Categoria: Qui estima Petra no la destrueix.\nSí, tot i saber que tenim les nostres coses, ( qui no les té ?) avui vull afirmar en veu ben alta i clara que a Petra SOM SOLIDARIS i per mostra uns quants botons: 1) Començant pel més desgraciat : Un senegalés de 28 anys mor a Petra. Causa una embolia cerebral amb caiguda.Dos dies en...\nLa majoria dels músics i acompanyants ja estan fent les maletes per partir demà cap a Menorca, més concretament a Fornells per animar les seves festes tocant des de divendres 25 a 27 diumenge. Cal dir que s'hi han ajuntat altres músics anomenats "reforços" per tal d'alleugerir la feina grossa...\n1 any desprès: des de l'ànim i la crítica\nDesprés d'un temps de "descans blocaire"... m'hi torno a posar quan es compleix un any de les darreres eleccions municipals i autonòmiques. M'he animat després de llegir al Diari Balears un article de Valentí Valenciano que començava dient :" una societat que estimula el creixement econòmic...\nFelicitacions al PSM de Petra !\nSí, i no és cap broma...Acab de llegir l crònica del Diari Balears (30/01/08) i hi ha un titular que m'ha alegrat el dia gris que ha sortit avui per Petra" Diu així: "La Sala vol que el Govern construesqui el nou centre social a Ca Ses Monges. El Batle ha iniciat les gestions oportunes per...\nA Petra estam indignats !\nJo també estic indignat : molt amb el PP, un poc amb el Batle de Petra per voler jugar amb massa cartes i gens amb na Fina Santiago que vol donar l'ús adient als doblers pressupostats . Aquest dissabte (26/01/08), els Diars locals parlaven de Petra amb un titular totalment encertat: “...\nAvui comença la recollida selectiva a Petra i a tota la Mancomunitat del Pla de Mallorca . Beníssim per la notícia i per la realitat de la recollida selectiva...Sols me permet afegir matiços importants que ajudin a entendre la història de la recollida selectiva a la Mancomunitat del Pla...\n30 anys de democràcia : som de veritat demòcrates ?\n30 anys de democràcia a Espanya... Per què no un PACTE PER LA DEMOCRÀCIA A PETRA ? Es compleixen 30 anys de la restauració de la democràcia a Espanya ( no podem oblidar que la República havia estat constituïda democràticament després d'unes eleccions). El primer que vull fer és lamentar...\nTren a Petra...In memòriam de Francesc Quetglas. Vull dedicar aquest comentari al ex-conseller del Pacte Francesc Quetglas, ja que ha sortit un comentari d'un “fals Ramon Muntaner”, i en honor seu vull deixar ben clar: 1.Que Francesc Quetglas no va venir mai a Petra a cap reunió de tren...\nBusquem solucions a la irresponsabilitat política. Signeu i comprometeu el vostre vot futur. Mentre més siguem menys riuran Barcelona = http://bcn.respolis.cat Sabadell = http://sbd.respolis.cat A "Durruti" li vull recordar que "la censura" funcionarà per part meva mentres l'autocensura...\nPresentacions candidatures a Petra:Psoe/UM/PP Fets: Dimarts 1 maig obrí el foc la candidatura del Psoe, el divendres vespre ho seguirà UM i el diumenge migdia el PP. Deix de banda la presentació del PSM ja que fou una presentació “tancada” i a fora poble (tot un detall per un partit tan...\nFelicitacions al PP/UM i PSOE de Petra ... . Qualcú pot demanar-se, què ha tornat boix en Miquel ? Idò no, estic molt serer i tranquil i des d'aquesta serenor faig aquesta reflexió. Fets: Llegesc que el PP de Petra proposa llibres de text gratuïts i reforma integral del Col·legi...\nBONA PASQUA I FINS PASSAT FESTES. Per motius personals de tipus organitzatiu, he decidit POSAR UNES PETITES VACANCES EN AQUEST BLOC FINS DESPRÉS DE PASQUA. Esper que el tipus de festes que celebram ens ajudin a serenar els ànims i a contemplar el nostre poble , les nostres Illes i el...\nLes contradiccions del PSM de Petra. Primera : “J.Font Massot tornarà encapçalar el PSM per aconseguir la tercera majoria”...No seria millor pel poble un govern sense majoria absoluta que tanta crispació crea ? Segona : la presentació semiprivada de la candidatura : les altres candidatures...\nSALVEM MALLORCA ! PROU. Ja sè que no afegiré grans novetats... però vol ser testimonial i reivindicatiu el meu comentari: és la meva aportació a la manifestació d'avui. Quasi bé en pla telegràfic: 1.Tot el meu suport a Miquel A.March i a la seva feina i una paraula crítica al Sr.Miquel...\nHi ha de tot a la vinya del senyor...A Petra també ! Aquest diumenge dematí, després de la ressaca de les manifestacions i del Barça 3/ Madrid 3...per llevar ses lleganyes dels ulls començaré amb una frase que he llegit avui mateix: “LES PERSONES SON CÒMPLICES DE TOT EL QUE LES DEIXA...


