals de fusió han mantingut la prestatgeria de gel de Nansen a l'Antàrtida Oest. Això és degut a que l'aigua s'escorre a l'oceà en lloc de reunir-se a la superfície, on s'escalfaria el gel i es desencadenaria més.\n"La planificació al nostre planeta és important i la planificació a la part superior de la xapa de gel", va dir Bell. L’aigua de la plataforma de gel de Nansen no s’aplega a les piscines o “cau en aquestes cremes que després s’obren. En lloc d'això, està sortint de l'escenari fins a aquesta vall fluvial molt subtil. "L'escorrentia té un efecte insignificant sobre el nivell del mar.\nL’Antàrtida contribueix a l’augment del nivell del mar d’altres maneres, abocant trossos de gel pels voltants. Entre el 2002 i el 2016, l'Antàrtida va vessar 100 gigatons de gel a l'any, prou aigua com per omplir el llac Ontario. L’Antàrtida, com Groenlàndia, és menys estable del que es pensava. Investigacions recents suggereixen que el canvi climàtic podria augmentar el nivell del mar per sis metres a la fi d'aquest segle i fins a desenes o fins i tot centenars de peus en els pròxims segles. Les noves investigacions sobre el desglaç complicen les projeccions dels científics.\n"Estem treballant molt per esbrinar si aquestes coses són rellevants per a les prediccions del nivell del mar", va dir Douglas MacAyeal, un glaciòleg de la Universitat de Chicago que no va participar en els estudis. Va assenyalar que, fins fa poc, "a ningú li interessava fondre's", perquè es creia que era extremadament rar a l'Antàrtida.\nEls científics hauran de comprendre millor el funcionament interior de la glaçada de l'Antàrtida per preveure els nivells del mar en les pròximes dècades. El que passa al continent sud rarament s’hi queda. Les glaceres en fusió amenacen de lliurar inundacions a Nova Orleans, Miami, Nova York i més enllà.\n"Això podria endarrerir la rapidesa amb què van les altres parts de l'Antàrtida", va dir Bell, "però no significa que l'Antàrtida no sigui susceptible de canviar les temperatures."\nJeremy Deaton, Josh Chamot i Owen Agnew van contribuir a aquest informe. Nexus Media és una redacció sindical que cobreix clima, energia, polítiques, art i cultura.\nBodyByDarwincom : L’Antàrtida s’està filtrant per dins © 2019. All Rights Reserved.


Previsió 19 i 20 d’agost – Forts aiguats i tempestes violentes dimarts! | Meteo Pirineus Catalans\nPrevisió 19 i 20 d’agost – Forts aiguats i tempestes violentes dimarts!\nLes tempestes de dimarts podran ser fortes o molt fortes, i deixar importants quantitats de precipitació en especial a la Ribagorça, l’Aran i sectors del Pallars i arribaran a la resta del Pirineu i Prepirineu, també sent fortes, però potser amb menys abundància de precipitació!\nAixí que molta precaució amb les activitats a l’aire lliure i campistes!\nEt detallem quan i on a continuació!\nDilluns 19 d’agost: Potser el més remarcable de la situació de dilluns serà la baixada de temperatura respecte diumenge, amb uns 5 o 7ºC inferiors! Menys calor!\nEl cel, força variable, especialment al vessant nord on no es descarta algun plugim al matí. Nuvolades que a la tarda, podran donar els primers ruixats i tronades qualsevol indret, puntualment fort, però encara no seran generals. Vent moderat del SW.\nDimarts 20 d’agost: Arriba el front de tempestes! Seran violentes i molt intenses al Pirineu Aragonès durant la matinada i arribaran entre la matinada i el matí, fins a l’Alta Ribagorça, la Vall d’Aran i el Pallars Sobirà. Atenció, algun mapa dóna acumulats superiors als 70mm. Durant el migdia aniran arribant, amb menys força però també puntualment fortes, a la resta del Pirineu i ja en fer-se fosc deixaria de ploure a tot arreu.\nCaiguda de la temperatura, tindrem ambient tardorenc!\nLes tempestes podran deixar importants aiguats, calamarsades i fortes ventades! Precaució activitats a l’aire lliure, campistes i rius! El terrenys és molt sec i amb fortes plogudes, les torrentades poden ser violentes.\nTendència pels pròxims dies: Sembla que després del canvi de dimarts, la resta de la setmana serà estable! Domini del sol i calor típica de final d’agost!


Boszorkány Tanya Étterem És Panzió Tapolca Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 17 allotjaments a Tapolca.\nBoszorkány Tanya Étterem És PanzióBajcsy-Zsilinszky utca 1., Tapolca, Tapolca, Hongria - Veure al mapaBé6,9Basada en52comentarisBoszorkány Tanya Étterem És PanzióVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosMolt bona ubicació 7,6Veure el mapaVeure totes les 25 fotos7,6Ubicació\nVeure les fotos2 llits (Twin)15 m22 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosTriple20 m2Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació 2 llits (Twin Room)15 m22 llits individualsFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Triple (Triple Room)20 m23 llits individuals o 2 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosQuàdruple (Quad)25 m2Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Quàdruple (Quadruple Room)25 m24 llits individualsFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Tapolca, Boszorkány Tanya Étterem És Panzió és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Boszorkány Tanya Étterem És Panzió, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, bar, àrea de fumadors. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Tapolca, el Boszorkány Tanya Étterem És Panzió és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióplat de dutxaempolles d'aigua de cortesiacalefaccióTV satèl•lit/cable Idiomes ParlatsAnglèsHindi Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


InicioPortadaEls comuns insten al Govern a aturar el projecte de la variant de la C-63 entre Sils i Riudarenes\n22 novembre, 2020 ACN Portada, Riudarenes, Sils, Societat 0\nEstudi variant C-63 entre Sils i Riudarenes. Foto: Gencat\nEl portaveu de CatECP a la Comissió de Territori i Sostenibilitat, David Cid, ha registrat una proposta de resolució a la Mesa del Parlament en què insta el Govern a aturar el projecte de la variant de la C-63 entre Sils i Riudarenes. La formació aposta per establir un pla d’inversió i de millora de les infraestructures existents, com la C-25 (Eix Transversal), així com realitzar un pla de millora del transport públic a les poblacions afectades.\nEls comuns, asseguren que la seva petició va en la “línia” de la “societat civil de la zona”, que s’ha mostrat contrària al projecte amb la presentació d’al·legacions per part de Naturalistes de Girona i manifestacions com la d’Unió de Pagesos.\nCid ha recordat que la societat està “enmig d’una situació d’emergència climàtica” i per això ha acusat novament al Departament de Territori de “no situar la lluita contra el canvi climàtic com una prioritat”. “Continua projectant quilòmetres de carreteres que no caldria construir amb una aposta decidida pel manteniment i millora de les vies actuals, així com pel transport públic col·lectiu” ha dit.\nEl representant dels comuns també ha acusat al Govern de seguir dissenyant la política d’infraestructures “al marge” de la seva pròpia legislació sobre el canvi climàtic i els seus objectius de reducció de les emissions de CO₂.\nSegons la formació, a finals de juliol, Territori va sotmetre a informació pública l’estudi informatiu i el d’impacte ambiental de la variant de la C-63. Segons el projecte, la construcció de la variant evitaria la circulació de pas de vehicles per l’interior de les poblacions de Sils i Riudarenes. En aquest entorn, la C-63 registra un trànsit de més de 8.000 vehicles diaris de mitjana.\nEls comuns han denunciat que malgrat l’estudi publicat “posa sobre la taula” dos traçats possibles per a la variant, l’opció del traçat de carretera de 6,2 km i una inversió estimada d’uns 37 milions d’euros, “sembla la més adequada per la Generalitat”. Una carretera que, sostenen, connectaria amb la futura variant de la C-63 a l’est de Santa Coloma de Farners amb l’autovia A-2.\nDes de CatECP denuncien que la documentació presenta “greus mancances”, així com “afirmacions subjectives”. També creuen que els estudis de mobilitat estan “mal dissenyats” perquè hi ha una “manca total” d’alternativa que contempli l’aplicació de mesures sobre infraestructures actuals com canvis en la senyalització o la millora del transport públic.\nA més, avisen que aquest projecte viari pot tenir un “greu impacte” sobre el territori, en concret sobre un espai “d’alt valor biològic i agrològic”.\nEl confinament ha incrementat el nombre d’habitatges d’ús turístic a la Selva Marítima\nLa Generalitat dóna llum verda al nou POUM de Blanes\nLa Generalitat treu a informació pública l’estudi de la variant entre Sils i Riudarenes\n30 juliol, 2020 Josep Lluís Vidal Portada, Riudarenes, Sils, Societat 0\nEl Diari Oficial de la Generalitat publica aquest dijous l’anunci d’informació pública de l’estudi informatiu i de l’estudi d’impacte ambiental de la variant de Sils i Riudarenes. La nova carretera ha de connectar en un […]\n[ÀUDIO] Podcast notícies de la Selva del dijous 29/10/2020\n29 octubre, 2020 Redacció La Selva, Podcast 0\nEscolta-ho aquí:  Vols rebre aquest podcast gratuïtament al teu mòbil? L’enviem cada dia a les 7 del matí. Dona’t d’alta AQUÍ Continguts -L’alcaldessa de Riudellots de la Selva, Montserrat Roura, ha denunciat un regidor […]


