Portugal – Informació turística i guia de viatge de Portugal – Viajeros Online\nVermella i verd amb l’escut nacional en groc, vermell, blau i blanc.\nEXTENSIÓ DE PORTUGAL\n92.389 km2. – 1/5 part d’Espanya.\nMAPA I SITUACIÓ GEOGRÀFICA DE PORTUGAL\nEn l’extrem sud-oest d’Europa, limita al N i I amb Espanya i al S. i O amb l’Oceà Atlàntic, formen part del seu territori els arxipèlags de Madeira i Açores. Els rius més importants són, Miño, Tajo, Duero, i Guadiana.\nPOBLACIÓ DE PORTUGAL\n10.582.000 habitants – 1/3 part de l’espanyola.\nRÈGIM POLÍTIC DE PORTUGAL\nREPRESENTACIÓ A ESPANYA DE PORTUGAL\nFax: 91 78 24 972\nCIUTATS IMPORTANTS DE PORTUGAL\nLisboa, Oporto, Amadora, Setúbal, Coïmbra, Braga, Funchal.\nExisteix llibertat de culte.\nBREU DESCRIPCIÓ HISTÒRICA DE PORTUGAL\nCom tot el sud d’Europa va ser envaïda pels sueus, alans i posteriorment els visigots.\nEntre els anys 721 i 725 els àrabs van envair el país. Durant la reconquesta, Portugal va començar a convertir-se en una nació independent.\nEn 1385 els portuguesos van derrotar els castellans. Poc després van començar la seva expansió marítima, colonitzant Madeira en 1419 i els Açores en 1431, van arribar fins a les costes del Sàhara i l’Àfrica negra. Les illes conquistades van servir de base cap a altres viatges a Terranova o El brasil. Van conquerir Zaire, Angola, El benín, van arribar fins a l’Índia, prenent Goa, Ormuz, les Molucas i a Àsia, Siam, Cambodja i Macau.\nVan dominar el mercat de les espècies i dels esclaus. En 1580-81 el Duc d’Alba envaeix Portugal i Felipe II és nomenat Rei.\nJuan IV de Brangança va conquerir la independència novament amb ajuda d’Anglaterra.\nEn 1886 s’abolió l’esclavitud en les colònies i el 5 d’octubre de 1910 es va proclamar la primera República Portuguesa. Tanmateix va haver-hi una gran pressió per part dels grups conservadors i en 1926 es va iniciar en Braga una sublevació que va posar en el poder durant 40 anys al D.Oliveira Salazar, que abolió els partits. La seva dictadura va acabar el 1974.\nEl 25 d’abril de 1974 un grup de militars va prendre el poder en el que es va dir la Revolució dels Clavells, restaurant els partits polítics i convocant eleccions democràtiques.\nDIES FESTIUS DE PORTUGAL\nPrincipals productes exportació: Tèxtils i roba confeccionada, màquines i equips de transports, fusta i productes elaborats amb ella, calçat, productes químics. Existeix una important flota pesquera i el 29,9% de les seves terres estan cultivades.\nNIVELL DE VIDA DE PORTUGAL\nSemblant a l’espanyol, menys en alguns productes mateixos com brodats i vins en què és inferior.\nPESOS I MESURES DE PORTUGAL\nQualsevol moneda forta.\nAmerican Express, Dinners Club, Visa, etc. són acceptades en gairebé tots els comerços, hotels i restaurants.\nEs poden canviar amb facilitat.\nMoneda local i moneda estrangera sense limitacions.\nEn els llocs fronterers, aeroports, bancs i alguns hotels.\nHivern poc auster, calor moderada a l’estiu, en el Nord el clima és Atlàntic, al centre, els estius calents i secs i hiverns curts i en el Sud, mediterrani sec.\nDe 09,00 i 13,00 hores i de 15,00 a 19,00 hores\nEls centres comercials i grans magatzems de 10,00 a 23,00 o 24,00 hores.\nDe dilluns a divendres de 08,30 a 15,00 hores. Alguns bancs del centre de la ciutat obren de 18,00 a 23,00 hores.\nEls ciutadans espanyols no necessiten cap tipus de documentació per viatjar a aquest país.\n300 cigarrets, 150 cigars, 400 gr. de tabac.\nBegudes alcohòliques superiors al 22% 1,5 litres.\nBegudes alcohòliques inferiors al 22% 3 litres.\nVa venir 5 litres.\nPerfums 3/8 litres.\nCafè 1000 gr.\nINFORMACIÓ SANITÀRIA DE PORTUGAL\nNo s’exigeix vacunació alguna.\nCertificat veterinari de bona salut, certificat de vacuna contra la ràbia indicant data de vacunació.\nEl nivell sanitari és en general bon. Habitants per medico 376.\nAigua potable en tot el país.\nSí que té cobertura. En l’assistència mèdica cal presentar el formulari I 111 que li faciliten a l’INSS. Pot obtenir assistència sanitària en els Centres de Salut, hospitals estatals, consultes i hospitals privats concertats amb les administracions Regionals de Salut. En la majoria dels casos haurà d’abonar una part del tractament.\nEn la compra de medicaments haurà d’abonar una part.\nFarmàcia en portuguès.\nHoraris de 09,00 a 13,00 i de 15,00 a 19,00 hores de dilluns a divendres.