Reglament General de Funcionament de l’ús de l’immoble destinat a bucs d’assaig de músicaReglament General de Funcionament de l’ús de l’immoble destinat a bucs d’assaig de música\nInici InformaciÃ³ Oficial InformaciÃ³ d’interÃ¨s Reglament General de Funcionament de l’ús de l’immoble destinat a bucs d’assaig de música\nReglament General de Funcionament de l’Ãºs de l’immoble destinat a bucs d’assaig de mÃºsica\nAprovaciÃ³ inicial en perÃode d’exposiciÃ³ pÃºblica.\nCapÃtol 1 â€“ Bucs d’assaig\nArticle 1 â€“ Naturalesa i dependÃ¨ncia\n1. L’ Ajuntament d’ Amposta Ã©s el propietari en rÃ¨gim de lloguer de l’ immoble de 248.02 m2, a la zona lÃºdica del PolÃgon de Tosses, al Carrer Roma, edifici nÃºmero 6,\nnau nÃºmero 3 i 4 .\n2. L’edifici compta amb dues plantes. La planta baixa estÃ formada per un passadÃs d’entrada, un servei de minusvÃ lids adaptat, una sala polivalent amb dos serveis\ndiferenciats per sexes, i un magatzem. La planta superior tÃ© un passadÃs de distribuciÃ³ amb una zona habilitada per menjar i 5 bucs d’assaig.\n3. Aquest local es configura com un bÃ© municipal la gestiÃ³ del qual dependrÃ de la Regidoria de Joventut i la seva utilitzaciÃ³ es regirÃ pel present reglament.\nArticle 2 â€“ DescripciÃ³ de l’Ãºs de l’immoble descrit a l’article 1\nL’Ajuntament d’Amposta va habilitar aquest immoble amb bucs d’assaig i de sales polivalents amb la intenciÃ³ de facilitar espais on els joves puguin desenvolupar els seus projectes creatius, principalment en l’Ã mbit de la mÃºsica, perÃ² tambÃ© per a altres disciplines artÃstiques, amb el fÃ de fomentar, la cultura al municipi d’Amposta.\nCapÃtol 2 â€“ RÃ¨gim d’utilitzaciÃ³ de l’immoble\nArticle 3 â€“ SolÂ·licituds d’Ãºs\n1. Les persones interessades en la utilitzaciÃ³ de qualsevol dels bucs d’assaig hauran de formular, presencialment, una solÂ·licitud d’alta al registre de l’Ajuntament\nd’Amposta. La solÂ·licitud s’efectuarÃ omplint l’imprÃ¨s creat per a aquesta finalitat.\n2. Aquesta sol.licitud d’Ãºs d’un buc d’assaig haurÃ d’especificar els dies i hores que necessiten assajar, aixÃ com identificar nom i cognoms, i DNI de les persones que composen el grup.\n3. Els perÃodes pels quals l’ajuntament podrÃ autoritzar l’Ãºs dels bucs d’assaig no podrÃ excedir de 6 mesos, transcorreguts els quals les persones interessades podran tornar a sol.licitar a l’Ajuntament, en el seu cas, autoritzaciÃ³ per poder utilitzar un buc d’assaig. Aquesta sol.licitud haurÃ de signar-se per totes les persones interessades en utilitzar el buc d’assaig.\n4. En cas de menors d’edat, la sol.licitud tambÃ© haurÃ de signar-se per un dels seus progenitors, o en el seu defecte pel tutor legal del menor, identificant-se amb nom, cognoms i DNI, i signatura\n5. L’autoritzaciÃ³, si s’escau, de l’Ãºs dels bucs d’assaig, implicarÃ que les persones autoritzades, dins del perÃode autoritzat d’Ãºs del buc, hauran de fer una actuaciÃ³ gratuÃ¯ta. Aquesta actuaciÃ³ es realitzarÃ el dia que indiqui la regidoria de Joventut, tenint en compte les dates ja compromeses per aquestes persones i grup.\n6. Un cop realitzada aquesta actuaciÃ³, s’expedirÃ per la regidoria una declaraciÃ³ conforme aquesta s’ha efectuat, la qual serÃ requirit imprescindible per a la possible autoritzaciÃ³ d’un nou perÃode d’Ãºs del buc d’assaig.\n7. Les persones usuÃ ries podran solÂ·licitar la baixa voluntÃ ria del servei en qualsevol moment omplint l’ imprÃ¨s creat per a aquesta finalitat.\n8. L’assignaciÃ³ concreta d’espais Ã©s responsabilitat de la Regidoria de Joventut i es farÃ en funciÃ³ de les necessitats i disponibilitats de les persones usuÃ ries i de les instalÂ·lacions. Aquesta assignaciÃ³ concreta es traslladarÃ i recollirÃ per part de la regidoria en la seva proposta d’acord amb el que sotmetrÃ a l’Ã²rgan competent per a l’autoritzaciÃ³ o no de les sol.licituds presentades.\n9. La Junta de Govern Local Ã©s l’Ã²rgan competent per autoritzar o derogar motivadament les sol.licituds d’Ãºs dels bucs d’assaig, un cop s’hagin comprovat pel\ntÃ¨cnic de joventut del compliment de tots els requisits i a proposta de la regidoria de Joventut.\n10. Les sol.licituds que hagi autoritzat la Junta de Govern Local, quedaran en tot cas, resoltes i per tan extingides, en el moment de la fi del contracte de lloguer de l’Ajuntament d’Amposta amb la propietat, no donant dret a rebre cap indemnitzaciÃ³ per part dels usuaris.\n11. L’Ajuntament, per motius d’interÃ¨s pÃºblic i mitjanÃ§ant acord de la Junta de Govern Local, podrÃ suspendre o fins i tot extingir l’autoritzaciÃ³ d’Ãºs del buc d’assaig\natorgada, sense que aquesta suspenciÃ³ o extinciÃ³ generi cap dret a rebre cap indemnitzaciÃ³ pel grup o persona autoritzada.\nArticle 4 â€“ Horari\n1. El local romandrÃ obert durant tot l’any i tots els dies de la setmana, excepte quan, per necessitats higiÃ¨niques, sanitÃ ries, remodelaciÃ³ o reformes de l’edifici, sigui\nnecessari el tancament de les instalÂ·lacions\n2. L’horari en que es podran utilitzar els bucs d’assaig serÃ de 8.00 hores del matÃ fins les 24.00 hores.\n3. A l’hora d’emplenar la sol.licitud, la persona o el grup usuari, haurÃ d’especificar els dies i hores en que vol utilitzar el buc durant l’any. Qualsevol modificaciÃ³ d’horari, sigui anul.laciÃ³ o increment d’hores, s’hauran de realitzar personalment o via telefÃ²nica, i es necessÃ ria la confirmaciÃ³ per part del personal del servei.\n4. En casos puntuals en que les persones usuÃ ries necessitin el local a unes hores diferents a les establertes en aquest reglament, podran fer la peticiÃ³ d’ ampliaciÃ³ de l’horari mitjanÃ§ant instÃ ncia, que anirÃ acompanyada de la documentaciÃ³ que justifiqui el fet, presentada al registre de l’ Ajuntament d’Amposta i que posteriorment aprovarÃ , si s’escau, la Junta de Govern Local.\n5. Les persones usuÃ ries dels bucs tindran a la seva disposiciÃ³ un horari d’atenciÃ³ al pÃºblic al primer pis del Casal AmpostÃ, situal al c/ SimpÃ tica, nÂº 5.\nArticle 5 - Responsabilitats sobre la utilitzaciÃ³ del servei\n1. Les persones usuÃ ries seran responsables del bon Ãºs i conservaciÃ³ de les instalÂ·lacions, bÃ©ns i materials.\n2. Aquestes persones tambÃ© es fan responsables que, al concloure l’activitat, el mobiliari quedi correctament ordenat. AixÃ com que l’energia elÃ¨ctrica i aparells\nelÃ¨ctrics siguin desconnectats quan no s’estiguin utilitzant. TambÃ© que les portes i finestres del local quedin correctament tancades quan no hi ha ningÃº utilitzant-los.\n3. En cas que se’n produeixi un mal Ãºs, les despeses de reposiciÃ³ que l’Ajuntament valorin aniran a cÃ rrec del grup o persones causants.\n4. En els casos que es valori que els desperfectes s’han produÃ¯t per causes de forÃ§a major seran assumits per l’ Ajuntament.\n5. Si les persones usuÃ ries detecten algun desperfecte als aparells, o a la infraestructura, hauran de comunicar la incidÃ¨ncia immediatament als responsables dels bucs i detallar-la per escrit en una fitxa d’incidÃ¨ncies que es proporcionarÃ . En cas de no fer-ho, la responsabilitat recaurÃ sobre l’Ãºltim grup o persones que no ho hagin avisat.\n6. Finalitzat el perÃode d’Ãºs autoritzat, el tÃ¨cnic de Joventut farÃ una DeclaraciÃ³ signada, de que la persona o grup autoritzada ha deixat les instal.lacions en perfecte estat. En cas contrari, Ã©s a dir, que el grup o persona autoritzada torni les instal.lacions en males condicions, o hagi ocasionat desperfectes, no es podrÃ autoritzar a lÃºs del buc d’assaig a aquesta persona o grup almenys fins que hagi transcorregut dos anys des de la del desperfecte a l’immoble o material municipal.\nCapÃtol 3: Equipaments i material\nArticle 6 â€“ Els bucs d’assaig\n1. Els bucs d’assaig musical sÃ³n 5 sales insonoritzades i adequades acÃºsticament.\n2. Les mides dels bucs sÃ³n els segÃ¼ents:\nBuc 1: 24,30 m2\nBuc 2: 13,50 m2\nBuc 3: 13,50 m2\nBuc DJ 1: 3,30 m2\nBuc Dj 2: 3,30 m2\n3. Tots el bucs estan degudament equipats amb aire condicionat.\n4. Les persones usuÃ ries hauran de fer servir l’equip dels bucs i solament hauran de portar els instruments i/o aparells musicals no inclosos.\nArticle 7 â€“ La sala polivalent\n1. La sala polivalent tÃ© 100,50 m2 i estÃ equipada amb aire condicionat i miralls.\n2. Aquesta sala estÃ pensada per allotjar assajos de grups grans de mÃºsica i grups de ball, dansa i teatre.\nCapÃtol 4 â€“ Seguretat, conservaciÃ³ i higiene\nArticle 8 â€“ AccÃ©s\nL’accÃ©s i la utilitzaciÃ³ dels bucs d’assaig, aixÃ com qualsevol altre espai del local, queden restringits a les persones usuÃ ries. No estÃ permesa l’entrada a persones alienes a aquest servei.\nArticle 9 â€“ ConservaciÃ³\nLes persones usuÃ ries sÃ³n responsables de mantenir les sales, aparells, instruments i equipament en general en perfecte estat de conservaciÃ³, respectant tots els bÃ©ns,\ninstalÂ·lacions i materials.\nArticle 10 - Neteja\nHi haurÃ un servei de neteja de una vegada a la setmana, com a mÃnim, a cÃ rrec de l’Ajuntament d’Amposta.\nArticle 11 â€“ ProhibiciÃ³ de fumar, beure i/o menjar\n1. Amb l’objectiu d’assegurar el bon Ãºs, aixÃ com la seguretat i higiene, queda prohibit fumar, beure (menys aigua) o menjar dins dels bucs i llocs comuns, menys a les zones habilitades per aquest fi.\n2. No estÃ permÃ¨s el consum de begudes alcohÃ²liques, fumar i el consum de substÃ ncies prohibides en les normes sanitÃ ries en la totalitat d’aquest immoble que estÃ llogat per l’Ajuntament d’Amposta.\nArticle 12 â€“ AsseguranÃ§a\n1. L’ Ajuntament d’Amposta es fa responsable del continent de la totalitat del Casal de la MÃºsica i del contingut del material propi amb la seva asseguranÃ§a de l’espai.\n2. El Material que estÃ dins dels bucs, que pertanyen a les persones usuÃ ries, no estaran assegurats. Aquestes persones seran els que decidiran si volen realitzar algun tipus d’asseguranÃ§a del seu contingut dels bucs.\n3. L’ Ajuntament d’ Amposta no es fa responsable dels bÃ©ns materials, objectes o diners en metÃ lÂ·lic que les persones usuÃ ries deixin als bucs d’assaig o als espais comuns del Casal de la MÃºsica en cas de pÃ¨rdua, desperfecte o sostracciÃ³ de dits elements.\nArticle 13 â€“ Altres prohibicions\n1. No es permet que s’enganxin cartells en les parets i portes, havent d’utilitzar-se els taulers de suro que existeixen al local.\nCapÃtol 5: Infraccions i sancions\nArticle 14 - Les infraccions a la present ordenanÃ§a es classifiquen en lleus, greus i molts greus. Qualsevol infracciÃ³ que ocasioni danys a l’edifici llogat per l’Ajuntament d’Amposta comportarÃ , amb independÃ¨ncia de la sanciÃ³ que s’imposi, l’abonament per import equivalent al dany causat.\nD’acord amb l’article 139, i segÃ¼ents de la Llei 7/1985 de 2 d’abril, l’Ajuntament estableix el tipus d’infracciÃ³ i imposiciÃ³ de sancionar, per l’incompliment dels deures, prohibicions o limitacions, d’acord amb el que es regulen en els articles segÃ¼ents del present Reglament.\nArticle 15 â€“ Infraccions lleus\n- L’Ãºs incorrecte del local.\n- Falta de respecte lleu a altres usuaris el local.\n- No observar les mesures necessÃ ries per a evitar un Ãºs inadequat d’energia\nelÃ¨ctrica o de subministrament d’aigua.\n- Produir ruptures o desperfectes en els instalÂ·lacions de carÃ cter lleu.\n- Qualsevol altra infracciÃ³ del present reglament que no tingui la\nconsideraciÃ³ de greu o molt greu.\nArticle 16 â€“ Infraccions greus\n- La reiteraciÃ³ de les sancions lleus.\n- No observar les obligacions degudes quant a neteja dels locals.\n- Permetre l’accÃ©s als locals a qualsevol persona no inclosa en la sol.licitud\nd’Ãºs de buc d’assaig.\n- La falta de respecte greu a qualsevol persona que es trobi en el local.\n- Produir ruptures o desperfectes en les instalÂ·lacions de carÃ cter greu. Seran ruptures o desperfectes greus aquells que la reparaciÃ³ dels quals ascendeixi a mÃ©s de 300 euros.\nArticle 17 â€“ Infraccions molt greus\n- La reiteraciÃ³ de les sancions greus.\n- La desobediÃ¨ncia a les ordres o instruccions emanades de l’ Ajuntament.\n- La falta de respecte molt greu a qualsevol persona que es trobi en els locals.\n- Provocar, originar o participar en baralles dins del casal de la MÃºsica.\n- Produir ruptures o desperfectes en les instalÂ·lacions de carÃ cter molt greu, Ã©s a dir, que superi la reparaciÃ³ de les mateixes 1.000 euros.\n- No complir amb l’actuaciÃ³ que s’ha acordat entre l’ Ajuntament i la persona o el grup que s’ha autoritzat l’Ãºs dels bucs d’assaig.\n- No tenir la DeclaraciÃ³ favorable emesa pel tÃ¨cnic de joventut de bon Ãºs de les instal.lacions llogades per l’Ajuntament.\nArticle 18 - Sancions\n- Retirada de l’autoritzaciÃ³ a la persona o grup concret per a la utilitzaciÃ³ del\na) d’ 1 setmana a 3 mesos en cas d’infracciÃ³ lleu\nb) de 3 mesos a 1 any en cas d’infracciÃ³ greu\nc) mÃnim de 2 anys amb la possibilitat, a criteri de la Junta de Govern Local,\nde no tornar a permetre l’Ãºs dels locals amb carÃ cter indefinit a cap de\nles persones implicades en la infracciÃ³, inclÃºs encara que canvien de\ngrup, en cas d’infracciÃ³ greu\n- ImposiciÃ³ de multa de:\na) fins a 149 euros en infraccions lleus\nb) de 150 a 250 euros en infraccions greus\nc) de 251 a 300 euros en infraccions molt greus\n- AmonestaciÃ³ expressa en tots els casos.\nCapÃtol 6 â€“ Control\nArticle 19 â€“ Seguiment del funcionament del servei\n1. La Regidoria de Joventut farÃ un seguiment periÃ²dic de les persones i grups usuaris del servei per tal de valorar-ne l’aprofitament.\n2. La mateixa Ã rea podrÃ convocar reunions amb les persones i grups que utilitzin el servei a fi i efecte de tractar, entre d’altres, temes d’organitzaciÃ³, coordinaciÃ³,\ninformaciÃ³ i/o activitats conjuntes.\nArticle 20 â€“ Compliment de la normativa\n1. l’ Ajuntament, i en especial la Regidoria de Joventut, vetllarÃ per fer complir aquest Reglament.\n2. Aquest Reglament Ã©s d’obligat compliment per a totes les persones usuÃ ries del servei, aixÃ com les indicacions que el personal del servei pugui donar pel que fa a\nla utilitzaciÃ³ de les instalÂ·lacions o el seu comportament.\n3. En cas d’incompliment o infracciÃ³ dels preceptes establerts en aquest Reglament, a reserva d’altres mesures pertinents, es podrÃ prohibir a la persona o grup infractor\nla utilitzaciÃ³ del servei i, per tant, la baixa immediata.\nArticle 21 - El present Reglament podrÃ ser ampliat o modificat a mesura que sorgeixen necessitats o circumstÃ ncies que aixÃ ho demanden, sent necessÃ ria per a la seva\nmodificaciÃ³ el mateix trÃ mit que s’ha seguit per a la seva aprovaciÃ³.\nArticle 22 - El text del present Reglament estarÃ exposat al taulell d’anuncis del Casal de la MÃºsica, i les persones usuÃ ries n’hauran de ser coneixedores.\nDISPOSICIÃ“ FINAL â€“ Entrada en vigor\nAquest Reglament entrarÃ en vigor a partir de l’endemÃ de la publicaciÃ³ Ãntegra del seu text en el BOPT, un cop aquest sigui aprovat definitivament pel Ple.


Inici > El documental arriba a València\nValència és una terra amb llarga tradició cinèfila. Després de l'èxit del ja consolidat festival internacional de migmetratges de València 'La Cabina', celebrat del 3 al 13 de novembre, arriben ara les noves jornades per als amants del gènere documental de la mà de 'DocsValencia. Espai de no ficció'.\nCultura i entreteniment s'uneixen per agitar les consciències i despertar les sensibilitats a través de continguts cinematogràfics que susciten la reflexió i el debat. Fins diumenge que ve, València serà un espai de trobada per gaudir de presentacions de pel·lícules i col·loquis amb els seus directors, projeccions i conferències al voltant de les noves tecnologies, formats i la popularització del gènere documental.\nCultura i entreteniment s'uneixen per agitar les consciències i despertar sensibilitats a través del documental\nDestaca en la programació la celebració de les 'Jornades guió', que tindran lloc demà, on el guionista, director i productor, José Ángel Alayón, serà el ponent de la conferència 'La internacionalización del documental desde el guion'. El mateix dia se celebrarà la taula rodona 'El guion documental: escribir con la cámara' en la qual intervindran José Ángel Alayón, Joana M. Ortueta, Octavio Guerra, Pau Montagud y Carles Candela.\nDijous serà el torn de les 'Jornades indústria', moment en què es reflexionarà precisament sobre la indústria documental valenciana de la mà de professionals del sector com Katarzyna Irena Wilk- Krakow Film Foundation. Head of Film Promotion Agency. Polish Docs Coordinator, Jordi Ambròs- responsable de coproduccions documentals de TV3.\nEl cinema documental serà el gran protagonista després de la projecció que inaugurarà l'esdeveniment el pròxim dimecres '¿Què envaïm ara?', de Michael Moore. El film és una subversiva comèdia centrada en una invasió per Europa que té per objectiu trobar solucions a problemes dels Estats Units.\nEl festival comptarà també amb la pel·lícula premiada a l'Havana i Cracòvia com un dels millors documentals de 2015, 'Casa Blanca', dirigida per Aleksandra Maciuszek. El film se situa al barri pesquer Casa Blanca i relata la convivència d'una dona de 70 anys amb el seu fill amb síndrome de down. Una història on la responsabilitat familiar i els desitjos individuals de llibertad xoquen frontalment.\nL'esdeveniment reserva un espai també per a 'Espies a la sorra. Objectiu Espanya', un thriller documental dirigit per Marta Hierro i Pablo Azorín Wiliams que se centra en una història de espies, protagonitzada per exiliats espanyols, durant la II Guerra Mundial.\nEls amants del cinema tenen des de hui fins diumenge una nova oportunitat per gaudir de la millor cultura en València a un preu molt assequible amb entrades de 2 euros (1 per a estudiants, jubilats, aturats, persones amb diversitat funcional o grupo). No us ho perdeu!\nEtiquetes documental , pel·lícula , festival de cinema , migmetratge , no ficció


Vinil personalitzat de Wonder Woman - Stikets\nEls teus fills son fans de Wonder Woman? Aquest vinil els al·lucinarà! Converteix la seva habitació o espai de jocs en un viatge a l'univers de l'heroïna dels teus fills. Un somni fet realitat.\nValoracions de Vinil personalitzat de Wonder Woman\nValoració del producte : Vinil personalitzat de Wonder Woman


Djeco una passió familiar.\nDjeco, en referència al petit llangardaix amulet, és la història d’una passió familiar comuna les paraules d’ordre són l’audàcia i la creativitat. Verónica Michel-dóna’ls funda la seva petita empresa en 1954, en una època quan les dones estan absents de l’univers de la joguina.\nLa imaginació segons Djeco\nDotada d’una imaginació infinita i sensible a l’univers de la infància, Verónica inventa jocs com ara el "Bingo dels quatre jeudis" o "La meva casa de les puces". Aquests joc Djeco lúdics, intel·ligents i bells coneix un èxit sense precedent i val a la creadora de ser premiada repetides vegades als Osares de la joguina.\nUna passió de mare a fill\nDesprés de diversos anys d’inactivitat, Djeco és reprès el 1989 pel fill Frédéric que instal·la les seves oficines a l’antic magatzem familiar. Corre el món per tal d’importar joguines desconeguts a França. Així és com la petita empresa francesa crea una visió més global de la joguina.\nUna sensibilitat artística original\nPerò insaciable, el jove Frédéric somia en endavant amb joguines que existeixen en cap altra part només a casa de Djeco. És el 1997 la seva sensibilitat artística rara i inusual, el porta cap a la creació de trencaclosques de fusta i de cartró i obre via a les gammes de les joguines de fusta. Avui, entre orgull i sorpresa, Djeco distribueix les seves joguines en seixanta països, i per descomptat a la seva botiga de joguines preferida a Andorra!