Gallardo anuncia que el projecte de llei sobre els autònoms està molt avançat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGallardo anuncia que el projecte de llei sobre els autònoms està molt avançat\nUna proposició socialdemòcrata que els grups que donen suport al Govern consideren que “va tard” i és “innecessària” porta el Consell General un debat sobre els treballadors per compte propi\n25/06/2020 (17:50 CET)\nUn moment del debat a l'hemicicle amb Pere López defensant la seva proposició des del faristol. Toni Solanelles\nEl ministre de Presidència i Economia, Jordi Gallardo, ha anunciat aquesta tarda de dijous que el Govern té molt avançat el text d’un projecte de llei que hauria de millorar i modernitzar la situació dels treballadors per compte propi, dels autònoms. Aquestes manifestacions les ha fet el número 2 governamental en el marc del debat sobre una proposició de llei socialdemòcrata que pretenia impulsar tot un seguit de mesures per alleugerir càrregues als autònoms davant l’impacte del coronavirus.\nLa proposició no ha tirat endavant. Els tres grups que donen suport a l’executiu han considerat que la proposta del PS “va tard” i que molts dels plantejaments que posava damunt la taula el text defensat pel líder parlamentari socialdemòcrata, Pere López, ja s’han resolt amb l’aprovació de la tercera de les lleis òmnibus, ara ja en vigor. López ha admès que és cert que la proposició ha quedat “caducada”, manllevant el terme usat per la presidenta suplent demòcrata, Mònica Bonell, en alguns termes. Però ha defensat que en el moment de ser presentada era del tot vigent.\nLa segona llei òmnibus definitiva amplia els ajuts pels autònoms\nDe fet, el parlamentari del PS ha recordat que una de les aportacions que feia la proposició de llei avui rebutjada era solucionar el dèficit que suposava que els autònoms es poguessin o bé acollir a la suspensió de la quota de la CASS o bé a la prestació dels 1.083 euros, però no pas totes dues. López ha explicat que aquest punt concret es defensava quan el ministre de Finances, Eric Jover, va anunciar que pretenia canviar via reglament un manament contingut en una llei.\nLa proposició socialdemòcrata ha servit, això sí, per establir un ampli debat. “Ho fan molt bé”, ha remarcat el massanenc Carles Naudi en el sentit de remarcar la voluntat del PS de fer “publicitat” quan “allò que hauria estat de rebut hauria esta retirar la proposició”, una circumstància que també ha reclamat Bonell. En essència, els tres grups de la majoria han defensa que els canvis proposats pel PS són “innecessaris” perquè “els que vostès aportaven, ja estan funcionant”. Tant el ministre com Naudi i el president suplent liberal Marc Magallón han ressaltat que ni FEDA ni Andorra Telecom no han tallat cap subministrament durant la crisi sanitària per impagament de rebuts, de factures.\nPere López ha posat l'accent en la suposada manca d'escolta per part de l'executiu i li ha exigit "més humilitat" alhora que ha demanat "un ampli espai de debat" que també ha demanat Terceravia\nPere López ha posat l’accent en la suposada manca d'escolta per part del Govern i en el fet que els autònoms són molt importants per al teixit econòmic i empresarial del país i que no sempre es tenen prou en compte. Alhora, el líder parlamentari socialdemòcrata, que ha estat acusat per Mònica Bonell de voler mirar enrere en lloc d’anar endavant, ha reclamat “més humilitat” al Govern i els grups que li donen suport i ha demanat “un espai de debat” alhora que oferia “mà estesa” per arribar a acords.\nEl portaveu i president suplent de Terceravia, Joan Carles Camp, ha anunciat el suport de la seva formació a la proposició socialdemòcrata, un suport que, és clar, no ha salvat el refús de la proposta del PS. Camp ha recordat que la proposició socialdemòcrata “no solventa” la situació dels autònoms ni la problemàtica que hi va associada, “però ha servit per portar el debat” al Consell i en aquest sentit ha reclamat, com el PS, “buscar espais de diàleg, espais amplis de diàleg”. I ha recordat que és el Consell General “l’espai del poble i n’hem de parlar entre tots”.\nCamp, com Magallón o Bonell, s’han mostrat d’una manera o altra expectants sobre el text que està preparant el Govern en relació amb els treballadors per compte propi. Fins i tot la representant demòcrata ha arribat a dir que és possible que algun dels plantejaments fets pel PS potser cabran en el projecte de llei que està elaborant l’executiu, però no, en canvi, en relació amb la tercera de les lleis òmnibus. Gallardo no ha avançat, almenys enmig de l’hemicicle, gaire coses sobre el projecte de llei que s’està treballant.\nL’embolic amb els autònoms, la prestació i la quota de la CASS continua\nEl ministre d’Economia ha recordat la importància i el pes que tenen els autònoms, que han passat del 5% dels assalariats al 15% en poc temps. Jordi Gallardo ha retret al PS que es vulgui apropiar de la defensa dels treballadors per compte propi quan ha recordat que en el programa electoral liberal i, després, en el programa de Govern es va acordar que ja durant aquest 2020 s’entraria a tràmit parlamentari un text sobre els autònoms. I ha explicat que això pugui ser en breu. Una proposta per “com millorar la situació” en general i, per exemple, reformar “la relació amb la CASS”. “Un text pensat i reflexionat sobre els autònoms”.