\nDe 09,00 a 13,00 h. dissabte.\nEn totes parts es pot trobar una farmàcia de guàrdia oberta tota la nit i diumenge; en la porta s’indica la farmàcia de guàrdia més propera.\nMateix nivell que els espanyols.\nARTESANIA DE PORTUGAL:\nCeràmiques, pises pintades, treballs en vímet i palla, mantes i vànoves, joieria, ferro forjat, coure, llautons, hojalatería, fustes esculpides, objectes de suro, encaixos, brodats, catifes.\nA més dels dalt indicats, articles de pell i cuir, antiguitats, vins.\nPRINCIPALS ZONES DE COMPRA DE PORTUGAL:\nLa cuina portuguesa pot definir-se com a excel·lent, econòmica i abundant, a més, d’estar acompanyada de molt gustosos brous. D’altra banda, cal ressaltar que l’estandardització que pateixen altres països d’Europa encara no s’ha imposat a Portugal. Per conèixer una mica més de la cuina lusitana, indicarem breument els principals plats.\nBacallà: preparat de les més diverses formes, bullit, cuit, fregit (à bras), al forn (à Gomes de Sà), "Bacalhau comp tots".\nSopes: "Caldeirada", "Brou Verd".\nPeixos: "Sardinhas assadas", "arròs de lampreia", "molls grlhados", "lulas recheadas", "espadarte fumat", "bifes d’atum".\nCarns: "Carn de porco à alentejana", "Etzibades dóna Madeira", "tripas à manera do Porto", "coelho à caçadora", "perdiu na púcara".\nFormatges, dolços d’ou.\nEs pot trobar en tot el país.\nFRUITES AUTÒCTONES DE PORTUGAL:\nTaronges, pomes, peres. A Madeira, plàtans, papaies, alvocat, maracuyá.\nEls vins portuguesos mereixen un apartat especial. Portugal és conegut arreu per la seva àmplia gamma i excel·lent qualitat de brous, que reflecteixen la varietat dels seus microclimes.\nEn el nord-oest, regió del conegut i refrescant "vinho verd". Es tracta d’un bon vi de taula que acompanya molt bé als mariscos i cuyas vinyes es cultiven segons el mètode tradicional "suspeses" i recolzades en pèrgoles i pares.\nA l’est, el Río Duero marca una de les zones vinícoles més antigues del país, on es produeix el mundialment famós Oporto, va venir ric i forta quan és jove ("blends", fets amb sàvies combinacions), i suau i sedós quan envelleix, el conegut "vintage". L’Oporto reposa en Vila Nova de Gaia, localitat que mereix ser visitada per degustar, de franc, els brous. També es produeixen en les proximitats del Duero vins blancs i negres. En la regió del Dao (entre Coimbra, Viseu i Guarda), al sud del riu, es produeix el millor vi de taula del país: vins negres i forts que són l’acompanyament ideal per a un bon menjar típic.\nLes zones rurals pròximes a Lisboa elaboren alguns dels vins lusitans més coneguts. En Bucelas es produeix un blanc ric i suau i en Colessis, davant la proximitat de la costa, les vinyes creixen en terreny arenós matisant els gustos.\nAl sud destaquen els vins de Setúbal, va venir fort i dolç i els de Serra Arrábida, bons amics dels mariscos. En Alentejo sobresorteixen Borda, Rodó, Vidigueira, Portalegre, évora, Moura i Reguengos, caracteritzats per la calor del sud. Els vins de l’Algarve, gairebé tots negres, són en general suaus i aromàtics.\nNo és possible oblidar-se dels importants brous de Madeira. El clima i el sòl volcànic proporcionen condicions úniques per a la producció de vins forts i rics, entre els quals destaquen el malvasia, dolç, vermell, fosc i perfumat; el boal, dolç, però més sec i lleuger; el verdelho, semisec i que pot servir per acompanyar tota un menjar; i el sercial, sec, ambarí i fort, la perfecta Madeira d’aperitiu.\nAls Açores, el vi aperitiu de Pic, el verdelho de Biscoitos i el "vinho de cheiro" dominen la taula. També és comú l’aiguardent.\nDIVERSIONS DE PORTUGAL\nA Portugal podrà trobar qualsevol tipus de diversions. Podrà practicar nombrosos esports en les seves instal·lacions turístiques, pesca, vela, windsurfing, golf, equitació, tennis, etc. i divertir-se en les seves discoteques, bars, restaurants i casinos.\nTRANSPORT AERI DE PORTUGAL:\nHi ha vols regulars des de Madrid i Barcelona. Els principals aeroports són Lisboa, Oporto, Far, Funchal (Madeira), Açores, diversos vols interiors uneixen aquestes ciutats.\nTRANSPORT MARÍTIM DE PORTUGAL:\nEls principals ports són: Lisboa, Oporto, Setúbal, Funchal (Madeira). Madeira i Açores són punts d’aturada per a creuers.