Es regularitza el subministrament permanent de material sanitari - À Punt\nEs regularitza el subministrament permanent de material sanitari\nEl govern central ha repartit a les autonomies més de 30 milions de peces de material sanitari.\nEl ministre de Sanitat, Salvador Illa, durant la seua compareixença\n05 d'abril 2020 - 15:27\nDesprés de la reunió mantinguda amb el president del govern i els de les comunitats autònomes, el ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha explicat que tant les mesures de confinament com les de suspensió de l'activitat econòmica no essencial estan funcionant. El 5% d'augment de contagis confirma que estem en la fase de ralentització de l'epidèmia. A més, el nombre de persones recuperades és més alt cada dia, arribant ja al 29% del total dels casos, ha afegit.\nIlla ha explicat que hui, durant la reunió amb els presidents de les comunitats autònomes, Pedro Sánchez ha demanat a totes les autonomies la informació sobre totes les residències de persones majors, publiques i privades per a poder fer-ne un seguiment.\nSubministrament regular i permanent de material sanitari\nIlla ha explicat que des del govern central s'ha regularitzat un subministrament permanent dels diferents materials sanitaris necessaris per a fer front al coronavirus, com equips de protecció individual (EPI), tests de diagnòstic o respiradors.\nSegons el ministre de Sanitat, s'han repartit a les comunitats autònomes més de 38 milions de peces dels quals 28 milions són mascaretes.\nPel que fa als respiradors, la millor notícia és la fabricació nacional d'aquests aparells, que s'ha regularitzat amb unes 100 unitats per dia. A més, el govern ha comprat 5.000 unitats que han de ser entregades en els pròxims dos mesos.\nIlla ha explicat també que s’estan fent entre 15.000 i 20.000 tests de diagnòstic del tipus PCR cada dia. D’aquest tipus de test s’han adquirit 5 milions, dels quals un milió ja ha arribat i serà repartit entre les comunitats autònomes. Els tests poden tenir un segon ús, però de moment s’utilitzaran per a fer un triatge ràpid on hi ha una prevalença alta de la malaltia: hospitals i residències.\nTransport de subministraments i medicaments garantit en Setmana Santa\nEl ministre de Transports, José Luis Ábalos, ha explicat que la mobilitat és una amenaça per al control de la pandèmia i que el seu departament ha hagut de regular i estructurar una situació “que no té comparació”.\nAixí, des de la declaració de l’estat d’alarma Transports s’ha centrat primer a frenar la mobilitat en el transport de viatgers i després en la de mercaderies. Tot i això, Ábalos ha assegurat que el transport de subministraments i medicaments durant la Setmana Santa està garantit.\nPel que fa als espanyols i espanyoles que es trobaven a l’estranger, el ministre ha indicat que el govern ha repatriat ja 20.000 persones fins ara.\nPer a finalitzar, el ministre ha demanat que es deixen de costat les actituds debilitadores i les ortodòxies ideològiques, ja que les mesures que ha pres el govern responen a la gravetat de l’amenaça global que estem vivint i no als interessos d’un partit.


El districte de Sant Martí desallotja l’edifici històric La Flor de Maig per risc d’esfondrament : Servei de Premsa\nEl districte de Sant Martí desallotja l’edifici històric La Flor de Maig per risc d’esfondrament\nBombers de Barcelona apuntala l’històric edifici i determina el seu desallotjament després de trobar deficiències estructurals i per evitar el risc d’esfondrament\nEl districte de Sant Martí reubicarà les activitats i els tallers de l’Ateneu Popular Flor de Maig\nEl districte de Sant Martí ha decidit desallotjar l’edifici històric de La Flor de Maig (Doctor Josep Trueta, 195), al barri del Poblenou, després que aquest matí, Bombers de Barcelona acompanyats de tècnics municipals del districte de Sant Martí i la Guàrdia Urbana, han fet una inspecció i han determinat que calia apuntalar una part de l’edifici per risc d’esfondrament.\nRecentment el districte de Sant Martí va rebre un avís d’una catedràtica de la UPC que havia fet una anàlisi de l’edifici i havia detectat un possible dany estructural del mateix.\nEn la inspecció de l’edifici, Bombers de Barcelona ha descobert danys estructurals en el seu interior, fet que ha decidit a apuntalar l’edifici i recomanar el seu desallotjament.\nL’Ajuntament de Barcelona, donant resposta a una reivindicació històrica dels veïns, va comprar l’entrada i el primer pis de l’antiga cooperativa perquè es poguessin desenvolupar les activitats de l’Ateneu Flor de Maig. La resta de l’edifici (tres baixos comercials i dos habitatges al tercer pis), són de propietats privades i només un dels habitatges estava ocupat per una persona. La part apuntalada pels Bombers correspon a la part privada de l’edifici, ja que de l’Ateneu Flor de Maig estarien afectats els lavabos i alguna sala. Com a prevenció, Bombers ha preferit el desallotjament de l’Ateneu. Finalment, s’ha precintat un baix comercial, els dos habitatges i l’Ateneu. El veí del tercer pis ha marxat a viure amb uns familiars i els baixos comercials que no estan afectats, ara valoraran si continuen amb la seva activitat.\nEl districte de Sant Martí havia encarregat la rehabilitació de les façanes de La Flor de Maig. Ara, aquesta rehabilitació queda posposada i s’accelerà una anàlisi estructural de l’edifici que ja estava encarregada.\nEls tècnics municipals del districte es reuniran amb els responsables de les activitats de l’Ateneu Flor de Maig per a oferir-los locals i alternatives on poder realitzar les seves activitats i els seus tallers.\nLa Flor de Maig va ser una cooperativa de consum històrica nascuda l’any 1890 al barri del Poblenou que té edifici propi des del 1896. Va esdevenir una de les cooperatives més potents de Catalunya, amb diverses sucursals, dues al Poblenou, als carrers de Pellaires i Pere IV. La cooperativa va tancar el 1950 a causa d’una forta crisi econòmica, però l’edifici va continuar com a escola. El 1978 l’edifici va ser recuperat per l’Associació de Veïns del Poblenou, que va impulsar la constitució d’un Ateneu Popular que encara subsisteix. La Flor de Maig va impulsar les Festes de Maig des del 1979, que tenen lloc el segon o tercer diumenge de maig. Actualment s’hi desenvolupen activitats i tallers per part de l’Ateneu Popular i és la seu de la coordinadora de les cooperatives de consum: Estèvia i La Unió.


A cada producte, el lloc i la temperatura adients | Revista\nConservar aliments al frigorífic : A cada producte, el lloc i la temperatura adients\nLes neveres de les cases del nostre país s’omplen en aquestes dates d’aliments en un frenesí de celebracions i àpats pantagruèlics. Un nombre creixent de consumidors opta per adquirir els productes amb antelació a fi d’escapar de la tradicional i exorbitant escalada dels preus. Per als previsors, i també per als qui no ho són, l’emmagatzemament correcte dels aliments és essencial per a reduir el risc d’intoxicacions alimentàries o els disgustos que pot ocasionar haver de llançar a les cubell de les deixalles autèntics tresors, pel cost que ha suposat per a la butxaca, gastronòmics. En les línies següents trobareu les pautes per a conservar-los en perfectes condicions.\n/imgs/20061201/img.consejo-del-mes-3.01.jpgLa temperatura de la nevera ha d’oscil·lar entre 2 i 4 graus centígrads. Si és inferior, els aliments poden congelar-se parcialment i si supera els 4 graus comença el creixement bacterià.\nNo s’han de mesclar en la mateixa safata aliments crus amb aliments cuinats, ni tipus d’aliments distints: carn, peix, fruita, lactis… Pot haver-hi contaminació encreuada.\nEvitem omplir la nevera en excés, i organitzem els aliments de manera que l’aire fred hi puga circular.\nCal guardar els aliments en recipients ben tancats, nets i secs. Evitarem olors, pèrdues d’humitat, contaminació o floridures a les parets.\nS’ha de tenir en compte que la porta de la nevera és el lloc on hi ha més oscil·lacions de temperatura. Evitem posar-hi aliments delicats i sensibles a la calor.\n/imgs/20061201/img.consejo-del-mes-3.03.jpgLa carn i el peix fresc són els aliments més peribles, per la qual cosa s’han de col·locar a les lleixes més properes al congelador, on la temperatura és d’uns dos graus. Convé guardar-los en recipients tancats amb una reixeta en la base per evitar el contacte amb el suc que desprenen.\nGuardem els embotits en recipients tancats o emboliquem-los en paper d’alumini o plàstic transparent.\nEls ous, excepte a l’estiu i quan la calor afavoreix la proliferació de microorganismes, poden conservar-se a temperatura ambient, encara que el fred augmenta la seua vida útil. Guardem-los amb la punta cap avall per evitar que es deteriore l’estructura interna i garantir-ne la conservació. Rebutgem els que tenen la closca trencada o clivellada.\nEls congeladors funcionen millor quan estan plens i sense molt d’espai entre els aliments.\nRentem les hortalisses i verdures amb aigua abundant i eliminem-ne les parts no comestibles, bullim-les durant un minut i posteriorment posem-les en un bany en aigua freda. Aquest procés evitarà els reservoris bacterians i propiciarà una conservació perfecta del producte, encara que pot provocar una pèrdua del 15% al 20% de vitamina C. Deixem-les refredar abans d’introduir-les al congelador.\nCal saber que es pot congelar tot tipus de plats preparats. S’han de guardar en un envàs apte per al microones, això possibilitarà que la descongelació i l’escalfament posterior tinga lloc en el mateix envàs.\nNo congelem aliments com les patates, la pasta, les verdures d’ensalada, els xampinyons, la nata i algunes salses amb alt contingut en greix. Poden perdre propietats, i, en alguns casos, arribar a fer-se malbé.\nGuardem les sobres en un recipient net, poc profund i que puga tapar-se. No les deixem on s’han cuinat o on s’han servit.\n/imgs/20061201/img.consejo-del-mes-3.02.jpgEls aliments o plats cuinats s’han de refrigerar o congelar en un termini de dues hores. Si els mantenim a temperatura ambient durant més temps (fins i tot menys de dues hores si la temperatura és alta), els bacteris es poden reproduir fins a arribar a nivells nocius, per la qual cosa el consum d’aquests aliments resulta arriscat per a la nostra salut.\nLlancem l’envàs dels aliments enllaunats oberts (espàrrecs, tomata fregida, olives, etc.) perquè el seu interior s’oxida ràpidament. Guardem-los en recipients de plàstic o vidre de la grandària adequada al volum de l’aliment, ben coberts amb el seu caldo.


Terrassa també reclama amb contundència la llibertat de Pablo Hásel (vídeo i imatges)\nYou are here: Home / Destacats / Política / Societat / Terrassa també reclama amb contundència la llibertat de Pablo Hásel (vídeo i imatges)\nUn dia després de la concentració contra l’entrada del feixisme al Parlament, novament el Raval s’ha omplert, aquest cop de forma massiva, per demanar la llibertat del raper lleidatà Pablo Hásel. Tal com s’ha fet a diverses poblacions del país, un allau de gent ha exigit la llibertat d’en Hásel, condemnat a dos anys i mig de presó per incitació al terrorisme en lletres de les seves cançons, i que va ingressar a presó ahir mateix.\n“Cada dia demanem llibertat pels presos i exiliats, avui també pel Pablo Hásel, aquesta és una lluita per la llibertat”, han dit els presents que han fet coincidir la convocatòria pels presos polítics independentistes. Des de Terrassa per la Independència, s’ha assegurat que “davant de la repressió de l’Estat, només ens queda la desobediència civil”.\nJuntament amb aquestes declaracions espontànies, en defensa de la llibertat d’expressió, algunes artistes han recitat poemes adreçats a en Hasel i a tots aquells empresonats i represaliats, a la vegada que s’ha assenyalat al govern central com a responsables. Ha estat abans d’una manifestació protagonitzada pel jovent present, que omplia tot el Raval, i que ha passat per la Rambla d’Ègara amb una pancarta que resava ‘Pablo Hasel Llibertat! Desbordem els carrers’. La columna s’ha adreçat fins a la Comissaria de la Policia Nacional al carrer Baldrich. Allà esperaven un bon número de Mossos d’Esquadra, on a banda de crits i l’encesa d’alguns petards, no s’han produït més incidents.\nA continuació mostrem un vídeo i imatges de la manifestació per la llibertat de Pablo Hásel, cedides per Marc Castellet.