Ajuntament de Sant Ramon.\nPl. de la Bassa, 3, Sant Ramon - 25215\nTelèfon: 973524018 Fax: 973524284\nActes del Plens\nHistòria de Sant Ramon\nSeu Electrònica Cadastre\nLlocs d' Interès Turístic\nRutes BTT o senderisme\nMunicipis > Història de Sant Ramon >\nORIGEN I BREU HISTÒRIA DE LA POBLACIÓ\nEl poble de Sant Ramon és relativament modern, perqué té l'origen en el monestir de mercedaris que és fundà al segle XIII, en el lloc on abans existia una ermita dedicada a Sant Nicolau. La construcció del Monestir en honor a Sant Ramon, va donar nom a aquesta població.\nEl primer cens de la població del qual tenim notícia data del 1356 i fou manat per Pere IV.\nEl nucli de la població amb un creixement més gran sens dubte és, La Manresana, que prolonga la seva extensió aixecant les seves cases a banda i banda del camí que anava de Cervera a Calaf, fins arribar al limit del seu terme a Portell. Ubicats amb aquest nucli de la població, s'hi troba el castell de La Manresana i l'església que té com a patró Sant Jaume i com a patrona Santa Madrona.\nL'època d'expansió fora del nucli que envoltava el castell s'inicià a finals de segle XVII, data en la qual ja està construït el convent vell i la devoció a Sant Ramon porta molts devots a visitar la seva tomba.\nLes cases construïdes a peu del camí pertanyen a nou vinguts al poble i a antics veins que es traslladen al nou raval. Els nous vinguts són en la seva major part artesans i comerciants.\nLa construcció del Monestir, iniciada l'any 1674, fou l'arribada de nous pobladors; feia falta mà d'obra i aquesta s'establí a l'entorn del monestir.\nDiu la llegenda que el santuari es creà en el lloc on una mula cega que transportava les despulles de Sant Ramon Nonat caigué morta després de donar tres tombs. Clogué la disputa que existia entre les poblacions de Cardona, Portell i Barcelona sobre qui s'havia de quedar amb el cos del Sant.\nL'economia d'aquest municipi, com tots els de l'interior de Catalunya, està basada en la terra. En segles anteriors, predominava una agricultura de subsistència, no hi havia un mercat interior important i la circulació monetària del moment era escassa.\nDurant la primera meitat del segle XX va començar a augmentar el nivell de vida amb la diversificasió econòmica dirigida sobretot per la transformació de productes del camp.\nDes de mitjans de segle, la ramaderia ha esdevingut un gran puntal per aixecar l'economia de moltes explotacions agrícoles encara que la immensa majoria són petites..\nAquesta milloria ha fet néixer el sector dels serveis , que és important .\nHISTÒRIA DE LA MANRESANA\nL'origen del nom del poble de la Manresana ve d'una torre que hi havia a dalt al castell , que delimitava com a lloc fronterer del Comptat de Manresa amb la Vegueria de Cervera .\nS'anomenava la torre " Manresana" . És aquest l'origen del nom del poble , ratificat per l'historiador Duran i Sanpere .\nLa Manresana va ésser un poble que va néixer a l'entorn d'un castell. Les serves primeres referències són de l'any 930 i era del comtat de Manresa.\nL'any 1356 és la primera vegada que és té notícia d'un cens de població. Fou manat per Pere IV i figurava amb 16 focs (famílies), el 1782 ja tenia 101 habitants, després va passar a 544 habitants el 1936 i després ja va anar davallant.\nEl poble va anar creixent a banda i banda del camí que anava de Cervera a Calaf fins arribar al límit del seu terme, ja que era cap de municipi.\nAquest carrer va prendre el nom de la ravaleta i va continuar prenent un altre nom anomenat el raval de Sant Ramon que també va prendre molt impuls per a la construcció del Santuari, però el Raval ja era del terme de Portell.\nL'any 1940 és creà un nou municipi anomenat Sant Ramon que agregà els municipis de la Manresana i el de Portell.\nEl nom del poble de la Manresana va desaparèixer i quedà com a cap de municipi el poble de Sant Ramon i com a agregats els pobles de Portell, Gospí i Viver de Segarra.\nJunt al castell s'edificà una església comunitària que estava situada en el mateix lloc que l'actual i també dedicada a Sant Jaume, que presideix l'entrada a l'actual església.\nEn l'apartat econòmic fou l'agricultura de secà la que tenia el major nombre d'ocupats, també tenia molts artesans, hi havia sabaters, fuster, ferrers, botigues d'aliments, forn de pa, carreters, sastres, barberia, escorxadors, etc.\nCal destacar el gremi de traginers que amb els carros i tartanes feia el transport de mercaderies i persones a les viles de la rodalia, i ( d'ells) se'n conserva la tradició de fer els Tres Tombs amb el "animals" al voltant del Santuari.\nCal destacar les nombroses festes que es feien, ja que també tenia cafès, sala de ball, cinema...\nLa festa més destacada era el 25 de juliol, Sant Jaume. A l'església del Sant és feia l'ofici, al sortir es repartia coca beneïda i després el ball dels Majorals i a continuació, a fer un refresc o beure mistela a Cal Sabater Tieto. A la tarda , després d'un bon dinar a ballar amb balls de tarda i nit al Cafè Casino. També es celebraven Santa Madrona, Sant Jordi, Sant Blai, Divendres Sant, Corpus, Sant Isidre, Carnestoltes, etc.\nCal destacar la rivalitat que hi havia entre Sant Ramon i la Manresana. Voler fer les coses els uns millor que els altres i treballar quan l'altre feia festa.\nHISTÒRIA DEL SANTUARI\nLa idea de construir el convent va sortir de Pere Nolasc, redemptor de cristians captius dels sarraïns. El motiu era d'establir un enclavament per a la col.lecta d'almoïna anb destí a l'Obra de Redempció dels Captius, a la comarca de la Segarra. El pare Bertrando fou l'encarregat de fer tots els tràmits, i va considerar que l'ermita de Sant Nicolau, que era la parròquia de Portell i terme municipal del Castell de Majanell, era el lloc més apropiat per construir-lo. El 8 de juny de 1245, el Bisbat de Solsona va donar a l'Ordre de la Mercé l'ermita de Sant Nicolau. En les construccions que es van fer al voltant de l'ermita, els mercedaris van començar l'activitat de demanar almoines per aquells paratges. Durant els segles XIV i XV apareixen documents de la fundació mercedaria amb el nom de Priorat de Sant Nicolau, i el 1450 va prendre com a definitiu el nom de Convent de Sant Ramon. La fama del Sant va anar en augment, les antigues construccions de l'ermita van donar pas al conjunt arquitectònic que avui es contempla amb la construcció durant cinc segles del convent antic, al nou i l'església. Després de 690 anys de presència mercedaria al convent, la comunitat de frares es ve veure forçada a abandonar el convent per uns decrets de l'extinció de les ordres religioses i la incautació de tots els seus béns per l'Estat i per les lleis de desamortització dels anys 1835-1836. L'Estat va abandonar a l'Ajuntament de Portell el dret d'administrar el convent, i va demanar que establís una escola i tingués oberta l'església per a la devoció de les relíquies del Sant. El Ministeri d'Hisenda, el 14 de Novembre del 1900, va ordenar un altre administrador del convent. Va ser escollit el prelat de Solsona, Ramon Riu i Cabanas, per continuar la tasca i fer-se càrrec de la conservació de l'edifici. El 12 d'abril de 1901, el Bisbe de Solsona, Ramon Riu i Cabanas va fer la donació del convent al pare provincial de la Mercé, Fr. Florencio Nualart, per restablir-hi la tasca començada pels mercedaris, desprès de seixanta-dos anys de ser desterrats. Ja s'han complert 108 anys de la cessió del convent a la comunitat mercedaria, i s'ha fet una excel.lent tasca en la conservació de l'anomenat Escorial de la Segarra.


Girona presenta la segona edició de la Cyberweek, la setmana de la promoció tecnològica a la ciutat -\n5 d'agost de 2017 laveu Girona, Tecnologia 0\nL’esdeveniment, que se celebrarà del 4 al 8 de setembre de 2017, permetrà apropar les TIC a l’empresa gironina, promovent el talent i la transferència de coneixement entre el món acadèmic i el professional.\nL’Ajuntament de Girona ha presentat la Cyberweek 2017, la setmana de la promoció tecnològica a la ciutat, que tindrà lloc del 4 al 8 de setembre a l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona i que reunirà experts en la temàtica d’arreu del món. A la presentació hi han assistit l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas; la tinenta d’alcaldia i regidora de Promoció Econòmica, Desenvolupament Local i Turisme de l’Ajuntament de Girona, Glòria Plana Yanes; el director de l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona, Joaquim Salvi, i el president de l’Associació catalana per a la promoció tecnològica, Pau Muñoz. Es tracta de les segones jornades que organitza a la ciutat l’Associació catalana per a la promoció tecnològica, amb el suport de l’Ajuntament de Girona i l’Escola Politècnica Superior de la Universitat de Girona.\nInformació i foto Ajuntament de Girona\nMor un ertzaina arran dels aldarulls dels ultres


L'Espanyol perd amb Las Palmas | betevé\nCarles Alcoyent Corominas | dimecres, 21 de juliol del 2021, a les 21.00\nDerrota del RCD Espanyol davant Las Palmas per 1 a 0 en el primer partit de la pretemporada dels blanc-i-blaus. El conjunt canari ha estat superior en la segona part i un gol de Mujica els ha donat el triomf. El conjunt blanc-i-blau ha estat dirigit per Dani Pendín ja que Vicente Moreno no va viatjar a Marbella després de donar positiu de la covid-19.\nUna primera part sense ocasions clares\nEl partit ha començat sense un dominador clar. La primera ocasió ha estat per als blanc-i-blaus amb un xut de falta de Fran Mérida que ha pogut rebutjar Ferigra, al minut 12. Nou minuts més tard, la UD Las Palmas ha tingut la seva ocasió amb un xut que Oier ha pogut desviar.\nL’Espanyol ha continuat buscant el gol. Al minut 24, Dídac ha tingut una ocasió molt clara per marcar després de rematar de cap una pilota d’Embaba, però ha sortit molt centrada i a les mans de Vallés. Per la seva banda, Las Palmas també s’ha apropat amb perill amb un xut de Moleiro que ha pogut aturar Oier.\nLas Palmas, més incisiu a la segona part\nDesprés del descans, els jugadors de Las Palmas han buscat amb més insistència la porteria de l’Espanyol. Kilian i Pejiño han tingut les primeres oportunitats de gol a l’inici de la segona part.\nL’Espanyol també ha tingut alguna ocasió aïllada. Al minut 67, un xut d’Adri Pedrosa ha sortit per sobre del travesser de la porteria canària.\nEl gol de Las Palmas ha arribat quan quedaven 10 minuts per acabar el partit. Mujica ha rebut una pilota a la frontal i amb un xut col·locat ha superat Diego López. L’Espanyol ha estat a punt d’empatar tres minuts més tard. Wu Lei s’ha plantat sol davant el porter rival, però no ha estat encertat en la rematada.\nFinalment, l’Espanyol ha acabat perdent i suma la primera derrota de la pretemporada amb un partit sense gaire història.\nEl Subietas, un club de boxa popular en un solar buit de Vallcarca


Oferta de treball: Responsable Administració i Finances a Bages\nOferta de treball sector Indústria en general - referència 16318\nEmpresa familiar del Bages, de consolidada trajectòria en el sector tèxtil, precisa incorporar un / a Responsable d'Administració i Finances. En dependència directa de la Direcció de la companyia, les seves principals tasques i funcions seran les següents:\n- Comptabilitat: comptabilització de factures (amb l'ajuda d'1 persona a temps parcial), preparar remeses al cobrament, comptabilitzar pagaments, preparar transferències, conciliacions bancàries , recollir remeses documentàries, portar xecs / pagarés als bancs, preparar remeses d'exportació.\n- Preparar el pagament d'impostos: IRPF, IVA Mensual, Model 349, SII, Impost Societats, document INTRASTAT (amb l'ajuda de la consultoria fiscal externa).\n- Realitzar l'informe mensual per al Consell d'Administració.\n- Preparar la documentació per a l'auditoria i assistir a l'empresa que realitza l'Auditoria anual.\n- Controller de Costos: Càlcul del cost mensual de matèria primera, revisió periòdica de costos de fabricació, transport, energia, ...\n- Control de l'inventari de matèria primera.\n- Gestió i actualització de pòlisses d'assegurances (magatzems, edificis, maquinària, crèdit, ...).\n- Grau / Llicenciatura / Diplomatura en ADE, Ciències Empresarials, Comptabilitat i Finances i / o similar.\n- Imprescindible experiència mínima de 5 anys realitzant tasques similars, preferiblement en empreses industrials i / o en gestoria / assessoria d'empreses.\n- Altres: anglès (intermedi).\nA continuació realitzaràs el test personalitzat requerit per accedir a la selecció '16318'.