\nTransport fluvial: Río Tajo (Lisboa) diverses rutes de vaixells ràpids, amb destinació a Cacilhas/Almada, Trafaria, Barreiro, Seixal, Montijo, etc.\nRío Guadiana: Travessia per a Espanya, lligant Vila Real de Santo Antonio a Ayamonte.\nRío Miño: ligación amb Espanya, a partir de Vila Nova de Cerveira, Monáo i Caminha.\nTRANSPORT FERROVIARI DE PORTUGAL:\nEl CP (Ferrocarrils Portuguesos) ofereix una xarxa de trens per tot el país. Les zones turístiques de Trenqueu i Sintra tenen un servei freqüent fins a Lisboa.\nDe Lisboa i Oporto surten trens internacionals cap a Espanya.\nExisteixen bitllets turístics, per a un període de 7, 14, o 21 dies. Informació en Caminhos de Ferro Portuguès, Estació de Santa Apolónia, Tel. 864181 ext. 22.\nTRANSPORT EN AUTOCAR DE PORTUGAL:\nEls serveis d’autocar cobreixen totes les ciutats, vil·les, i principals localitats. Existeixen autobusos expressos que uneixen les rutes d’interès turístic, Lisboa-Oporto, Lisboa Lisboa-Nazaré, Lisboa Lisboa-Algarve, Oporto Oporto-Algarve i Lisboa Elvas-Lisboa.\nXARXA VIÀRIA DE PORTUGAL:\nBona xarxa de carreteres que travessa tot el país. Una Autopista uneix Lisboa i Setúbal, i una altra va de Lisboa a Galícia després de passar per Coimbra i Oporto.\nIgual que a Espanya, els senyals de trànsit obeeixen a normes internacionals.\nEls límits de velocitat és de 60 km/h a les ciutats, 90 km/h en les carreteres i 120 Km/h en autopista. Ús obligatori del cinturó i prohibit nens menors de 12 anys en el seient davanter.\nCarnet de conduir nacional o internacional. Assegurança del cotxe. Lletra del país en la part del darrere (E).\nServei de lloguer d’automòbils sense conductor en els aeroports, estacions de ferrocarril i d’autobusos. La gamma de lloguers és molt variada i no implica cap problema.\nVerds i negres amb taxímetre en les principals ciutats. En alguns llocs no porten taxímetre. Des de les 22,00 h a les 06,00 h de la matinada augment del 22% en les tarifes.\n220/380 volts en freqüència 50 hertz.\nTELÈFONS DE PORTUGAL\nEls telèfons mòbils espanyols poden utilitzar-se a Portugal sempre que abans de sortir d’Espanya s’hagi sol·licitat a la companyia telefònica autorització per realitzar trucades en itinerància.\nPREFIX D’INTERNACIONAL DE PORTUGAL:\nMITJANS DE COMUNICACIÓ DE PORTUGAL\nSEGURETAT CIUTADANA DE PORTUGAL\nREPRESENTACIÓ DIPLOMÀTICA ESPANYOLA DE PORTUGAL\nADREÇA:Rua do Saitre, 1.\nTELÉFONO21 347 23 81/82/83 i 21 347 86 21/22\nConsolat d’Espanya a Lisboa\nAdreça: Rua do Salitre, núm. 3\nTelèfons Centraleta consolat (9.00 a 14.00 i d’15.30a)\nTelèfon d’emergència consular: 917.267.402\nOFICINA DE TURISME NACIONAL DE PORTUGAL\nDIRECCIÓ CENTRAL:Esquadra de Turisme de Lisboa\nPraça dos Restauradors, Palácio Foz\nPortuguès, anglès, espanyol.\nPRINCIPALS ZONES I CIUTATS D’INTERÈS TURÍSTIC DE PORTUGAL\nCosta Verde, Costa de Prata, Costa de Lisboa, Planes, Algarve, Madeira, Açores, Estoril, Oporto, Coïmbra, Sintra, Lisboa.\nVIDA QUOTIDIANA DE PORTUGAL\nEls portuguesos, homes i dones, són treballadors, honestos, amables i discrets. Creuen en supersticions i són ferventment religiosos – catòlics -, però sense arribar al fanatisme. Encara que hi ha poblacions interiors, el tret que més els defineix és el seu caràcter marítim i vitalista, present durant la seva història. Són amants de l’ordre, de la neteja, amb un profund sentit de la família i del respecte a les tradicions. Senten, al seu torn, el gust per les festes, siguin religioses o no, així com pel que és exuberant. Però també són un poble de colorides i apassionades contradiccions, cosa que els porta al sentiment de la "saudade", malenconia contemplativa que semblés tenir el seu origen en el fatalisme oriental, heretat de l’ocupació musulmana. Relacionat amb aquest sentir està el Fado, que és la forma típicament portuguesa de les músiques poètiques més antigues d’inspiració tradicional. El seu llenguatge resulta de la influència de poesies occitanes, provençals, un sentiment profund que ha creuat els segles per cultivar la "saudade". El Fado es canta per tots els racons de Portugal, però existeixen dues ciutats fadistas per excel·lència: Lisboa, amb un cant més tradicional i Coimbra, on presa un vessant intel·lectual.