Salou es promociona activament al mercat polonès — Ajuntament de Salou\nSalou es promociona activament al mercat polonès https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-es-promociona-activament-al-mercat-polones https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-es-promociona-activament-al-mercat-polones\nAquesta setmana ha dut a terme una doble acció a Varsòvia i a la ciutat de Wroclaw\nTurisme de Salou està aquesta setmana duent a terme una intensa agenda de promoció a les Jornades Directes Polònia 2016. Aquesta setmana, el municipi participa junt amb l’Oficina Española de Turismo a Polònia en unes jornades obertes al sector turístic que s’han desenvolupat a cavall de Varsòvia (una població de 5 milions de persones i on hi treballen el 65% dels majoristes de turisme local) i la ciutat de Wroclaw, la qual destaca per les importants connexions aèries a destinacions turístiques espanyoles. L’acció que s’ha desenvolupat a Varsòvia ha estat amb una reunió amb 120 agents de viatges especialitzats en MICE (turisme de negocis, incentius, fires i congressos) i a Wroclaw amb agents delegats del turoperador Itaka, el més gran de Polònia. Precisament, tant Itaka com TUI Poland són els dos grans operadors turístics polonesos. De fet, Itaka ha demostrat interès en augmentar el contingent de visitants per l'atracció a Salou, PortAventura; a més de comptar també amb la presència de l'empresariat local sota la marca de Besthotels.\nSegons dades facilitades per l’Agència Catalana de Turisme, Catalunya és la segona destinació de vacances preferida pels plonesos, els quals van augmentar el 2015, d’un 2'7% a Catalunya i per aquest any es preveu també un augment. La relació turística entre la capital de la Costa Daurada i els agents turístics de Polònia es remunten a l'any 2011; amb la política d'expansió comercial de Salou vers nous mercats emissors i que trobarien en el visitant polonès un perfil interessant ja que té com a principal motiu de viatge l’oci i el descans (viatge vacacional), i viatgen pricipalment amb família.\nSegons el regidor de Turisme, Benet Presas, “la nostra presència al workshop ha estat molt positiva i determinant de cara a seguir obrint Salou i la Costa Daurada a aquest mercat emergent d’Europa. Hem d’aprofitar aquesta oportunitat per captar-lo bé i fidelitzar-lo de cara a incrementar la seva presència”.\nSegons l'Agència Catalana de Turisme, Polònia és un mercat emissor que es troba en constant creixement,amb una bona conjuntura econòmica. Segons les mateixes fonts ha augmentat la motivació dels polonesos, i en especial la classe mitjana qui mostra mes interès per viatjar i consumir nous productes turístics que abans no podien consumir. L’organització de paquets turístics amb vols charter amb destí al Mediterrani és l’especialitat dels principals operadors turístics. Aquests viatges s’acostumen a organitzar durant l’estiu a les següents destinacions: Egipte, Tunísia, Turquia, Itàlia, Espanya i Grècia; destinacions algunes d'elles actualment amb una crisi de confiança per les alteracions polítiques i socials que faran que es desplacin a altres destinacions més segures.\nD’altra banda les vendes de viatges per Internet a Polònia estan augmentant cada cop més. Les vendes van pujar durant l’any 2013 un 15% respecte l’any anterior, això es tradueix al 19% del total de vendes del sector.


EL TRASTERO AZUL: 18 juny 2017 (17.06.17) (7) Ara\n18 juny 2017 (17.06.17)\nBarcelona homenatja les víctimes de l'atemptat d'Hipercor en el 30è aniversari de la tragèdia\nEl 1987 un atac amb un cotxe bomba d'ETA va provocar 21 morts i 45 ferits a l'avinguda Meridiana\nBarcelona ha homenatjat aquest dissabte les víctimes de l'atemptat d'Hipercor. L'acte l'ha organitzat l'Ajuntament per commemorar el trentè aniversari de l'atemptat terrorista que l'organització armada ETA va fer al centre comercial, situat a l'avinguda Meridiana, el 19 de juny del 1987, que va provocar 21 morts i 45 ferits. L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha participat en l'acte de record, reconeixement i homenatge de la ciutat a les víctimes.\nLa intervenció artística 'Memorial a les víctimes de l'atemptat de l'Hipercor', d'Àngels Aymar, ha comptat amb la participació activa dels familiars de les víctimes mortals. L'objectiu de la proposta ha sigut "oferir el record i el reconeixement de la ciutat a la memòria dels ciutadans que van veure com les seves vides eren malmeses" per l'explosió d'un cotxe bomba, activat pel comando Barcelona d'ETA, en l'atemptat més mortífer de l'organització terrorista i un dels més sagnants de la història recent de Catalunya. La proposta ha volgut generar una interacció i una identificació entre els ciutadans i les víctimes, partint de la premissa que l'atac dels terroristes va anar directament contra la població i que, per tant, qualsevol persona podria haver sigut aquell dia allà on van tenir lloc el fets.\nUn cop s'ha acabat aquest acte davant el monument Tall Irregular Progression, de Sol LeWitt, en record i homenatge a les víctimes del terrorisme, s'ha visitat un faristol explicatiu de l'atemptat, instal·lat no fa gaire davant els magatzems Hipercor, a l'avinguda Meridiana, com a testimoni dels fets recordats. De cara a finals d'any, s'està preparant una exposició, comissariada pel periodista Francesc Valls, sobre els fets i el context històric en què va tenir lloc l'atemptat d'Hipercor.


07 | Octubre | 2014 | Premià Notícies\nTitulars Premià Notícies dimarts 7 d’octubre de 2014\nPremià Notícies 7 d’octubre de 2014\nAquest dissabte dia 11 d’octubre arrenca el programa d’actes del Tricentenari a Premià de Mar, que organitzen la regidoria de cultura i la comissió del Tricentenari. Hi haurà convocatòries durant dos mesos que inclouran festes populars, xerrades i també una exposició que itinerarà per les escoles. Avui el regidor de cultura Eloi Maristany ha fet notar a Premià Notícies que es tracta d’una exposició exclusiva i que els actes s’han preparat al marge de la commemoració organitzada pel Consell Comarca. A la comissió, que es va començar a reunir el curs passat, hi participen un plegat d’entitats premianenques com Omnium Cultural, l’ANC, el Patronat, l’AVECA o DeBòlit.\nL’Ajuntament de Premià de Mar té la intenció de fundar un “sistema de museus” que inclogui el Museu de l’Estampació i la Vil·la Romana de Can Farrerons quan estigui museïtzada. Les obres al jaciment romà han de servir perquè el primer trimestre de 2015 s’hi puguin fer les primeres visites, tot i que encara no es podrà considerar museïtzat.\nLleuger repunt de l’atur al Maresme aquest setembre: segons informa el Consell Comarcal la taxa se situa en 15,8% i un total de 36.000 ciutadans, quan a l’agost la taxa era del 15,6%. L’anàlisi interanual indica que aquest setembre ha registrat l’augment de la desocupació més baix dels darrers 7 anys. A Premià de Mar hi ha 37 persones més aturades que a l’agost i són 2.560 els premianencs en recerca de feina.\nL’entitat Gegants de Premià de Mar assumeix el repte que suposa portar el nou gegant Martí en les trobades en què participaran arreu del Principat. En l’acte de bateig del nou gegant, que es va celebrar dissabte a la plaça de la Sardana, l’entitat convidava tots els premianencs a fer-se’n partícips d’aquest repte.\nEsports. Primera derrota del Juvenil del Club Esportiu Premià, que va caure dissabte per la mínima al camp del Vic Riuprimer. Amb la derrota el Juvenil cau fins a la vuitena plaça amb sis punts, però el líder, el Sabadell, només es troba a 3 punts de diferència. La propera jornada l’equip premianenc rep l’Arenys de Mar en un derbi maresmenc que es preveu molt disputat.\nFiled under Comunicació Tagged with Premià Notícies, Titulars\nTorna la mala maror a CiU de Vilassar de Mar\nJoaquim Ferrer, alcalde de Vilassar de Mar\nEnrenou a CiU de Vilassar de Mar. Segons informa La Vanguardia UDC de la localitat es queixa que fa més de sis mesos que el seu soci convergent hauria d’haver convocat una assemblea de la Federació per elegir l’alcaldable a les pròximes eleccions municipals de maig del 2015. Segons aquesta informació, des d’UDC acusen CDC de fer cas omís, “negant el dret a decidir als militants de CiU a Vilassar”. Unió va triar per unanimitat el setembre en assemblea que el candidat a les llistes municipals de les pròximes eleccions locals fos Joan Roca. En aquesta mateixa assemblea, Unió va exigir, una vegada més, Convergència que convoqui urgentment l’assemblea conjunta de la federació per l’objectiu d’elegir l’alcaldable de CiU. Segons Unió, Convergència es nega sistemàticament a convocar aquesta assemblea negant el dret a decidir de la militància local de CiU. Fonts dels dos partits consideren que el debat quedaria resolt un cop l’actual alcalde, Joaquim Ferrer, ratifiqués la seva continuïtat, ja que llavors els dos partits prioritzarien la continuïtat. En cas contrari, no descarten que la ruptura es manifesti en forma de llistes separades a les properes eleccions municipals.\nFiled under Comarca, Politica Tagged with CiU, Vilassar de Mar\nComença la commemoració del Tricentenari a Premià de Mar\nAquest dissabte dia 11 d’octubre arrenca el programa d’actes del Tricentenari a Premià de Mar, que organitzen la regidoria de cultura i la comissió del Tricentenari. Hi haurà convocatòries durant dos mesos que incloran festes populars, xerrades i també una exposició que itinerarà per les escoles. Avui el regidor de cultura Eloi Maristanya ha fet notar a Premià Notícies que es tracta d’una exposició exclusiva i que els actes s’han preparat al marge de la commemoració organitzada pel Consell Comarcal:\nA la comissió, que es va començar a reunir el curs passat, hi participen un plegat d’entitats premianenques com Omnium Cultural, l’ANC, el Patronat, l’AVECA o DeBòlit. Dissabte es farà a la plaça dels Paísos Catalans una festa que inclourà un espectacle d’humor de Quim Vila, sopar popular i dos concerts.\nFiled under Cultura, Politica, Societat Tagged with Comissió 1713-1714, Tricentenari\nPrimera derrota del juvenil del CE Premià\nDos jugadors del juvenil celebren un gol en una imatge d’arxiu\nPrimera derrota del Juvenil del Club Esportiu Premià, que va caure dissabte per la mínima al camp del Vic Riuprimer. El primer equip del planter venia de guanyar els dos primers partits però no va poder fer el ple de victòries: rivals van marcar l’únic gol de l’encontre ben aviat, el minut 6. El tècnic premianenc Rogeli Mas parlava d’un bon partit dels seus homes però admetia haver perdonat massa:\nAmb la derrota el Juvenil cau fins a la vuitena plaça amb sis punts, però el líder, el Sabadell, només es troba a 3 punts de diferència. La propera jornada l’equip premianenc rep l’Arenys de Mar en un derbi maresmenc que es preveu molt disputat.\nEscolta l’entrevista sencera a Rogeli Mas:


Sanà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Sanaà)\n15° 21′ N, 44° 12′ E / 15.35°N,44.2°E / 15.35; 44.2Coord.: 15° 21′ N, 44° 12′ E / 15.35°N,44.2°E / 15.35; 44.2\nGovernació de Sanà\n2.167.961 habitants (2004)\nSiege of Sana'a (en)\nSanà (en àrab صنعاء, Ṣan‘ā’, de vegades transcrit Sanaà, Sanaa, Sanā o Sana'a), amb una població d'1.937.451 habitants (2012), és la capital i la ciutat principal del Iemen. Està situada a 2.350 metres d'altitud; col·locada estratègicament en la ruta entre Aden i la Meca, és el centre d'una regió vitícola. La ciutat vella de Sanà està inscrita des del 1986 a la llista del patrimoni de la Humanitat, i a la llista del Patrimoni de la Humanitat en perill des del 2015.\nLa budda min Şan‘ā’ ('Sanà s'ha de veure') són les famoses paraules atribuïdes a l'imam Aix-Xafií (768-820), que va visitar l'antiga capital diverses vegades. Com ell, molts viatgers de l'antigor quedaren impressionats per la bellesa de Sanà. El conegut geògraf i historiador iemenita Al-Hamdaní es meravellava de la netedat de la ciutat, i el viatger persa Ibn Rusta, contemporani seu, en destacava sobretot el menjar. La ciutat vella de Sanà és considerada el museu a l'aire lliure més gran del món, i fou declarada Patrimoni Mundial de la Humanitat per la UNESCO el 1986: conté més de cent mesquites, dotze hammams i 6.500 cases d'arquitectura molt especial, amb torres de pisos, tot plegat construït abans del segle xi. Hi destaquen també la ciutadella de Qasr as-Silah i el mercat de Bab al-Yaman. La ciutat de Sanà és un centre cultural musulmà, amb una universitat islàmica i diverses mesquites i escoles alcoràniques.\nEl mot sanà podria voler dir 'plaça ben fortificada'; es creu que deriva del sabeu, però també podria derivar del femení àrab asna. Sanà és una de les ciutats més antigues de la península d'Aràbia i data d'època preislàmica: segons la tradició, va ser fundada per Sem, un dels tres fills de Noè. El seu primer nom hauria estat Azal. Al segle ii, era la guarnició més important de les terres altes del Regne de Sabà i es creu que era un lloc sagrat o d'accés limitat per alguna raó. El palau de Ghumdan és esmentat a les inscripcions. Va estar sota poder etíop al segle vi, quan Abraha hi va construir una gran basílica romana d'Orient, que fou destruïda quan el Iemen es va convertir a l'islam al segle vii. Del segle VII i VIII, gairebé només se saben els noms dels governadors del califat. Del 847 al 997, fou dominada pel yufírides (procedents de Shibam), al final dels quals va seguir un període d'anarquia, del 1047 al 1099 pels sulàyhides (profatimites, fins poc després de la mort del dai Saba ibn Ahmad el 1198), del 1099 al 1173 pels hamdànides del Iemen o Banu Hamdan de Yam (també ismaïlites), representats per tres famílies (Banu Hàtim, Banu l-Lulayb i una segona branca dels Banu Hàtim); del 1173 al 1230 pels aiubites (encara que en alguns moments la van perdre contra els Banu Hamdan, i després els zaidites del Iemen), i del 1230 al 1381 pels rassúlides, però amb llargs períodes en mans dels zaydites. Des del 1381 fins al 1546 va estar en mans dels imams zaidites.\nDel 1547, en què fou ocupada per Özdemir Pasha, fins al 1629, Sanà fou la capital de l'eyalat otomà del Iemen. Els otomans foren expulsats pels zaydites, que van controlar Sanà fins al segle xix, quan els otomans van fer una segona ocupació, del 1872 (Ahmad Mukhtar Pasha) el 1918. El 1918, quan el Iemen va recuperar la seva independència, Sanà va esdevenir la capital de l'imamat, fins que fou traslladada a Taizz el 1948, però va tornar a Sanà el 1962. L'imam Badr fou enderrocat en un cop d'estat republicà al cap de poc de pujar al tron i, encara que va resistir a les muntanyes, Sanà va passar als republicans. Tropes egípcies van estar al país fins al 1967. El 1990, amb la unificació dels dos Iemens, va passar a ser-ne la capital única.\nLa Ciutat vella de Sanà\nCiutat i centre històric\nEntitat territorial administrativa casc antic de Sanà (Iemen) i Sanà (Iemen)\n15° 21′ 18″ N, 44° 12′ 52″ E / 15.3551°N,44.2145°E / 15.3551; 44.2145\nGran mesquita de Sanà\n1986 (10a Sessió), Criteris PH: (iv), (v) i (vi)\nLa capital del Iemen està agermanada amb:\nAmman (Jordània), des del 2 de desembre del 1989.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sanà\n↑ llista a M. al-Maadj, The Yemen in early Islam 9-233/630-847, a political history, Londres 1988\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sanà&oldid=26325859»


Taps de cera: tot el que necessites saber per eliminar-los eficaçment | Farmàcia Boixareu\nTaps de cera: tot el que necessites saber per eliminar-los eficaçment\nEls taps de cera es formen a partir del cerumen (substància que es crea a les glàndules ceruminoses i sebàcies). El cerumen, quan fa temps que es troba al conducte auditiu, se solidifica i dóna lloc a la cera. Tot i així, i a diferència del que s’acostuma a pensar, la cera realitza una funció molt important per la salut de les nostres orelles, ja que les protegeixen de fongs i bacteris gràcies al seu pH àcid i de l’aigua, brutícia, pols i altres partícules que puguin entrar-hi i arribar al timpà.\nLa cera es produeix al conducte auditiu extern de forma constant i normalment no s’acumula, perquè quan parlem, masteguem o badallem es desplaça cap enfora i acaba eliminant-se amb els nostres hàbits d’higiene habituals. Tot i així, de vegades el mecanisme d’autoneteja de l’orella pot fallar i fer que el cerumen es vagi acumulant i acabi formant taps de cera, un dels motius més freqüents de consulta a les Àrees d’Atenció Primària!\nEls taps de cera poden arribar a ser molt molestos i sobretot, impedeixen que puguem sentir-hi del tot. Saps per què es poden formar? A banda de tenir un problema en el mecanisme d’autoneteja, també es poden produir per un excés de secreció, per l’ús de bastonets de cotó, que agreugen el problema, l’ús d’audiòfons, tenir els conductes auditius estrets o deformes, tenir molt pèl a les orelles, haver-se operat de l’orella/es o l’edat (les secrecions tendeixen a ressecar-se).\nCom saber que tens un tap de cera?\nPots reconèixer-ho si quan mastegues notes alguna cosa que es mou dins l’orella, si sents acúfens o si tens mal d’orella, picor, mareig o vertigen. També si notes que hi sents menys o si utilitzant audiòfons notes que la teva capacitat auditiva ha disminuït (pot ser que el cerumen tapi l’audiòfon i impedeixi que funcioni correctament).\nPer prevenir els taps de cera, el millor és:\nRetirar el cerumen que surt a l’exterior.\nNo utilitzar cap objecte per treure-la. Podries empènyer el cerumen més endins i fer-te mal al canal auditiu o perforar-te el timpà. Tampoc utilitzis esprais o difusors d’aigua marina, ja que poden augmentar el risc d’infeccions, ni cons.\nVés al metge si notes que perds oïda o algun dels símptomes descrits anteriorment.\nSi et queda algun dubte, deixa’ns un comentari o contacta amb nosaltres! Estarem encantats d’ajudar-te 🙂\n← PreviousQuè són els suplements esportius i quina és la seva funció?\nNextEts al·lèrgic al pol·len? Saps com utilitzar bé els antihistamínics? →


Nietro de Sommos Rosat - Foodies on Menorca\nNietro de Sommos Rosat Un monovarietal Garnatxa de la DO Calatayud\n5 Setembre, 2018 - per Bep Al·lès - Deixa un comentari\nAvui us recomanam un vi rosat novedós, el Nietro de Sommos, dels Cellers Sommos i que en aquest cas pertany a la DO Calatayud, una de les menys conegudes de la nostra geografia. Es tracta d’un rosat elaborat 100% amb Garnatxa procedent de vinyes velles de més de 35 anys. La verema és manual i es recull el rém en capces de 20 quilògrams. Les vinyes estan situades a una alçada de 900 metres i té una criança en mares de 4 mesos.\nAspecte: Rosa maduixa molt brillant amb tons violacis i blavosos. Aspecte net i brillant.\nNas: Aromes de bona intensitat que ens recorden a fruites vermelles com la maduixa o fraula, gerds i notes florals que li aporten frescor i elegància.\nBoca: Saborós i equilibrat. Ple de matisos en el seu pas per la boca que ens donen un vi ample i de gran frescor.\nEstam davant un vi que ens anirà a la perfecció per acompanyar una amanida de formatge de Menorca gratinat i amb confitura de tomàtiga, o la clàssica ensalada de formatge de cabra amb anous, o aquelles que tenen un toc oriental, com també ens anirà bé per acompanyar plats d’aquesta cuina, des dels clàssics de la cuina xinesa de qualitat a les especialitat de la cuina japonesa i no sols el sushi i sashimi, sinó les elaboracions de les tabernes japoneses.\nÉs un vi per molt encertat per acompanyar la cuina espanyola tradicional, especialment les tapes, des d’unes patates braves a un calamar a la romana, una truita de patates o una ensaladilla.\nCorrecte per acompanyar plats de pasta i arrossos.\nSi voleu saber més o comprar aquest vi rosat el podeu trobar a VINUM, al Carrer Mariners i Pescadors, 4 del Polígon Industrial de Ciutadella.\nAnna de Codorníu Blanc de Blancs Un cava brut reserva amb un 70% de Chardonnay\nArticle anterior El Semsum2, un vi estiuenc, fresc i afruitat\nSegüent article OH! Cava Brut Nature


Protecció animal | Ajuntament de L’Hospitalet\nEl Negociat de Protecció dels Animals desenvolupa les actuacions relatives a la protecció dels animals, especialment els animals de companyia, tenint especial cura per garantir el benestar animal i la tinença responsable; la convivència entre persones i animals i el foment de l’adopció. També gestiona l’establiment i manteniment de colònies controlades de gats de carrer, seguint el protocol CER (Captura, Esterilització i Retorn), retornant els animals al punt d’origen, mirant d’integrar-los adequadament a la realitat urbana.\nLa nostra missió és portar a terme actuacions per gestionar el risc per a la salut derivat dels animals de companyia, contribuir a millorar el benestar dels animals, la convivència i protegir la salut pública.\nSi vols adoptar, contacta amb APAG!\nL'Ajuntament treballa les adopcions i la gestió dels animals perduts i abandonats al municipi amb l'Associació Protectora d'Animals de Granollers. Si vols ampliar la família, no ho dubtis, contacta amb APAG i t'assessoraran i facilitaran la teva adopció.\nEscriu a info@protectoragranollers.org o truca'ls al 93 840 27 77\nEl seu horari d'atenció telefònica és:\nMatins: de dilluns a diumenge de 10h a 13:30h\nTardes: de dilluns a divendres de 17:00h a 19:30h\nConsulta els seus horaris de visita i voluntariat aquí\nJa tinc un animal de companyia a casa, com el puc censar?\nJa tinc o tindré aviat un gos considerat potencialment perillós, què necessito?\nNo sé on és el meu animal de companyia, a qui ho puc comunicar?\nHe trobat un animal perdut o abandonat a la via pública, a qui i com ho he de comunicar?\nEl meu animal de companyia ha mort, on comunico la seva baixa?\nGeoportal de l’Espai Públic. Consulta els espais per a gossos a la ciutat


Les 20 ciutats que organitzen més congressos\nBarcelona es consolida al podi (3a) per segon any consecutiu només superada per París i Viena\nRedacció VIA Empresa 15.05.2017 05:30 h.\nQualsevol persona que passi sovint pels recintes firals de Barcelona n'és conscient. La capital catalana acull constantment congressos de tota mena. Durant el 2016 en van ser 181 segons el rànquing anual que elabora l'International Congress and Convention Association (ICCA). Fent números, això significa un congrés cada dos dies. La ciutat es consolida com a referència en el turisme de reunions, situant-se al podi per segon any consecutiu (i tercer històric) només per darrere de París i Viena.\nEl rànquing de l'ICCA destaca que el 2016 ha estat històric pel nombre total de congressos a escala mundial. En total, en comptabilitza 12.212, rècord absolut de tots els temps i 136 més que el 2015. De fet, les seves estadístiques mostren com el nombre total de congressos es dobla cada deu anys.\nParís recupera el primer lloc que ja tenia el 2014 en detriment de Berlín, que cau fins a la quarta plaça. Qui escala dues posicions fins al segon graó del podi és Viena. Per darrere, destaca la caiguda de Madrid, que del 5è passa al 7è lloc, empatada amb Amsterdam amb 144 congressos acollits durant el 2016.\nLes ciutats amb més congressos\nPel que fa a l'agregat per països, no hi ha cap canvi en el podi respecte l'any anterior. D'aquesta manera, els Estats Units (934), Alemanya (689) i el Regne Unit (582) són els països que més congressos han rebut. Just al darrere, França (545) supera Espanya (533) i li pren la 4a posició.


El Projecte MATÍ-OTL Garraf celebra el seu plenari amb la participació dels ajuntaments de la comarca\nPlenari del Projecte MATÍ\nEl programa suposa una proposta per sumar sinergies d'àmbit comarcal\nAquest dimarts, l'Institut Municipal d'Educació i Treball (IMET) va convocar els ajuntaments de la comarca del Garraf, els representants dels Serveis Comunitaris de Salut mental d'Adults, del Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil, de l'Associació de Familiars i Afectats de Malaltia Mental del Garraf (AFAMMG), de l'ADEPG, i del Consell Comarcal del Garraf, amb l'objectiu de presentar el projecte MATÍ- OTL Garraf i plantejar la constitució d'un plenari propi per a aquest servei.\nEl regidor d'Educació i Ocupació de l'Ajuntament de VNG, Joan Martorell, va ser l'encarregat de cloure l'acte i va incidir en el fet que "volem impulsar una millor col·laboració entre municipis de la comarca per tal de sumar esforços".\nEl projecte MATÍ- OTL Garraf és un servei que va iniciar la seva activitat el juliol del 2007. Aquest servei ofereix orientació, assessorament i acompanyament sociolaboral per a persones que estan en tractament psicològic i/o psiquiàtric de la comarca del Garraf i que necessiten una atenció especialitzada per iniciar o reprendre la seva trajectòria professional.\nEn la primera part de l'acte, es va mostrar la feina que es duu a terme en el servei. Algunes persones usuàries van voler transmetre la seva experiència en primera persona i les tècniques del projecte van explicar la seva filosofia de treball centrada en les capacitats, les necessitats i les motivacions de cada persona que accedeix a aquest dispositiu. Van explicar també l'aposta per crear serveis flexibles que s'adaptin a les necessitats particulars de les persones usuàries i no a la inversa.\nEn la segona part de l'acte, es va proposar la constitució del plenari. El plenari és una iniciativa que té la voluntat d'aglutinar els diversos agents de la comarca implicats, tant a nivell polític com a nivell tècnic, amb l'objectiu de sumar sinèrgies per a millorar la inserció sociolaboral de les persones amb un problema de salut mental del nostre territori a través del projecte MATÍ OTL Garraf.