Fes-nos viure la millor experiència gastronòmica - Setmana del vi català\nFes-nos viure la millor experiència gastronòmica\nEl bon vi i la bona cuina van sempre de la mà. I en això, a Catalunya, hi tenim la mà trencada.\nLa Setmana del Vi Català ofereix a restaurants, sommeliers i cuiners (i, de fet, a qualsevol persona, empresa o entitat relacionada amb el món del menjar i el vi) la possibilitat de captar les mirades – i els paladars- de totes aquelles persones que gaudeixen degustant bons plats i bons vins.\nTothom qui hi estigui interessat pot oferir maridatges, show cookings, tallers, xerrades i d’altres activitats pensades per a fer-nos viure les millors experiències gastronòmiques.\nTens temps per enviar-nos la teva proposta fins al 23 d’octubre, per fer-ho només has de seguir les indicacions i omplir el formulari que trobaràs en aquesta pàgina. Des de l’organització de la Setmana, revisarem l’activitat i ens posarem en contacte amb vosaltres al més aviat possible per tal de comentar-la i polir els detalls.\nLa Setmana del Vi Català, amb un programa d’activitats organitzat en cinc grans eixos (enoturisme, gastronomia i restauració, activitats comercials, cultura i vi, i activitats divulgatives) dóna a conèixer i promociona els vins de Catalunya arreu del territori. És la festa anual dels vins catalans, un esdeveniment que agrupa tot un conjunt d’activitats per tot el territori català amb un gran objectiu comú: oferir un tast de la immensa varietat i riquesa del sector.


Photograph: ©El Deseo DA SLU_Iglesias Mas\nAlmodóvar podria estar rellegint l'argument de 'Todo sobre mi madre', 22 anys després, amb el seu film menys 'almodovarià'\nLloc de dones, d'afectes i de capricis de l'atzar, les formes de l'Univers Cinemàtic Almodóvar ens són de sobres conegudes. També els cossos que l'habiten, que superen la seva condició de personatge i es presenten com a intèrprets amb dret propi. Endevinarem sempre Penélope Cruz darrere de qualssevol que siguin les vestidures ficcionals que vesteixi, la saludarem com si es tractés d'una vella amiga. Però avui sembla que el cineasta veti qualsevol possibilitat de delectació envers un passat falsament idíl·lic, fins i tot si això significa renunciar a l'estil que el va encimbellar.\nExplica avui una història tan simple com el seu títol: Janis i Ana són dues futures mares que coincideixen, poques hores abans de parir, en una mateixa habitació de l'hospital. Janis (Penélope Cruz, magnífica) ha decidit criar sola un fill que espera amb il·lusió, mentre que Ana (Milena Smit) es penedeix de no voler la criatura que porta dins. Almodóvar podria estar rellegint l'argument de ‘Todo sobre mi madre’ (1999), aquella història íntima i revolucionària que temptejava models nous i excitants de família.\n22 anys després, el conflicte familiar continua vibrant i bombeja una energia purament cinematogràfica, que balla joiosa pels canvis de compàs entre gèneres i tons radicalment diferents. Podem assistir a un afectat soliloqui sobre la tràgica manca d'instint maternal, i al minut següent jugar a detectius amb una banda sonora d'intriga a l’estil de la vella escola. ‘Madres paralelas’ no es pot esgotar mai perquè no és només una, sinó moltes pel·lícules alhora.\nNo obstant això, quedarà lluny l’Almodóvar burleta de ‘Todo sobre mi madre’, i, de fet, el director va reconèixer que amb la seva última pel·lícula volia fugir del caràcter mel·liflu dels seus anteriors melodrames esbojarrats. La relació entre Janis i Ana té poc d'embolics, i molt menys de juganera. Ceruli, el món que envolta les dones, sempre en interiors o sota un cel ennuvolat, capa amb el seu hieratisme qualsevol indici de diversió multicolor.\nSi sembla la menys ampul·losa (en fi, ‘almodovariana’) de totes les pel·lícules del cineasta és perquè és també la més clàssica, la que opera amb el realisme més de prop. Necessita ser-ho, concloem, perquè prioritza la claredat per sobre de l'efecte, el senyal per sobre del soroll. Janis va conèixer Arturo (Israel Elejalde), el pare de la seva filla, perquè li va suplicar que investigués la fossa comuna del seu poble. Els fantasmes del feixisme aguaiten encara des de les cunetes. Xiuxiuegen, el missatge és clar: cap mare podrà dormir tranquil·la fins que els seus avantpassats hagin trobat, per fi, un llit digne.\ndijous 13 de gener 2022


Frederic Montornés | Bonart\nExposicions Barcelona“Parc Natural”, un projecte de Frederic Montornés, a la Galeria Trama\nbonart 10/9/16 La Galeria Trama del carrer Petritxol, 5 de Barcelona presenta una exposició, comissariada per Frederic Montornés, que consisteix en un diàleg entre artistes emergents i consolidats. La mostra es titula “Parc Natural” i inclou pintura, fotografia i...\nNotícies Barcelona“La botiga de l’Anson” de Martí Anson al carrer Pallars, 175\nbonart 30/10/15 Concebuda com a part de l’exposició Espècies d’espais del MACBA, la botiga de l’Anson es podrà visitar al Carrer Pallars, 175 del 5 d’octubre al 31 de gener. La inauguració tindrà lloc el 4 d’octubre a les 18 h. Aquesta botiga és la...\nExposicions BarcelonaEl MACBA prepara “Espècies d’espais”\nbonart 28/5/15 Del 16 de juliol del 2014 al 31 de gener del 2016 el Macba presenta Espècies d’espais. La mostra serà inaugurada el 15 de juliol a les 20 h. Comissariada pel crític d’art i comissari independent Frederic Montornés, aquesta exposició està concebuda a la...\nExposicions BarcelonaIntervenció de Carme Torrent i Aimar Pérez Galí a la Fundació Suñol\nbonart 26/6/14 El 3 de juliol a partir de les 18.30 h. la Fundació Suñol (Nivell Zero) presenta la intervenció amb l’espai Estendre els límits d’un pavelló a càrrec de Carme Torrent i Aimar Pérez Galí. L’activitat està comissariada per Frederic...


Apartaments Europa | Què fer a Blanes?\nBlanes és… història, gastronomia, platges, jardins botànics i focs artificials\nBlanes ofereix als seus visitants un conjunt difícil d’oblidar: platges precioses, un interessant conjunt històric i cultural, uns jardins botànics espectaculars, gastronomia mediterrània i el festival de focs artificials més important d’Europa. Veniu a descobrir-ho!\nSa Palomera, el Portal de la Costa Brava\nBlanBlanes té llocs que la converteixen en única, com Sa Palomera, un illot que simbolitza l’inici de la Costa Brava mitjançant el seu monument en forma d’arc anomenat Portal de la Costa Brava.\nPlatges i gastronomia marinera a Blanes\nLa gran varietat de platges i cales al voltant de Blanes per a gaudir d’unes vacances a la costa mediterrània només és comparable amb l’àmplia oferta gastronòmica de Blanes dels seus restaurants, bars i cafeteries.\nEsglésies i el Castell de Sant Joan: vestigis de la història de Blanes\nBlanes, d’origen romà, compta amb punts d’interès històric que us permetran conèixer millor el nostre passat. D’una banda, trobareu monuments religiosos, com l’ermita de l’Antiga, l’ermita de la Salut i l’església medieval de Santa Maria. D’altra banda, el Castell de Sant Joan és el punt més elevat de Blanes i, per això, us recomanem visitar-lo i gaudir de les precioses vistes de Blanes i de la Costa Brava des de capdamunt del Castell.\nConcurs internacional de focs artificials a Blanes\nEl juliol de cada any, durant una setmana es celebra la Festa Major de Blanes o festes de Santa Anna i Sant Joaquim. En el marc d’aquesta Festa es celebra el concurs internacional de focs artificials més gran d’Europa, des de fa més d’un segle, i que rep mig milió de visitants des de la seva oficialitat als anys 70. Durant diversos dies es llancen focs artificials des de Sa Palomera, de manera que l’espectacle pirotècnic es pot contemplar en l’incomparable marc de les platges de Blanes.\nJardins Botànics de Blanes: Marimurtra i Pinya de Rosa\nEl jardí botànic Marimurtra està considerat el millor jardí botànic mediterrani d’Europa, amb 16 ha. Us impressionaran les seves precioses vistes al mar des d’un penya-segat i la seva combinació de flora de mar i de muntanya, que proporciona el nom al jardí botànic, amb més de 4.000 espècies vegetals.\nEl jardí botànic Pinya de Rosa, de tipus tropical i amb 50 ha, combina ciencia i art en tots els seus racons, oferint l’hàbitat perfecte a més de 7.000 espècies en el seu microclima.\nEs pot arribar còmodament fins aquests jardins en carrilet, un trenet que fa rutes per Blanes. Recomanem visitar-los per a descobrir millor la flora, i també es tracta d’una activitat perfecta per a gaudir-ne en família.\nApartaments Europa, Blanes, Girona\nTel: 972 35 18 86