\nCom tret essencial del folklore lusità cal parlar de la dansa. No es tracta d’un folklore estereotipat i representat, sinó sentit i amb afany de celebrar, d’expressar-ho el més públicament possible en processons i romeries. Qualsevol pretext serveix per treure del bagul dels records el bell vestit provincial, les joies, les cintes o els tocats. No es tracta de gens aparatós, ni de muntatge escènic, tot és senzill i natural.\nEN ELS BARS DE PORTUGAL:\nSi alguna vegada troba la porta tancada truqui, que la porta estigui tancada no vol dir que el bar també ho estigui.\nEn les cartes dels restaurants s’especifica si està o no està inclòs el servei. No obstant això s’acostuma a deixar un 10%. També és costum donar propina als taxistes, nois d’estació, botons.\nEs troben nombroses botigues de material fotogràfic de tot tipus.


El Teatre Tarragona acull el concert de gospel del Cor Carlit en benefici de Mans Unides — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura i festes › Teatre, dansa i música › Teatres de Tarragona › Noticies › El Teatre Tarragona acull el concert de gospel del Cor Carlit en benefici de Mans Unides\nEl Teatre Tarragona acull el concert de gospel del Cor Carlit en benefici de Mans Unides\nEls beneficis obtinguts en el concert es destinaran a un projecte de protecció i benestar a la infància al Districte de Villa Rica, província d’Oxapampa a la zona central de Perú. El 47% de la seva població són joves de menys de 24 anys. Hi ha un limitat accés a l’educació secundària i un baix rendiment escolar acompanyat d’un increment del consum de drogues, alcoholisme i violència. Encara no existeix una xarxa social que promogui la protecció, el benestar i el bon tracte a la infància i adolescència que involucri a tots els sectors i a la societat civil.\nCàritas Selva Central fa més de 15 anys treballant en el desenvolupament dels pobles exclosos, centrant les seves bases d’intervenció en les famílies. El projecte té el propòsit de disminuir el maltractament físic, psicològic i l’abandonament escolar de tres centres educatius mixtes. Així mateix es realitzaran aliances estratègiques per a un treball coordinat amb el sector públic i altres entitats (Juntes Veïnals, Seguretat Ciutadana) i es conformarà el Comitè Multisectorial per a la sostenibilitat del projecte. Per aconseguir-ho es programen una sèrie d’activitats com ara, mètodes de disciplina lliure de violència a les llars, sessions d’orientació psicològica, tallers de bones pràctiques en la criança dels nens i educació sobre el maltractament infantil. Els professors seran capacitats per a detectar casos de maltractament, proporcionar l’assistència necessària, aplicar mesures lliures de violència i ensenyar als estudiants les mesures reparadores. Se’n beneficiaran 1079 persones (pares, mares, alumnes i professors) i té un cost de 19.998 euros.\nCor Carlit Gospel: http://www.corcarlitgospel.org/\nProjecte a Perú: https://mansunides.org/ca/tarragona/projectes-ong-tarragona


La qualitat i la seguretat de la informació són valors essencials per garantir la credibilitat i la confiança que les universitats, l'Administració, altres agències i la societat en general, han dipositat en les activitats que du a terme AQU Catalunya.\nLa política de qualitat i de seguretat de la informació és una decisió estratègica que ha de permetre la millora continuada de les activitats d'AQU Catalunya i adaptar-les als canvis que afronta el sistema universitari català. La política es aprovada pel Consell de Govern i revisada anualment pel director d’AQU Catalunya.\nLa política de qualitat i seguretat de la informació es concreta en:\nEls valors, la missió i la visió de l'Agència establerts al Pla estratègic 2019-2022 d'AQU Catalunya.\nEls principis establerts en el Codi ètic, que guien el comportament de les persones que treballen o que actuen en nom de l'entitat.\nL'avaluació externa d'acord amb els estàndards europeus i internacionals de qualitat, que permet el seu reconeixement com a membre de ple dret de l'European Association for Quality Assurance in Higher Education (ENQA) i la seva inscripció a l'European Quality Assurance Register for Higher Education (EQAR).\nEl sistema de gestió de la qualitat i seguretat de la informació, basat en la norma internacional de gestió de la qualitat ISO 9001, i la norma internacional de gestió de la seguretat de la informació ISO 27001, asseguren la qualitat de les activitats d'AQU Catalunya i el compromís envers la seguretat de la informació.