Blog CITM UPC - Graus en Videojocs, Animació i Multimedia - Part 64\nAquestes són una mostra de les qüestions que es respondran durant la Jornada CITM-ANIMA 3D, que tindrà lloc al Centre de la Imatge i la Tecnologia Multimèdia el proper dijous 27 de març.\nL’objectiu de l’activitat és conèixer de primera mà el dia a dia del sector de l’animació 3D. Per això, hem convidat tres professionals que treballen en diferents vessants: els efectes especials en el cinema, les sèries d’animació per a televisió i la infoarquitectura.\nLloc: CITM. Carrer de la Igualtat, 33. 08222 Terrassa\nData: Dijous, 27 de març de 2008\nL’apartat d’infoarquitectura anirà a càrrec de Ferran Vila, Graduat en Multimèdia pel CITM, que actualment treballa a l’empresa 3rd Dimension a Dublín, Irlanda.\nL’animació promocional en 3D del CITM-ANIMA ha estat desenvolupada per Àlex Garcia Mateos, alumne de segon curs del Graduat en Multimèdia.\nEls estudiants Jordi Alavedra, Dani Amor, Edgar Baró i Raül Dreschsel, amb la coordinació i el suport de la professora Ana de Quadras, han postproduït la sèrie de 31 vídeos de ‘Recerca Jove’, amb què la UPC vol divulgar la feina dels joves investigadors i despertar noves vocacions científiques.\nEls vídeos s’apropen a la recerca que duen a terme joves investigadors de la UPC en diferents àmbits, com l’arquitectura, les ciències i l’enginyeria.\nVicent Partal, director de Vilaweb, i Lluís Reales, periodista científic, així com diferents tècnics del Servei de Comunicació i Promoció de la UPC han format també part de l’equip d’aquest projecte.\nEls responsables de la UPC han valorat molt positivament el resultat de la tasca portada a terme pel CITM.\nAquest dijous 13 de maig @sonarfestival i @la_upc\n‼ #JPOCITM ‼ Vols conèixer tots els de\nanimació, audiovisual, Carles Sora, cgi, citm, concursos, documental, docència CITM, festival TNT, fotografia documental, GameJam, grau en Animació, grau en multimèdia, grau en videojocs, grau fotografia, grau videojocs, hackaton, king, matrícula universitària, multimedia, música, narrativa audiovisual, professorat CITM, proyectos fotografia, saló de l'ensenyament, terrassa, three headed monkey awards, videoclip, videojocs, vídeo mapping,\nLa professora del CITM Anna Carreras exposa art generatiu a Feral File 14/05/2021\nEl CITM se suma a les activitats del Dia Internacional de la Llum a Terrassa 11/05/2021\nLa UPC i Sónar donen el tret de sortida al ThinkingLab amb un workshop sobre les connexions entre IA i música 10/05/2021


La fabulosa història del bisbe Cabrera, valencià i anglicà « Infobenissa\nLa fabulosa història del bisbe Cabrera, valencià i anglicà\n20 de juny de 2020 No hi ha comentaris\nJoan Baptista Cabrera Ivars\nEl valencià Joan Baptista Cabrera Ivars, de Benissa (1837-1916), va ser un sacerdot catòlic de tendència liberal que el 1863 es va exiliar a Gibraltar i el 1880 es va convertir en el primer bisbe de la nova església reformada i anglicana d’Espanya. No solament va ser un dels liturgistes protestants més importants, sinó que va ser una figura central del naixement protestantisme espanyol. Tot i la seva rellevància, no ha estat fins a èpoques recents que se n’ha recuperat la seva figura.\nMarcelino Menéndez Pelayo, a la seva Historia de los heterodoxos españoles de 1880-82, dedica un breu passatge a un cert valencià, Joan Baptista Cabrera Ivars, que qualifica d’«ex-sacerdot catòlic apòstata» que va fugir d’Espanya per casar-se a Gibraltar amb la seva amant Josefa de la Torre, una mestra de nenes de la població de Costera, la Font de la Figuera. Menéndez Pelayo, en la seva obsessió antiprotestant, retrata Cabrera com un faldiller i fundador d’un corrent religiós reprobable i antiespanyol, sostingut per la vilesa d’Albió i els seus fanàtics evangèlics. Aquesta imatge de Cabrera és la que ha sobreviscut durant llarg temps i la que ha impedit de reconèixer qui va ser realment el primer bisbe anglicà de l’Estat espanyol. No debades, els catòlics trabucaires van anomenar el protestantisme de Cabrera com «la iglesia caprina»—església de cabres, sarcàsticament retratada com la cabreriza.\nTot estudiant Cabrera es pot trobar una barreja de creativitat i heterodòxia del personatge que contrasta amb l’hagiografia protestant i la calúmnia catòlica. Per consegüent, la seva figura ha romàs obscura i mancada d’un relat desapassionat però fascinat devers una de les figures fundacionals del protestantisme espanyol contemporani. Amb la publicació aquest abril de 2020 de la biografia de Cabrera per part de Patrocinio Ríos Sánchez s’avança en el coneixement del primer bisbe anglicà de l’Estat espanyol.\nJoan Baptista Cabrera va néixer a Benissa (Marina Alta) el 23 d’abril de 1837. El seu germà, Francesc d’Assís Cabrera, va tenir una dilatada etapa americana abans de tornar a Benissa i ser un dels polítics liberals de la localitat, tot fundant el diari liberal El centinela. Amb aquesta referència del seu germà, es pot constatar la tendència liberal de la família Cabrera, la qual cosa explicaria tant l’evolució religiosa de Joan Baptista, com la seva pertinença a la maçoneria i l’amistat amb el polític liberal de la Restauració Práxedes Mateo Sagasta.\nTanmateix, els inicis religiosos de Cabrera el menen a ingressar a l’orde dels escolapis, on excel·lirà tant en l’aprenentatge d’idiomes com en l’estudi de la litúrgia i la Bíblia. Són tres punts que marcaran la seva vida religiosa posterior. No es disposa de molta informació sobre l’etapa escolàpia de Cabrera. Ingressat a l’orde el 1852, professat el 1853, el 1857 va ser enviat a una escola pia de València en tant que mestre. El 1859 és destinat a Gandia, on té la missió de fundar una escola pia. El 1861 va ser ordenat diaca pel Bisbe de Sogorb i el 1862 va rebre l’ordenació sacerdotal per part de l’Arquebisbe de València Mariano Barrio Fernández. Tot just l’any següent de la seva ordenació, el 1863, va fugir a Gibraltar amb Josefa de la Torre, amb qui es va casar en arribar a la colònia britànica.\nS’ha especulat molt sobre les causes de la conversió de Cabrera al protestantisme. El fet que el mateix Cabrera vagi romandre vague i silenciós sobre les seves motivacions ha afavorit sempre les difamacions i atacs catòlics. En el seu poema autobiogràfic Canto memorial, Cabrera esmenta l’estudi bíblic com la causa fonamental de la seva conversió. L’historiador escocès i pastor presbiterià James Aitken Wylie exposa la mateixa tesi en la seva obra Daybreak in Spain de 1870. Amb tot, segons Bernat Capó, Cabrera havia recorregut reiteradament a les autoritats eclesiàstiques a fi d’obtenir la dispensa per a secularitzar-se i poder-se casar amb de la Torre—dispensa que li va ser denegada. Semblaria que hi va haver una correlació entre el desig de casar-se i la conversió al protestantisme.\nAlguns autors com Pablo García Rubio i Benito Corvillón consideren que Cabrera va tenir un intercanvi epistolar amb alguns dels protestants més famosos del decenni de 1860: Manuel Matamoros, José Alhama i Miguel Trigo. De 1860 a 1863 es va dur a terme un famós procés contra protestants andalusos a Granada, que van ser finalment condemnats a presó—pena que després va ser commutada per desterrament i expulsió del país, en direcció a Gibraltar. La colònia britànica s’havia convertit ja en el principal refugi heterodox de la península i el focus més important d’evangelització protestant. No debades, aquesta va ser la destinació de Cabrera el 1863.\nEl que és segur és que Cabrera provenia d’uns entorns liberals que el 1863 es trobaven en clar retrocés dins l’Església catòlica de Pius IX. Això, unit a la seva heterodòxia de la interpretació bíblica i desig d’abandonar el celibat clerical haurien estat les principals motivacions per a una fugida tan dràstica. Els estudis religiosos a l’Estat espanyol es troben en un endarreriment tal que hi ha un gran desconeixement de debats religiosos catòlics que tenen paral·lels en països com la veïna França—que vivia tensions importants entre sectors gal·licans i ultramuntans dins l’Església catòlica.\nA Gibraltar, Cabrera va entrar immediatament en contacte amb l’entorn protestant exiliat al penyal, incloent Matamoros. Casat poc després d’arribar a la colònia britànica, va fer amistat protestants amb el també valencià i ex-sacerdot catòlic Antoni Simó Soler, Pablo Sánchez, Manuel Hernández i Robert Stewart Clough—de la missió evangèlica escocesa per a espanyols. Cabrera va començar la traducció del comentari dels Trenta-Nou Articles (la confessió de fe de l’Església d’Anglaterra) del Bisbe Harold Browne. L’obra sortiria publicada el 1867, any en el qual Cabrera va passar a liderar la comunitat espanyola protestant expatriada a Gibraltar. En aquests anys, Cabrera es troba sota la influència del presbiteranisme escocès de la Spanish Evangelization Society.\nEn aquesta posició de lideratge religiós del protestantisme expatriat, Cabrera va tenir una breu trobada amb el General Joan Prim durant els dies centrals de la revolució de 1868—concretament el 23 de setembre. Reunits a Algesires, Cabrera encapçalava la delegació protestant que va demanar formalment la llibertat de cultes en la nova Espanya que Prim tot just començava a afaiçonar. Prim no solament la va prometre, sinó que va permetre el retorn dels exiliats. Una setmana més tard, Cabrera ja era a Sevilla on va obrir immediatament una congregació en una antiga església dels jesuïtes. Els cercles progressistes sevillans es van obrir a Cabrera i la seva evangelització, inclòs Antonio Machado, avi del poeta.\nDurant tot el sexenni democràtic, Cabrera va treballar activament per a la creació el 1871 de la Iglesia Cristiana Española—una denominació unificada per a tots els protestants. De tendència presbiteriana, sínodes i assemblees es van anar organitzant anualment. Es van començar a posar les bases d’himnaris, confessió de fe, catecisme, disciplina eclesiàstica, ús de la Bíblia de Reina-Valera. Els esforços dels protestants espanyols van poder sobreviure el sexenni democràtic gràcies a la tolerància religiosa que la constitució canovista de la Restauració va permetre amb sordina—la gran concessió (o traïció, per a segons qui) que va fer néixer la facció integrista de Nocedal i companyia. Aquesta tolerància va ser la gran herència de Prim i el seu projecte català per a Espanya.\nAixò no obstant, les diferències entre faccions del protestantisme espanyol van començar a fracturar la unitat eclesial. Amb una important presència de missioners estrangers, la facció liderada per Friedrich Fliedner, d’origen luterà, va ser l’embrió de l’actual Iglesia Evangélica Española, fundada el 1886 amb el canvi de nom de la Iglesia Cristiana Española i l’absorció d’esglésies congregacionalistes. Abans, el 1880, Cabrera i cinc comunitats de la Iglesia Cristiana Española s’havien constituït en una nova església separada: la Iglesia Española Reformada Episcopal (IERE). Això era la culminació de l’allunyament de Cabrera del món presbiterià escocès. El 1878 Cabrera s’havia posat en contacte amb l’Arquebisbe anglicà de Dublín William Plunket a fi d’obtenir la consagració d’un bisbe anglicà per a Espanya i Portugal. Sense suport econòmic dels presbiterians escocesos, Cabrera va demanar ajuda a Londres. El Bisbe anglicà de Mèxic, Henry Chauncey Riley, va presidir el sínode fundacional de la nova església, en el qual Cabrera va rebre poders episcopals. La nova església va adoptar la confessió de fe dels Trenta-Nou Articles anglicans.\nAmb el suport anglicà, els fons van començar a arribar, fins a tant de poder erigir l’actual catedral de l’IERE a Madrid. La nova església va rebre reiterats boicots governamentals, fins al punt que l’alcalde de Madrid demanava que no pogués tenir porta d’accés públic. Cabrera hauria d’esperar fins al 1894 per rebre l’ordenació episcopal de mans del propi Arquebisbe Plunket. La incansable tasca evangèlica de Cabrera va menar a la creació d’una litúrgia pròpia, basada en l’antiga litúrgia hispanomossàrab. Cabrera volia defugir l’acusació de ser una església estrangera que merament traduïa la litúrgia anglicana a l’espanyol.\nL’heterodòxia de Cabrera no se circumscriu només al seu protestantisme. Segons documentació preservada pels descendents del bisbe, Cabrera havia estat també mestre francmaçó de la lògia Mantuana núm. 1. Va arribar a ostentar el grau 30è del ritu escocès antic i acceptat. No queda clar quan va ser la iniciació de Cabrera a la maçoneria. Sembla que el 1876 Cabrera ja havia adquirit una posició important al Gran Orient d’Espanya. En aquest marc maçònic, Cabrera va entrar en contacte i va construir amistat amb Práxedes Mateo Sagasta, un dels polítics liberals més importants de la Restauració i el seu bipartidisme. La filiació maçònica de Cabrera era pública i l’integrisme catòlic la feia servir en els seus atacs antimaçònics tan freqüents en el decenni finisecular del Vuit-cents. Addicionalment, Andrew Prescott i Sylvia Hottinger han demostrat que Cabrera va ser intermediari entre la Gran Lògia Unida d’Anglaterra i el Gran Orient d’Espanya per tal d’acostar posicions.\nÉs innegable que Cabrera va ser la punta de llança del món anglosaxó a l’Estat espanyol. La prova d’aquest rol de pont n’és la seva elecció en tant que membre numerari a la Hispanic Society of America de Nova York. L’any 1915, un any abans de la seva mort, Cabrera hi va ingressar pels seus mèrits religiosos. Era la culminació a tota la tasca evangèlica del bisbe de Benissa, però també un reconeixement al significat de la seva figura a Espanya per al món anglosaxó i protestant.\nUn dels aspectes que generalment és ignorat en les notes biografies de Cabrera és justament la seva identitat: la valenciana. Cabrera és una figura plenament espanyolitzada, a qui s’ha negat tota dimensió catalana. Tot i que va marxar del País Valencià el 1863 i no hi va tornar a viure mai més, Cabrera no va ser aliè a la realitat cultural valenciana, ni se’n va desvincular. N’és testimoni la seva amistat amb el poeta Vicent Querol, a qui va dedicar un poema i tot en un recull publicat el 1904. I encara més, el punt crític que va permetre de passar de ser un exiliat protestant a Gibraltar a un dels líders del protestantisme espanyol, tolerat per l’Estat, va ser la trobada amb Prim en els dies centrals de la revolució de 1868. Amb tota la seva erudició, heterodòxia, ambivalències, girs i contradiccions, Cabrera va ser un producte més el projecte català per a Espanya que Prim va intentar de dur a terme—i que va ser a punt de triomfar. Aquesta Espanya-capital-Barcelona que no va ser és magníficament representada, en l’àmbit religiós, pel valencià Cabrera.\nPel seu interés hem publicart article aparegut el 15 de juny de 2020 al setmanari EL TEMPS.\nUn religiós de Benissa va ser el primer bisbe anglicà a Espanya i va promoure la llibertat de culte (17/5/2012)\nHomenatge al bisbe Juan Bautista Cabrera (25/5/2012)\nLa fabulosa història de Les Maruques (13/1/2005)\nEl mestre Pere Cabrera dóna una lliçó d’història i explica alguns dels elements de les festes en el pregó de Benissa (14/4/2014)\nUn bisbe lidera la llista provincial a Corts d’Units per Valéncia (18/5/2007)