Detingut un home amb 500 bales que intentava entrar al Capitoli blindat de Washington\nMembres de la Guàrdia Nacional desplegats al Capitoli de Washington per la investidura de Joe Biden (REUTERS/Joshua Roberts)\nEl centre de la capital dels Estats Units està protegit per 25.000 soldats mentre tots els capitolis estatals han reforçat la seguretat per la investidura de Joe Biden\nYasmin Córdoba Schwaneberg 17/01/2021 - 12.01 Actualitzat 09/11/2021 - 08.08\nLa policia del Capitoli ha detingut un home que volia entrar dins del perímetre tancat del centre de Washington amb més de 500 bales i una acreditació no autoritzada per entrar a la zona.\nLa detenció es produeix en un moment de màxima tensió als Estats Units, amb el centre de Washington blindat, on dimecres serà investit el nou president electe del país, Joe Biden.\nL'home, identificat com a Wesley Allen Beeler, un resident de Virgínia de 31 anys, va ser detingut quan es va apropar al perímetre de seguretat per intentar accedir-hi amb una acreditació no autoritzada. Beeler va reconèixer que portava una pistola semiautomàtica, carregada amb 17 bales. La policia li va trobar 509 cartutxos de municions, també d'escopeta, i un carregador per a la pistola semiautomàtica Glock, també requisada.\nDesprés de comparèixer davant el tribunal de Washington DC, Beeler ha quedat en llibertat acusat de possessió d'una arma i munició no registrada, entre altres delictes.\nPunts de control al perímetre tancat del centre de Washington (REUTERS/Eduardo Munoz)\nDesplegament militar històric\nLa investidura de Joe Biden, dimecres, estarà protegida pel desplegament més gran de seguretat de la història dels Estats Units, amb 25.000 militars de la Guàrdia Nacional en actiu a Washington. Això suposa cinc vegades més soldats que els que el país ha enviat fins ara a l'Afganistan i l'Iraq.\nUna altra mesura inèdita serà l'absència dels centenars de milers de persones que tradicionalment ocupen el Mall de Washington per investir un nou president. Matt Miller, responsable de seguretat de la ciutat de Washington, assegura que la preparació és excepcional:\n"Hem detectat una gran quantitat de rumors molt preocupants, i ens estem preparant per al que no sabem. No sabem si algú ja ha aixecat la mà per dir "venim, hi serem", però ens preparem com si hagués passat."\nL'alcaldessa de Washington ha advertit a la població que el desplegament de seguretat s'haurà de mantenir fins després de la investidura de Joe Biden, davant els rumors que els grups extremistes esperin a actuar després del 20 de gener.\nDavant l'escalada de tensió al país, la xarxa social Facebook ha anunciat aquest dissabte que prohibirà temporalment tots els anuncis que promoguin accessoris per a armes i altres objectes militars fins després de la investidura de Biden.\nTots els capitolis estatals en alerta\nWashington i les capitals dels 50 estats del país es troben en alerta màxima aquest cap de setmana, després que l'FBI advertís que els ha arribat informació sobre possibles "protestes armades". A les xarxes socials s'apuntava al perill d'un segon assalt al Capitoli, després de l'atac del 6 de gener, o a altres capitolis a les capitals estatals.\nDesplegament militar històric a Washington per la investidura de Biden (REUTERS/Eduardo Munoz)\nDavant el risc, tots els estats han pres mesures, amb centenars d'agents de seguretat mobilitzats. Texas ha tancat el seu capitoli durant dies, Michigan ha activat la Guàrdia Nacional i Califòrnia ha ordenat muntar una tanca al voltant del seu congrés estatal de Sacramento.\nFins ara, però, no s'han produït incidents d'importància, tret de petites protestes de seguidors de Donald Trump a Texas i Minnesota.\nEstats Units Trump Joe Biden\nEls EUA despleguen 25.000 soldats a Washington per fer front a les amenaces dels extremistes de Trump


L'Església i Muriel Casals | Catalunya Religió\nJa em perdonaran perquè el gènere obituari sempre és relliscós. Sobretot quan es tracta de parlar sobre algú amb qui no has tingut una relació molt directa. També amb personatges de gran projecció com Muriel Casals la impressió és ja està tot una mica dit.\nTambé era conscient de la dimensió política del fet catòlic, sobretot en l'escena internacional, un punt clau en el projecte que ella somniava. Per exemple, va entendre que la projecció de la visita del papa a Barcelona el 2010 era una oportunitat per mostrar el millor de Catalunya al món. Que no era el moment de passar comptes amb els fantasmes personals que cadascú tingués contra l'Església catòlica. Però no era una convicció estratègica, era una convicció personal i d'una persona amb prou nivell cultural per poder reconèixer què ha aportat i què aporta l'Església al país. Crec que li deuria satisfer recollir el 2012 la Medalla d'Or del Parlament per Omnium Cultural al costat de Càritas Catalunya, també amb una dona al capdavant.


Avui és el tercer dia que visc amb la mort enganxada, arrapada al costat dret. Fa tres o quatre mesos —potser cinc, ja, amb el terror de les primeres proves que, aparentment, em van tranquil·litzar— vaig començar un poema. Només un vers: «Covo l’ou minúscul de la mort, arran de pit, sota l’aixella». Ara tinc tendència a canviar-lo una mica: «La Vida cova l’ou minúscul de la mort /ran del meu pit, la meva aixella». Però no sé continuar en vers. M’imagino que d’aquest ou minúscul n’ha de sorgir un ocell d’ales immenses —de llum i d’ombra— que ho colgarà tot. Ara o, si tinc sort, més tard. No consola —no em consola— pensar que sempre, en qualsevol cas, el final és idèntic: «je feraismon squelette aussi bien que tout le monde...» (cito de memòria, però de quiera?: la comtessa de Noailles?). […]\n[…] Jo, com qualsevol altra dona, una de cada deu —em sembla. La diferència. Potser viure sense pit —com les amazones—, orgullosa guerrera, mantenint encara la mort a ratlla.\n- de juliol 07, 2019 6 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Visc amb la mort enganxada