DÚPLEX A LA VIA FERRATA AMB FANTÀSTIQUES VISTES AL MAR I TERRASSA\nSicília Via Ferrata\ndes de 209 €/night\nDúplex a primera línia de mar, amb unes vistes espectaculars. Envoltat de pins i penyasegats, amb diverses cales al seu voltant. La seva situació i distribució us permetrà gaudir de molta tranqui.litat i privacitat.\nL'accés a la vivenda és independent. Seguint unes escales i travessant un ampli porxo arribem al saló-menjador amb llar de foc i a la cuina, totalment equipada. Des del saló accedim a la terrassa, amb unes fantàstiques vistes al mar. A la planta inferior trobem les habitacions (2 suites i 1 habitació doble amb llitera) amb armaris encastats i un gran pati , també amb vistes a mar.\nL'apartament compta amb 97 m2 i disposa de tancaments d'alumini amb doble vidre, porticons de PVC i aire condicionat. Inclou també una plaça d'aparcament.\nLa casa està situada a pocs metres de la via ferrata de Sant Feliu de Guíxols. Ideal per als aventurers.


La banda juvenil de L'Artística Manisense guanya el primer concurs del Centre Artístic Musical de Moncada\nInicio L'Horta Sud Manises La banda juvenil de L'Artística Manisense guanya el primer concurs del Centre...\nLa banda juvenil de L'Artística Manisense guanya el primer concurs del Centre Artístic Musical de Moncada\nLa Banda Juvenil de L'Artística Manisense, dirigida per Jesús Jareño, ha guanyat el primer premi i la màxima puntuació en la primera secció del I Concurs de Bandes Juvenils Memorial Francisco Fort, organitzat pel Centre Artístic Musical de Moncada.\nEl I Certamen de Bandes Juvenils Memorial Francisco Fort ha tingut lloc este cap de setmana al Conservatori de Moncada. L'actuació de L'Artística Manisense, integrada per 79 músics i músiques, ha tingut lloc este diumenge a les 12:00 hores, i durant la mateixa l'agrupació juvenil ha interpretat l'obertura Es Vedrà, de José A. Pina, com a obra de presentació; Fate of the Gods de Steven Reineke, com a obra obligada, i com a obra lliure Carlomagno, de Pere Sanz.\nEsta ha sigut la primera vegada en la història de la societat que la Banda Juvenil ha participat en un certamen de bandes juvenils.\nLa Banda Juvenil de L'Artística Manisense està formada per l'alumnat de l'Escola de Música de la societat musical. L'agrupació juvenil permet els educands i educandes iniciar-se en la pràcica musical en grup i en este sentit forma part del pla d'estudis de l'Escola. A més, el pas per la Banda Juvenil forma els músics i músiques de cara a la seua incoporació a la Banda Simfònica. En l'actualitat, les actuacions de la Banda Juvenil conformen una part important de la programació de la Societat Musical L'Artística Manisense\nArtículo anteriorFalleras Mayores y presidentes de las fallas de Massamagrell 2017\nArtículo siguiente'No me toques el whatsapp' llega a El Puig


Novena edició de la jornada Medi ambient i societat: pautes per a la gestió ambiental - UAB Barcelona\nNovena edició de la jornada Medi ambient i societat: pautes per a la gestió ambiental\n15.05.2019 - La jornada es celebrarà a l’Institut d’Estudis Catalans el 5 de juny, corresponent al dia mundial del medi ambient, de 10-14h. Com cada any, les ponències seran a càrrec de dones investigadores, gestores o empresàries, amb la intenció de visualitzar i promoure la tasca que fan o lideren.\nL’edició d’enguany s’emmarca en la commemoració de l’establiment del sistema periòdic per Dmitri I. Mendeléiev ara fa cent cinquanta anys. Per això, l’Assemblea General de l’ONU i la UNESCO han proclamat 2019 com l’Any Internacional de la Taula Periòdica dels Elements Químics.\nPer completar la jornada d’enguany, i en el marc de la taula periòdica, s’han seleccionat una sèrie d’elements o famílies que permeten relacionar les seves característiques químiques amb el seu comportament en el medi ambient, el seu ús en tractaments relacionats amb la qualitat de l’aigua o en aplicacions industrials.\nL’assistència és gratuïta, però per raons organitzatives cal que us inscriviu al link que hi ha al programa adjunt o directament: https://forms.gle/wx69PYyVrEKD54M57


Hem tornat perdre el Correu! | La Punta\nHem tornat perdre el Correu!\n24 Novembre 2012 · by La Punta\t· in Transport.\t·\nDes de Convergència per les Illes Pollença, volem denunciar el nostre mal estat i el nostre recolzament a tots les pollencines i pollencins usuaris del transport públic que es veuen afectats novament per uns canvis de horaris sense to ni so que va dur a terme des de fa dos anys el TIB en temporada d’hivern.\nJa va ser motiu de denuncia l’any passat quant des de Convergència pes les Illes Pollença plantejarem i presentarem una moció al ple del consistori en relació a aquets mateixos fets, moció aprovada per unanimitat dels membres del ple.\nPerò una vegada més les mocions i les queixes des ciutadans, són ignorades per l’equip de govern i el batlle, qui a manifestat que varies ocasions que les mocions aprovades al municipi no li preocupen gaire.\nAquesta vegada una cinquantena de pollencines i pollencins, molts d’ells estudiantes de la UIB i altres que tenen el lloc de feina a la capital mallorquina, s’han ajuntat per recollir firmes i presentar d’avant els responsables del TIB, una queixa pels canvis de horaris, ja que els consideren del tot il·lògics i completament perjudicials per als usuaris, ja que s’han eliminat combinacions de bus i freqüències que estaven completament plenes.\nUna vegada més, aquest grup de gent vol adreçar la seva petició al Batle perquè medi en el tema.\nDes de Convergència per les Illes Pollença, esperam que el Batle escolti les peticions dels seus conciutadans, que faci cas a les mocions aprovades i que demana els seus companys de partit, que governen la nostra comunitat, que pensin amb els ciutadans.\nA més, Convergència per les Illes Pollença realitzarà una pregunta sobre aquesta problemàtica per tal que ens puguin explicar per què no han fet res per solucionar el problema.\nAnnexa: Aquesta fou la moció aprovada:\nEl poble de Pollença per la seva condició geogràfica ha condicionat des de sempre el moviment de la població entre els nuclis urbans principals i cap a altres municipis. La gent de Pollença ha hagut de fer us del transport particular durant anys per les mancances de servei públic del que disposava el municipi. Transport que no està a disposició de tothom.\nQuant es va establir el servei del TIB, junt amb la nova empresa concessionària del servei de Correu a Pollença, el transport públic a Pollença va sofrir una considerable millora. Aquesta millora, juntament amb l’increment dels preus de la benzina han motivat a molta de gent a fer us d’aquets servei per a desplaçar-se als seus llocs de feina.\nAquest principi d’any ha començat amb una modificació dels horaris habituals del Bus, fet que ha provocat molts de problemes als usuaris del servei, ja que aquests horaris no s’ajusten a les necessitats dels usuaris i els creen problemes de desplaçament.\nTenim exemples de molta gent que s’ha de desplaçar a Palma a diari per començar la seva tasca a les 8 o les 9 del mati (hores habituals d’iniciar la feina a n’ aquesta comunitat) o que acaben a les 2 o les 3 (hores també habituals), i aquesta han d’arribades a Palma amb moltíssima antelació o han de esperar fins a una hora por poder tornar a casa (fets que amb l’antic horari no passaven)\nBen igual que gent de port de Pollença que fan feina a Pollença i que han perdut les combinacions que fins ara els duien a la feina a hores acceptables. Tenim el cas de PRODIS on els usuaris que comencen entre les 8:30 o les 9 han d’arribar al lloc del feina les 7:30 o prop de les 10, condicionant moltes de les activitats del centre.\nPER TOTS AQUESTS FETS DEMANAM A L’AJUNTAMENT DE POLLENÇA QUE:\nEs posi en contacte amb els responsables del servei per fer-lis arribar aquest malestar dels usuaris, (la majoria dels quals també ho ha comunicat per mitjà de fulles de reclamacions) i faci pressió perquè els horaris siguin revisats i s’adeqüin a les necessitats dels usuaris, que es en si, la finalitat d’aquets serveis.\nEls horaris que hi havia fins a les hores s’adaptaven molt mes a tots els tipus d’usuaris. Ara en el cas dels que fan feina a Palma o hi estudien i comencen a les 8, han d’agafar el correu que surt a les 6’30 per arribar a Palma damunt les 7’10 i haver de perdre temps fins a les 8 (això deixant de banda que els busos no son lo puntuals que eren abans ja que solen arribar en retras. Hi ha hagut gent que ha hagut de modificar la seva jornada laboral per començar a les 7’30 i acabar a les 14’30 ja que el correu surt a les 15’00 i sinó no hi arriben i el següent no es fins a les 17’15. Amb els horaris d’abans hi havia un correu a les 14’15 i un ales 15’15 horari que feia que la gent pogués sortir de la feina quan tocava i poder arribar al correu a temps.\nEls al·lots que estudien a l’institut d’Inca han hagut de xerrar amb la direcció del centre ja que des de que han baratat els horaris arriben 10 minuts tard cada dia lo que implica una amonestació si no s’expliquin quin es el motiu que a mes està fora de les seves mans.\nPer altra banda, cal fer costar també, que aquesta línia Palma Pollença sempre va molt plena, sobretot amb l’arribada del bon temps. Amb els horaris antics ja passava que alguns dels usuaris habituals del servei havien de quedar a Palma i esperar al següent bus ja que aquest s’omplirà. A això ara se l’hi a d’afegir que ara hi ha manco combinacions i ja de per si el correu va mes ple, que ara ha de passar per l’estació d’Inca, per l’hospital i encara mes per l’institut. Dubte de que tota aquesta gent pugui pujar al bus.\nPer altra banda s’ha passat de fer el trajecte de 45 minuts a estar una hora i deu minuts en fer-lo, lo que sumat a l’hora que ens hem d’aixecar per agafar el correu fa que sigui molt feixuc.\nSempre s’ha fet propaganda de que s’havia d’emprar el servei públic sobretot per temes de contaminació i ara pareix que se volen carregar aquest passant uns horaris que no s’adapten a gaire gent. Tal vegada abans d’haver fet el canvi s’hauria d’haver passat una enquesta als usuaris i així haguessin vist que era lo que anava millor a la gent. La persona que ha posat els horaris nou se ben cert que ni tan sols va mirar el registre de les màquines dels bitllets per saber la gent que emprava el servei a cada viatge.\nA sobre a l’estació intermodal no els han volgut donar fulls de reclamació per poder dur als usuaris de inca que no tenen oficina, si els volen emplenar els fan anar a Palma a fer-ho a la estació Intermodal.\n← Manco imposts\nLes mocions als plens de Pollença. →\n2 responses to “Hem tornat perdre el Correu!”\nBiel T. 25 Novembre 2012 a les 13:19 · ·\nQuin ajuntament més patetic, encare no han fet res que beneficí a la gent de Pollença. Els pagesos morts, la gent amb problemes per sortir del poble a fer feina, mortes les festes, morta la fira, no cuidam el turisme i els de l’equip de govern entre seure amb els seus iPads pels bars de Pollenç, alguns mes de 21 dies de vacances o desfilant pel jutjats mentre Pollença tot s’enva a norris.\nrafel ballester 24 Novembre 2012 a les 16:54 · ·\nMolt bo el títol, esperam solucions.


Darias no descarta ampliar l'estat d'alarma més enllà del maig - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDarias no descarta ampliar l'estat d'alarma més enllà del maig\nLa ministra de Sanitat diu que la vacuna d'AstraZeneca és «segura» i demana «tranquil·litat»\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias, durant el Consell Interterritorial de Salut del dimecres 10 de març del 2021 | Pool Moncloa\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias, durant el Consell Interterritorial de Salut del dimecres 10 de març del 2021\nLa ministra de Sanitat, Carolina Darias, no ha descartat allargar l'estat d'alarma més enllà del 9 de maig en funció dels indicadors. "Ho hem de veure. Ara en el que estem és en seguir baixant la incidència acumulada, hem de seguir baixant-la, l'objectiu és arribar a 50" casos per 100.000 habitants, ha dit Darias aquest divendres al matí en una entrevista a RNE. Sobre la vacuna d'AstraZeneca, la titular de Sanitat ha assegurat que és "segura" i ha defensat que cal actuar amb "prudència" i seguir les recomanacions de l'Agència Europea del Medicament. Darias ha explicat que el lot que està sota sospita del vaccí d'Oxford ja s'ha inoculat a Espanya però ha fet una crida a la "tranquil·litat".\nDarias ha remarcat que dels casos de trombosi detectats que han portat diversos països europeus a aturar la vacunació n'hi ha més de persones que no han rebut la vacuna que de pacients a qui se'ls ha inoculat. La ministra de Sanitat ha insistit que no s'ha demostrat una "relació causal".\nNo s'enfrontarà a Ayuso\nEn aquesta línia, la ministra ha assenyalat que l'acord del Consell Interterritorial que estableix que les autonomies s'han de mantenir tancades durant els següents dies festius ha sigut publicat al Butlletí Oficial de l'Estat d'aquest divendres «perquè tingui més eficàcia».\nAixí, Darias ha destacat el que considera «un gran acord», a què només s'ha oposat la mateixa Ayuso, per recordar que el seu compliment és «obligat». Per això, ha instat els ciutadans a quedar-se al seu territori per «contribuir» a doblegar la corba.


Laboratori d’introducció a la Composició en Temps Real.\nTornar-se cosa. Tornar-se duració. Tornar-se esdeveniment.\nSer ocupat per un cos. Mantenir-se ocupat com un cos.\nDesaparèixer en l’obvi. (Re)aparèixer en l’absència.\nLa Composició en Temps Real és una eina teoricopràctica que estudia, problematitza i sistematitza l'experiència de la composició en l'art, utilitzant el camp proporcionat per la dansa contemporània com territori privilegiat d'investigació i aplicació.\nLa Composició en Temps Real defensa que el gest creatiu no pot resultar d'una intenció o projecció personal (sigui explícita o implícita). Per a la Composició en Temps Real el gest creatiu ha de ser el resultat d'un encontre. Un encontre amb el temps, l'espai, l'altre, amb una cosa, amb un afecte... La força d'aquest encontre, la seva importància i influència és directament proporcional a la capacitat que té aquest de suspendre la nostra trajectòria (per mil·lèsimes de segon que duri) i generar dubte o sorpresa. Aquesta suspensió és el que ens permet mantenir l'equidistància entre la inquietud i la situació, creant les condicions per a descobrir (en mig del soroll, de l'excés i del malbaratament que ens envolta), allò que realment ens afecta, ens toca i ens mou.\nLa pràctica de Composició en Temps Real ens dóna les eines per retardar la resposta, prolongant el temps d'apertura d'aquesta bretxa, i possibilitant la formulació justa i precisa de la pregunta que ens inquieta. Per això, la Composició en Temps Real entrena la capacitat de mirar-nos des de fora, mentre ocorre i es desenvolupa l'esdeveniment. Quan guanyem distància, així com quan som 'matèria' (com passa quan improvisem amb els nostres cossos), ens fixem en detalls i relacions que ens passarien desapercebudes si estiguéssim massa 'a dintre' de nosaltres mateixos o si depenguéssim exclusivament dels nostres patrons habituals de percepció.\nLa pràctica del mètode de la Composició en Temps Real es desenvolupa en l'estudi a partir d'un dispositiu de joc extremadament simple: un enquadrament espacial (un dintre i un fora) i temporal (un abans i un després) bastant clar. A l'inici, els participants es troben 'fora' de l'espai de joc i el treball comença a partir del moment en què l'atenció dels participants se centra en l'espai 'en blanc' de l'àrea de joc. Aquesta mirada (aquesta atenció) es constitueix com una pre-acció, una antecambra de l'esdeveniment per esdevenir.\nLa condició prèvia perquè el treball succeeixi correctament és la capacitat que tenim per inhibir accions reflexes i, per definició, precipitades. La raó és senzilla: sent el temps (que es guanya amb el temps) el més precís possible perquè aquesta pràctica succeeixi correctament – per a mapejar una situació, crear hipòtesis de relació i, quant el moment arribi, decidir – si el participant actua per reflexe, per impuls, sense tenir en consideració la situació, exclusivament per necessitat personal, aquest temps (real) deixa d'existir. I sense aquest temps (real), no es pot compondre.\nLa seva pràctica es basa en principis simples, entre els quals destaca la transferència del protagonisme del subjecte envers l'esdeveniment. També es basa en aplicar algunes (molt poques) regles com són: el joc en silenci (sense explicacions ni justificacions); la capacitat de relacionar les relacions entre les posicions (en oposició a la tendència que tots tenim de relacionar-nos amb les situacions); o la restricció de no poder fer dos moviments simultàniament (i així, promoure el maneig de la situació en comptes de la seva manipulació). L'entrenament es realitza en una lògica acumulativa i circular, en un 'vaivé' entre l'espai de 'fora' i l'espai de 'dins', interrompudes per moments de feedback quirúrgics i intensos, una eina fonamental per al procés de transmissió.\nJOÃO FIADEIRO (1965) pertany a la generació de coreògrafs que emergeixen al final de la dècada dels anys vuitanta i que deu el seu origen a la Nova Dança Portuguesa. Es forma majoritàriament entre forma Lisboa, Nova York i Berlin, i ha sigut ballarí de la Companhia de Dança de Lisboa (86-88) i del Ballet Gulbenkian (89-90). El 1990 crea la Companyia RE.AL, responsable de la creació i difusió de les seves peces, presentades amb regularitat per tota Europa, Estats Units, Canadà, Austràlia i Amèrica del Sud. Acompanya amb freqüència, en qualitat de tutor, artistes emergents i acull, dins de l'àmbit de la programació del Atelier Real, artistes i esdeveniments transdisciplinaris. El mètode de la Composició en Temps Real, dissenyat originalment per donar suport a l'escriptura coreogràfica i dramatúrgica dels seus treballs, s'ha consolidat com a eina i plataforma teòrica i pràctica per a pensar la decisió, la representació i la col·laboració. Aquesta investigació es desenvolupa en el context de l'art i en col·laboració amb altres disciplines – l'economia, l'antropologia, o les ciències dels sistemes complexos – i l'ha portat a orientar laboratoris en programes de Màster i Doctorat en universitats portugueses i estrangeres. Actualment participa en el doctorat d'Art Contemporani del Colégio das Artes de Coimbra.\nMés sobre João Fiadeiro a La Caldera


Activitats i esdeveniments>\nEMPORDA.INFO 05.02.2019 | 14:05\nL'associació Siwei d'Intercanvi Cultural Xina-Catalunya organitza la celebració de l'Any Nou Xinès, aquest diumenge a la tarda, a l'auditori Caputxins de Figueres. Aquesta festa també se celebra a Girona, Olot i Banyoles amb la col·laboració dels Ajuntaments respectius.\nMembres de l'associació expliquen que «fa 30 anys quan van començar a arribar a Girona immigrants d'origen xinès, i fins a dia d'avui a la província de Girona, ja hi conviuen més de 5000 residents xinesos». Com apunten són treballadors i estudiosos, han vingut amb ganes de contribuir a la societat amb la seva dedicació i treball diari. Aprenent les llengües catalana i castellana, també conserven estretament la seva pròpia cultura original.\nL'Associació SiWei d'Intercanvi Cultural Xina-Catalunya, com una entitat cultural sense ànim de lucre, es dedica «a construir camins per apropar la nostra comunitat a la societat i aconseguir una bona i millor integració sociocultural allà on estem».\nPer commemorar aquest esdeveniment s'han preparat diverses activitats per gaudir en col·lectivitat i mostrar un xic la manera xinesa de donar la benvinguda al Nou Any del Porc. «Farem segons la tradicional manera de l'opera de Pequín, decoració de màscares. Explicarem la importància de la cal·ligrafia a La Xina i com iniciar-se a la seva pràctica», comenten. Així, també estan previstes «endevinalles i dites de la nostres cultures, jugant i premiant als més petits . I una introducció a l'historia del Té xinès, varietats, costum i ritus cerimonials».\nSeguidament a l'escenari, amb ajuda del professors, alumnes i col·laboradors de la nostra Associació, «hem preparat un espectacle amb danses tradicionals de diferents parts del país, una mostra de Wu-Shu al estil més pur, amb la participació del nostre Mestre Tong, fent coincidir la tant coneguda dita de «mens sana in corpore sano». A l'acte no hi faltarà una cantada i interpretació de poemes per part dels alumnes de l'entitat, així com un concurs i jocs d'habilitat xinesos.


La cineasta Liliana Cavani rebrà la Palmera d'Honor\nLa cineasta Liliana Cavani rebrà la Palmera d'Honor de la Mostra de València\nLa italiana Liliana Cavani rebrà la Palmera d’Honor de la 34 edició de Mostra de València-Cinema del Mediterrani, que se celebrarà del 24 d’octubre al 3 de novembre. El festival repassarà la seua filmografia amb un cicle organitzat en col·laboració amb el IVC Filmoteca i el MedFilm Festival de Roma.\nLa directora rebrà el guardó en reconeixement per ser «una cineasta valenta i sense complexos, que ha exercit una notable influència en diverses generacions de directores europees», el 24 d’octubre en la gala d’inauguració del festival, que tindrà lloc en el Teatre Principal de València. A més, també oferirà una masterclass en el marc de la Mostra.\nNascuda en Carpi, a la província de Mòdena, va estudiar Filologia Clàssica i es va graduar en el Centre Sperimentale di Cinematografia de Roma. Després de treballar durant anys en televisió, el seu debut en el llargmetratge es produeix en 1966, amb ‘Francesco d’Assisi’, a la qual segueixen ‘Galileu’ (1968), ‘Els caníbals’ (1972), ‘L’ospite’ (1972), ‘Milarepa’ (1973) i ‘El porter de nit’ (1974), que es va convertir en el seu film més polèmic, ja que va arribar a ser censurat per les autoritats italianes.\nPosteriorment dirigeix ‘Més enllà del bé i del mal’ (1977), ‘La pell’ (1981), ‘Darrere de la porta’ (1982), ‘Berlín interior’ (1985), ‘Francesco’ (1985), ‘Dove set? Io sono qui’ (1993) i ‘El joc de Ripley’ (2002), pel·lícules en les quals ha treballat amb actors com John Malkovich, Marcello Mastroianni, Charlotte Rampling, Dirk Bogarde, Michel Piccoli, Tom Berenger, Mickey Rourke o Helena Bonham-Carter, entre altres.\nA més, ha dirigit diverses pel·lícules per a televisió, obres de teatre i una vintena d’òperes. La més recent, ‘Alì Babá i i 40 ladroni’, de Luigi Cherubini, en el Teatre de la Scala de Milà, va ser estrenada en 2018, el mateix any en què el Festival de Venècia va atorgar a Liliana Cavani el Premi Bresson, que d’aquesta manera es concedia per primera vegada a una dona.