Arxius de Formació - PICS 2013\nCreativitat per a fotògrafs\nin Dimarts 12 de març, Dimarts 19 de març\nDimarts 12 i dimarts 19 de març, de 19 a 21 h. [Formació]\nPlantejarem les eines per aprendre, practicar i desenvolupar la creativitat aplicada a la fotografia.\nPartim del postulat de que la originalitat es una combinació nova dels elements ja coneguts. Durant la conferència repassarem una sèrie d’autors contemporanis d’imatge i de música, desmuntarem les seves influències i la seva obra i, a través dels elements que la constitueixen, ens endinsarem al passat. Veurem els patrons universals de la creació i les seves modalitats contemporànies com el remake, l’ús de la ironia, pastiche, sampling, enumeració, canvi de context, tecnologisme. Observarem com es creuen les diferents disciplines, tradicions i tècniques. Ens adonarem d’on ve la publicitat, com s’influeixen la música i la fotografia, l’art i la moda, la pintura i la cuina, la poesia i l’arquitectura, etc. Després dels visionats i les audicions proposarem un fòrum de discussió entre els participants.\nObjectiu del taller: Obtenir una visió més pràctica i terrenal de la creativitat.\nDirigit a persones amb un nivell alt de fotografia o creació en general.\nA càrrec de Jovan Horvath.\nComentarios desactivados en Creativitat per a fotògrafs\nPosted by comunicacio 22 enero, 2013\nComentarios desactivados en Fes-te el teu Fotollibre\nPosted by comunicacio 18 enero, 2013\nComentarios desactivados en Metodologia per al desenvolupament d’un projecte fotogràfic\nMirar, pensar i parlar\nDissabte 16 de març, de 18 a 21 h. [Formació]\nAmb l’excusa d’una visita en grup a l’exposició Seduïts per l’Art: passat i present de la fotografia, que es programa en el CaixaForum de Barcelona durant els dies del PICS, reflexionarem conjuntament sobre el sentit dels treballs que s’exposen i sobre les relacions que s’estableixen entre les imatges d’alguns dels mestres de la història de l’art –com Gainsborough o Ingres–, la fotografia del segle XIX de Julia Margaret Cameron, Roger Fenton o Gustave Le Gray, i el treball de fotògrafs contemporanis com Rineke Dijkstra o Thomas Struth, autors que treballen en relació directa amb els llenguatges artístics del passat i de la tradició. En primer lloc, a l’exposició veurem les relacions i contaminacions que es produeixen entre els diferents llenguatges artístics de la història de l’art: en aquest cas entre la pintura i la fotografia.\nPrograma: No es tracta de fer una «visita comentada» de l’exposició, des d’una perspectiva de la història de l’art o la crítica de l’art, sinó oferir als participants en el seminari eines que facilitin trobar noves lectures i perspectives per entendre el conjunt de les imatges exposades: atès que qualsevol persona que estigui interessada en la fotografia i en la producció d’imatges ha d’aprendre a mirar les produccions artístiques amb atenció i actitud crítica. En un món ple d’imatges com l’actual, hem d’aprendre a veure la influència que per la nostra percepció tenen les categories socials, ideològiques i simbòliques de la tradició cultural occidental.\nAtès que les imatges es produeixen a la nostra ment, encara que les veiem amb els nostres ulls, amb aquest breu seminari reflexionarem en grup per entendre com les categories apreses culturalment defineixen la nostra forma de veure i interpretar l’art i, per extensió, la realitat.\nMaterial que ha de portar l’alumne Bloc de notes i llapis i/o tablet.\nMetodologia Visitarem l’exposició de fotografia, prendrem notes, pensarem, compartirem idees, reflexionarem en grup, etcètera, per dialogar en un improvisat foto-fòrum.\nA càrrec de Juan de Dios.\nComentarios desactivados en Mirar, pensar i parlar\nEl fotograma: fotografia sense càmera\nDilluns 18 de març, de 18 a 21 h. [Formació]\nJuga amb les transparències dels objectes i les seves formes, directament amb el paper fotogràfic a les fosques, per obtenir-ne increïbles fotogrames.\nEl fotograma és un procediment que permet obtenir fotografies sense la utilització d’una càmera. Consisteix en ennegrir un material fotosensible per l’acció directe de la llum sobre els objectes que s’han disposat entre el focus i el paper fotogràfic. Així l’objecte deixa la seva empremta sobre el paper segons les ombres que genera, segons la llum que deixa que incideixi sobre el paper.\nEn aquest taller farem fotogrames, treballarem directament amb el paper fotogràfic, a les fosques amb objectes de diferents formes i transparències. Exposarem el paper a la llum i farem el procés de revelat com les fotografies analògiques.\nMaterial que ha de portar l’alumne 2.5 pel paper fotogràfic per a blanc i negre. Es podria proposar als alumnes que portessin els seus propis objectes a processar. Objectes petits, opacs, translúcids i transparents.\nConeixement del laboratori fotogràfic en blanc i negre i el procés fotogràfic per fer fotogrames.\nTot el taller és pràctic.\nDescripció del laboratori fotogràfic, equip i productes necessaris. Carta de fons i motius. Les diferents tècniques: El fotograma clàssic, Rayogrames, Lluminogrames, Ampliació d’objectes transparents, Contorns de fotografies personalitzats i Fotogrames improvisats.\nA càrrec de Carlos Maldonado.\nPreu: 19,53 € (plus de material 2,50 €) (3 hores)\nComentarios desactivados en El fotograma: fotografia sense càmera


Obres d'adequació a l'edifici de l'Ajuntament\nL'Ajuntament de Meliana està realitzant obres d'adequació i condicionament a l'edifici principal amb la finalitat de millorar l'accessibilitat i alguns dels punts d'atenció administrativa. La inversió realitzada en les actuacions serà en total d'uns 50.000 €, i es preveu que estiga finalitzada a mitjan gener.\nCom explica l'alcalde i responsable d'Urbanisme, Josep Riera, "són unes obres necessàries que havien demanat tant la ciutadania com el personal de l'Ajuntament per a garantir un millor accés a l'edifici consistorial i una millor atenció ciutadana". En concret, s'està actuant a la zona d'entrada a les oficines i les dependències municipals amb una rampa d'accés des del carrer i en la remodelació de la porta d'accés i dels banys de la planta baixa per tal de garantir-ne l'accessibilitat. A la primera planta, s'està remodelant tota la part sud d'oficines per tal de fer-la més funcional i adaptar-la a les necessitats d'atenció administrativa actuals.\nEn este sentit, el responsable municipal indica que "la zona on s'està actuant fou plantejada fa més de 30 anys quan les necessitats i la normativa eren unes altres. Ara, s'actua per millorar les instal·lacions". S'ha aprofitat el final d'any perquè hi ha menys afluència de ciutadans i ciutadanes amb motiu dels dies festius, i també perquè coincidix que també hi ha més treballadors i treballadores de l'Ajuntament lliurant amb motiu de les festes, fet que ha facilitat la reubicació del personal mentre duren les obres. Conclou l'alcalde que "la idea és començar el 2017 amb millors condicions de treball i d'atenció ciutadana".


Presentació de dalt de tot de la nova delegació de l’Associació Balear de Sommeliers a Menorca al restaurant Smoix de Ciutadella. Una àmplia representació del sector vitivinícola de l’illa entre restauradors, cellerers, distribuïdors però també, d’elaboradors de producte típicament menorquí com el formatge, va voler fer costat a la junta fundadora encapçalada per Sara Sanchís, que va fer servir les seves primeres paraules per transmetre l’agraïment per l’excel·lent acollida que havia tingut la nova entitat a l’illa i també les ganes que tenien d’ajudar a millorar el coneixement que tenen els professionals sobre el vi que s’elabora a Menorca. En aquest sentit, Sanchís va desglossar el que serien les diferents àrees de treball de l’associació que anirien des de la contribució a la professionalització dels estudiants i treballadors del sector de l’hoteleria que ho desitgessin, l’ajuda als restauradors en la professionalització dels seus equips o la participació com ambaixadors del producte fet a Menorca.\nLa nova presidenta també va animar als assistents a donar-se d’alta com a socis per ajudar a fonamentar l’entitat i aprofitar-se dels avantatges formatives que s’oferirien no només des de Menorca sinó també de la resta de les Illes Balears on també té representació l’associació de sommeliers.\nLa nova presidenta de Menorca va aprofitar per anunciar que el pròxim acte de l’associació seria el 28 de gener amb una tast de tots els vins negres de Menorca amb l’objectiu de poder tenir a la llarga una guia dels vins que s’elaboren a Menorca. A l’acte també hi va participar l’actual President de l’Associació Balear de Sommeliers de Mallorca, Daniel Árias i qui va ser un dels fundadors de l’entitat fa 25 anys, Julio Torres.


RIERGE » Història\nRIERGE es va fundar l’any 1954 per Sr. Santiago Riera Corretge i Sr. Andrés Erra Fabregat, i es va constituir en societat anònima en l’any 1977.\nEmpresa dedicada des dels 60 al sector Industrial, innovant i desenvolupant nous productes des de llavors.\nA principis dels anys 90 vam començar amb el desenvolupament de pantògrafs de plasma i làser, així com de centres de mecanitzat a control numèric. Fins ara hem anat desenvolupant diferents models i sistemes per fer molt més productius els centres de mecanitzat.\nLa nostra oferta ha anat creixent fins a conseguir la gamma de màquines més extensa i solucions a necessitats específiques.\nEns hem especialitzat en la fabricació de màquines a la mida de les necessitats del client i hem desenvolupat línies de producció integrals. Disposem d’oficina tècnica i departament de desenvolupament de software.\nTots els processos dels quals es compon la fabricació de les màquines es realitzen a les instal·lacions de la nostra empresa.\nEn aquests moments podem oferir solucions completes de producció amb mecanitzat i manipulació de peces, i a més, màquines insertadores de ferratges, automatitzant al màxim els processos. Tot això gestionat amb programes de desenvolupament propi o de mercat, adaptant a cada cas la millor solució.\nRIERGE disposa de col·laboradors en la majoria de les províncies espanyoles formats pel nostre SAT, per poder oferir un servei d’assistència tècnica més proper.\nA nivell mundial, RIERGE, disposa de distribuidors qualificats per poder assessorar en l’adquisició de la millor solució per la seva activitat, així com proporcionar un servei post-venta. Disposem de delegacions pròpies amb servei tècnic i estructura comercial a Brasil i Mèxic.


A la balitresca: Qui ha guanyat aquestes eleccions?\nQui ha guanyat aquestes eleccions?\nAra que ja han passat un parell de dies després de les eleccions europees, m'agradaria donar la meva opinió sobre els resultats, perquè tinc la sensació que els partits polítics han perdut el nord i estan traient unes conclusions realment surrealistes.\nA veure, a menys que estigui molt errat, hi ha un guanyador claríssim d'aquestes eleccions a Catalunya: l'abstenció. Dos de cada tres catalans no ha anat a votar i, d'entre els que hi han anat, un bon nombre han votat en blanc.\nNo entenc que cap partit polític que tingués una mínima vergonya aliena sortís a dir que està content per haver guanyat res. És que no han guanyat res! Si dues terceres parts de la població es queden a caseta i passen olímpicament de tu, em sembla un fracàs total del sistema de partits tal i com actualment el coneixem.\nPerò ells rai! Fan els seus números, treuen els seus percentatges i, evidentment, tots han guanyat: uns en escons, altres perquè no han rebut una clatellada tan gran com s'esperaven, altres perquè resisteixen, altres perquè... En fi, que tots ho celebren quan tots han perdut en major o menor grau.\nDesprés els estranya que la professió de polític estigui totalment desacreditada, que tinguin una popularitat semblant a la dels taurons i que la gent digui pestes d'ells. Però és igual, perquè entre cocktail i dinar pagat a costa de la hisenda pública, entre viatge oficial i inauguració amb tallada de cinta, obliden en quin món viuen i es pensen que realment són els que manen.\nViuen en un núvol. Potser no tots són així, però de moment és l'hora que algú demostri que pertany a una altra "tribu". De moment, tots a brindar amb xampany per uns resultats que, des d'una òptica democràtica, són un veritable desastre.\nposted by Yarhel (Enric Quílez) @ 4:51 p. m. 2 comments\nAt 7:16 p. m., jordi said...\nNo crec que el problema sigui 100% dels partits polítics i la famosa desafecció, n'hi han una trentena d'opcions polítiques de tots colors per votar. Un diumenge es un dia molt maco per estar de panxing o per anar a la platja o qualsevol altre cosa, perquè ha de perdre la gent un moment per anar a votar, total guanyaran els de sempre. El fet de que altres aniran a votar per nosaltres ja ens va be. Es mes la mandra que un altra cosa i si no ens agrada la política i volem donar un vot de castig vota en blanc i punt, de fet s'ha multiplicat la gent que vota en blanc.\nAt 5:27 p. m., Joana said...\nNo sóc gaire política i m'importa poc o menys, ja sé que no hauria de ser així. Però en aquestes estava fastiguejada i tot i que hauria tingut temps per anar a votar, no ho vaig fer. Estic d'acord amb tu Enric, que caldria que s'ho fessin mirar i tots plegats pensessin una mica més en l'abstenció i el vot en blanc. Que només voti un terç de la població, vol dir alguna cosa. Però, em perdonarà tothom, a mi cal que m'entri, i veia els cartells al carrer i les propagandes a la tele i aquesta gent, ningú, no em mereix confiança, no m'agrada la cara que fan.


Trias se suma a les crítiques en un congrés de refundació que promet ser mogut\nAquest dissabte continua el congrés de refundació de Convergència. Un matí de ressaca després del motí de divendres contra més per la imposició de dos noms per batejar la nova formació que no han convençut.\nRebel·lió contra Mas de la militància d'un partit encara sense nom\nMas defensa l'herència de la Convergència que ha liquidat\nGeneració Llibertat dubte que el paper de Mas en la nova Convergència hagi de ser només institucional\nUna qüestió que ha embrutat el rentat d'imatge al qual la cúpula de CDC ha volgut sotmetre per tapar amb un discurs secessionista i "centrat" l'herència d'un partit esquitxat per la corrupció.\nUna "equivocació tàctica", com l'ha qualificat aquest matí Xavier Trias, que evidencia les desavinences internes del partit acabat de finat i que són presents en la nova formació 'expósita'.\nPerquè la qüestió del nom és només un detall que mostra la incomoditat tant de la vella militància com de la nova davant la 'manu militaris' d'Artur Mas, autoproclamat director d'una orquestra que va començar el concert desafinada.\nEl congrés de la nova CDC ha iniciat aquest dissabte la segona jornada del seu congrés fundacional al CCIB amb l'inici de les tres comissions: les dues previstes de bases fundacionals i organitzativa, a la qual s'ha sumat una tercera sobre el nom després d'ajornar divendres la seva votació.\nDe fet, Reagrupament ha proposat trucar al nou partit 'Catalunya Estat'. El partit el tenen registrat, disposa dels dominis d'Internet i "evoca la consulta".\n'JUNTS PER CATALUNYA', LA MÉS VOTADA\n'Junts per Catalunya' és l'opció més votada fins al moment pels militants assistents a la comissió sobre el nom de la nova CDC, després d'ajornar-se aquest divendres la votació davant les crítiques per les marques proposades.\nSegons han informat assistents a la comissió consultats , l'opció més votada en la comissió és 'Junts per Catalunya', i altres opcions que es plantejarien són 'Partit Nacionalista Català', que seria la segona més votada.\nA la seva arribada al congrés, l'exalcalde de Barcelona Xavier Trias ha advocat per no tenir pressa pel nom i ha considerat difícil que es pugui decidir aquest dissabte: "És millor definir què som i després posar el nom".\nHa considerat que amb els noms proposats "no es va valorar la càrrega sentimental" i el que significa el nom de Convergència per a molts i va crear una certa desil·lusió, i ha advocat perquè es proposin noms i després es voti amb els dos o tres que rebin major suport.\nEn preguntar per si l'ajornament de la decisió del nom pot afectar la resta del congrés, ha sostingut que no, perquè assegura que en l a qüestió fundacional tots estan d'acord "en què ha de ser el partit del futur".


Vila-real és notícia. - Des de la Plana\nVila-real és notícia.\nFa anys, quan jo era un xiquet, Vila-real era un poble desconegut. Desconegut fora de la comarca, vull dir. Hi havia indústria, agricultura i comerç. Però si anaves a Barcelona, ja havies d’explicar on estava a partir de Castelló. I si eixies només a França, l’havies de situar prop de València o fins i tot de Barcelona. Aquest desconeixement feia que els d’ací del poble tinguérem un sentiment íntim de poqueta cosa.\nPerò els temps van anar canviant. Primer, va ser la Porcelanosa. Que va fitxar, d’això ja fa anys a Gina Lollobrígida per als seus anuncis. I els passaven per la televiió a final d’any. D’aquells que hi havia anuncis que licitaven el lloc per ser el darrer de l’any o el primer de l’any nou. Quan van fitxar a Isabel Preysler, el camí ja estava fet. El poble era el poble on estava la Porcelanosa (sense el “la” davant, no eres de Vila-real) i el coneixia tothom. Però a nivell d’Espanya.\nVa ser molt després, quan Vila-real es va fer famós a tot el món. I ho va ser gràcies al futbol. El Vila-real va passar en poc temps, de ser un equip de poble a jugar una semifinal de la Champions. O subcampió de la Lliga. Llavors sí que es va convertir en un poble famós. Anaves a Praga, per exemple, i allà a qualsevol casa d’apostes podies jugar a favor o en contra de l’equip del teu poble. I va arribar a ser més famós el poble que València. És el poder del baló.\nAmb els anys han arribat les crisis, que això ja passa. Primer, la econòmica del 2006 i 2007, que s’havia d’acabar el 2008 però que no se n’ha acabat d’anar. I després, quan ja semblava que volia escampar, ens arriba la pandèmia. La primera onada, per al març. Tot tancat a picamartell. A l’estiu tornem a eixir a veure què queda del que ens varem deixar als carrers i ara, per acabar l’any, tornem a estar malament.\nDe fet, Vila-real torna a ser famós. És la cinquena ciutat de més de cinquanta mil habitants de tot l’estat espanyol amb més incidència de malalts.\nPerò és que abans d’això ja havíem tingut un cert ressò per haver tingut una plaça de bous, portàtil, per a fer bou embolat i vaques, però en un recinte tancat, amb gel hidroalcohòlic i distància de seguretat. I no es va fer la fira de santa Caterina però sí que es va posar una fira d’aquelles d’atraccions. Al mateix lloc que la plaça de bous. I hi ha una fira de Nadal al mig de la Murà, que no sé si s’acabarà de posar en marxa o no.\nDe sobte, el fet de ser una ciutat amb una incidència que depassa els 400 infectats per cada 100000 habitants ha catapultat la fama del poble. I les autoritats, que per això ho són, han reaccionat. I han suspès totes les activitats que s’havien de fer en locals tancats. I aquelles que organitzaven altres que no foren l’ajuntament, s’ha recomanat suspendre-les. Ha segut, per cert, el cas del tradicional concert de Nadal que organitza l’associació cultural Socarrats, que s’havia d’haver gravat aquest dissabte per a fer-la pública el dia 23. I s’ha suspès.\nEn canvi, aquest mateix dissabte, la fira de les atraccions està oberta i funcionant. Dic jo que serà perquè es fa a l’aire lliure. O perquè el virus té horari.\nUn altre tema que també amenaça amb fer famós el poble és Carlos Fabra. Aquell senyor que va ser president de la Diputació i també de la Cambra de Comerç. Es veu que entre els molts negocis no massa clars que ha fet en sa vida, n’hi ha alguns que afecten deferents empresaris de la Plana. I un d’ells, resulta ser el president del Vila-real. A veure si ara que l’equip juga bé i va dels primers, ens el destaroten.


Funcions dels coprínceps\nFuncions dels coprínceps\tConstitució del Principat d'Andorra\nTítol III DELS COPRÍNCEPS\ng) Sancionen i promulguen les lleis segons l'article 63 de la present Constitució. naments respectius, a fi que no s'interrompi el funcionament normal de les institucions andorranes en els termes previstos en el capítol III del Títol IV de la Constitució.\nh) Realitzen els altres actes que expressament els atribueix la Constitució.\n2. Les disposicions previstes en els apartats g) i h) d'aquest article han d'ésser presentades simultàniament a un i altre Copríncep que han de sancionar-les i promulgar-les o manifestar el consentiment de l'Estat segons el cas, i n'han d'ordenar la publicació no abans de vuit dies i no més tard de quinze. En aquest període els Coprínceps, conjuntament o separadament, poden adreçar-se al Tribunal Constitucional amb missatge raonat a fi que aquest es pronunciï sobre la seva constitucionalitat. Si la resolució fos positiva l'acte pot ésser sancionat amb la signatura d'almenys d'un dels Coprínceps.


Editen en xinès el llibre dels sesrovirencs Carles Schnabel i Rat Parellada – La Bústia\nEditen en xinès el llibre dels sesrovirencs Carles Schnabel i Rat Parellada\nPer Redacció / La Bústia 23 d'abril de 2021 a les 11:00 0 285 Visites\n‘Las dos caras de la luna’ tracta sobre el satèl·lit de la Terra\nL’obra ‘Las dos caras de la luna’, escrita pels sesrovirencs Carles Schnabel i Rat Parellada i publicada l’any 2019, ha estat traduïda al xinès. El conte està pensat per animar a mirar la lluna i, casualment, la lluna es veu igual des de Catalunya i la Xina, però en diferents moments del dia a causa de la diferència horària.\nEn tractar-se d’un llibre fosc, el millor és llegir-lo en algun espai també fosc i amb una llanterna, ja que d’aquesta manera es poden descobrir més detalls de les que explica el text. Està orientat al públic de 8 a 10 anys i està recomanat per llegir-lo en família.\nEls autors són els promotors del planetari Fora d’Òrbita i van rebre l’encàrrec de l’editorial Random Penguin d’escriure un llibre per al públic infantil amb motiu del 50è aniversari de l’arribada de l’home a la lluna. El resultat va ser un volum de 96 pàgines, que combina els textos dels sesrovirencs amb les il·lustracions de la mexicana Siamés Escalante.\n‘Las dos caras de la luna’ es pot adquirir en les llibreries, a través de l’editorial Random Penguin i per internet.\nFotografia: Carles Schnabel i Rat Parellada amb el llibre ‘Las dos caras de la luna’ [SE]\nEls llibres i les roses tornen al carrer per Sant Jordi\nRobert Hernando publica un llibre on apareixen localitzacions de la zona


El CGPJ activa la reelecció de Marchena després de la sentència de l’1-O\nEl magistrat que va dirigir la vista oral té assegurats els suports necessaris per continuar al capdavant de la Sala Penal\nManuel Marchena es va fer popular per al gran públic a causa de la seva intervenció com a president del tribunal en eljudicipelprocés (EFE)\n19/08/2019 01:45 | Actualizado a 19/08/2019 01:45\nEl magistrat Manuel Marchena serà reelegit amb tota probabilitat per continuar al capdavant de la Sala Penal del Tribunal Suprem així que es dicti la sentència sobre el cas 1- O. El Consell General del Poder Judicial (CGPJ) ho té tot preparat perquè no es produeixin llargs parèntesis successoris en la direcció de la màxima instància de la justícia penal espanyola. El Consell va activar a finals de juliol els mecanismes que permetran convocar la plaça de president de la Sala Segona del Suprem després del parèntesi estiuenc, i en mitjans de la cúpula judicial es dubta molt que hi hagi candidats alternatius a l’actual titular del càrrec.\nMarchena, que va ser elegit el setembre del 2014 per a un primer mandat de cinc anys al capdavant de la Sala Penal, ha estat president de la vista oral sobre el cas 1- O i n’està redactant les conclusions des que van acabar les sessions del judici, el passat 12 de juny, com a ponent de la resolució. La sentència es donarà a conèixer durant la primera quinzena del proper mes d’octubre. Aleshores, la plaça de president de la Sala Segona ja haurà estat convocada. Però el Consell del Poder Judicial no haurà elegit encara el magistrat encarregat de dirigir-la, perquè després de la convocatòria cal obrir un termini de vint dies per a la presentació de candidats.\nEl magistrat ha destacat en la conducció del judici pel procés sobiranista\nLa mesura preventiva adoptada per la cúpula judicial per facilitar el procés va consistir a aprovar en el seu últim ple de juliol les normes que s’aplicarien a la selecció dels magistrats que optin a la plaça. Per presidir una Sala del Suprem cal pertànyer a l’ Alt Tribunal i haver-hi acumulat una experiència d’almenys tres anys. La permanent del Consell va proposar altres bases complementàries al ple d’aquesta institució, que els va donar suport. Es tracta d’una sèrie de requisits i mèrits entre els quals destaca la gestió realitzada en tasques de direcció i coordinació –és a dir, governatives–, com també l’especialització en una branca concreta del dret, en aquest cas la penal.\nEn teoria, qualsevol magistrat del Suprem pot ser candidat a presidir una de les seves sales. Però és infreqüent que un especialista –ja sigui en civil, contenciós, laboral o juridicomilitar– aspiri a sortir de la seva jurisdicció i passar a la penal. Marchena té autoritat reconeguda al capdavant de la Sala Segona, sobretot després de la seva tasca a la conducció del judici del cas 1- O. El seu domini de la batuta no era discutit abans, i encara menys ara. Tot això fa pensar que cap magistrat de la Sala Penal no es presentarà com a candidat a succeir-lo en el càrrec. La presentació d’aspirants al càrrec haurà d’esperar la convocatòria formal de la plaça. Per tant, de moment ningú, tampoc Marchena, no ha fet oficialment un pas endavant.\nPOLÈMICA AMB EL CONSELL\nAssociacions judicials critiquen el CGPJ perquè nomena càrrecs estant en funcions\nEn tot cas, al CGPJ s’ha volgut evitar el risc que s’interpreti que s’està fent a Marchena un vestit a mida. Amb les bases per a l’elecció de president de la Sala Segona, el Consell va aprovar les relatives a quinze places més, algunes també d’importància, com la de president del Tribunal Superior de Justícia d’ Aragó ( TSJA) o la de president de l’ Audiència de Biscaia. I ben aviat es convocaran dues places més de la Sala Segona del Suprem, les corresponents a Luciano Varela, que ha complert l’edat de jubilació i segueix en l’ Alt Tribunal només fins que es dicti la sentència de cas 1- O, i a Alberto Jorge Barreiro, que va actuar en aquest procediment en fases prèvies al judici.\nEn la convocatòria anterior per presidir la Sala Penal del Suprem, Manuel Marchena va tenir dos rivals molt destacats per ocupar el càrrec. Van ser l’exfiscal general de l’ Estat Cándido Conde Pumpido i el magistrat Miguel Colmenero. Marchena va aconseguir 12 vots, per 7 Conde Pumpido i un, Colmenero. En mitjans del Consell es dona per fet que Marchena podrà incrementar ara el grau de suport aconseguit llavors.\nEn aquests mitjans s’admet, per contra, la possibilitat que hi hagi crítiques des d’algunes associacions judicials per la rapidesa que el Consell vol imprimir a la provisió de places importants de l’estructura de l’aparell judicial. El fet és que tant la centrista Associació de Jutges Francisco de Vitoria ( AJFV) com l’esquerra judicial, representada per Jutges i Jutgesses per a la Democràcia (JJpD) ja fan durs retrets al CGPJ per continuar realitzant nomenaments quan el seu mandat teòric va acabar al desembre.\nLa falta d’acord entre els partits després dels comicis ha congelat la renovació del Consell, després del frustrat intent a finals de la passada legislatura, en què Marchena també va tenir un protagonisme especial. I res no impedeix legalment que un Consell en funcions continuï convocant places i efectuant nomenaments. Al contrari, des del CGPJ s’argumenta que la justícia no pot quedar paralitzada.\nEl castell de cartes de la renovació del Consell del Poder Judicial es va ensorrar quan va transcendir el contingut d’un watsap en què el portaveu del PP al Senat, Ignacio Cosidó, afirmava que l’elecció de Marchena per presidir el Suprem era molt convenient per al Partit Popular, perquè suposaria tenir “un president excepcional”, i “controlant la Sala Segona des del darrere (la Sala Penal, única competent per jutjar diputats, senadors i membres del Govern) i presidint la sala 61 (la Sala especial que té entre les seves atribucions la d’il·legalitzar partits polítics, com va passar en el cas d’ Herri Batasuna)”.\nEn mitjans del Consell se cita l’episodi com a argument de reforç per a la tesi que Marchena continuarà al capdavant de la Sala Penal. Se subratlla en aquest sentit que el PP havia pactat amb el PSOE el seu nomenament per presidir el Suprem, una dada que reflectiria la versatilitat d’aquest magistrat, que va arribar a la secretaria tècnica de la Fiscalia General de l’Estat gràcies a un fiscal general, Eligio Hernández, que havia estat nomenat per un Govern socialista.