Pàgina 2 de Jocs.com\nExtreme Minigolf Categories: esports\nJoc de minigolf. Tens que donarli tocs a la pilota de golf per aconseguir que entri al forat. El joc consisteix en fer tots els forats en el mínim te tocs possibles. Trobaràs molts obstacles, fletxes que faràn retrocedir la pilota o que aquesta agafi velocitat, aixó com cantonades i camins estrets. Vigila no caigui a l'aigua. Fes servir el ratolí.\nJugar a Extreme Minigolf\nFlashpoker Categories: cartes\nJoc de poker on les carts son tipu cómic. Es molt difícil conseguir una bona puntuació, així que millor no apostis masses diners. Pots apostar entre 1 i 5 dol.lars. Per a que una carta es quedi sobre la taula, pitja a sobre. Si posa "Hold" es que te la guardes. Si guanyes una, pots jugart-ho a doble o res. O fins i tot 4 cops més o res.\nJugar a Flashpoker\nBlackJack Pays Categories: cartes\nTens dos mil dol.lars per jugar. Pots escollir quan apostar, lo màxim son 200$ i lo mínim és 1 dol.lar. Et donen 2 cartes i has d'aconseguir aproparte a 21 o fer 21 però sense passarte. Si tens una K, Q o J amb un as, tens blackjack i guanyes, si la banca no te també un blackjack. Fes servir el ratolí. "Deal" vol dir "donam carta".\nJugar a BlackJack Pays\nLuigis Day Categories: mario bros\nJoc de Luigi, el germà de Mario (Mario Bros es Mario Brothers, i "brothers" és "germans" en anglès. En aquest joc Luigi es el protagonista que haurà de recollir les monedes, evita els enemics i resoldre cada nivell per passar al següent. El joc es molt curt, però en Luigi està content amb el resultat. Fes servir els cursors per moure't i la barra d'espai per saltar.\nJugar a Luigis Day\nEsquiar a Andorra Categories: esports\nEres un esquiador y participas en un campeonato de 'Esquís'. Tu objetivo es deslizarte desde la cumbre de una montaña hasta la parte inferior, sin chocar con los obstáculos o te harás daño.\nJugar a Esquiar a Andorra\nSupermario Power Coins Categories: mario bros\nJoc de Mario on pots escollir entre Mario i Luigi per jugar. Has d'aconseguir agafar el máxim número de monedes i de bolets i acumular punts. Si agafes moltes monedes se't donarà un codi. Els codis serveixen per desbloquejar nous personatjes. Hi ha un total de 21 personatjes ¿Aconseguiràs desbloquejarlos tots? Fes servir els cursors per jugar.\nJugar a Supermario Power Coins\nMini Mario Bros Categories: mario bros\nMinijoc d'en Mario, on tens que recollir totes les monedes de la pantalla per passar al següent nivell. Hi han tres nivells. Un cop tinguis totes les monedes, et surtirà una porta al següenit nivell. A partir del segon nivell hi han enemics que tens que mira de no tocar si no vols morir. Fes servir els cursors i la tecla d'espai.\nJugar a Mini Mario Bros\nLightning Categories: cartes\nJoc de cartes on tens que demostrar la teva velocitat de reacció. Has d'estar molt atent, ja que jugues contra l'ordinador. Tens que intentar quedarte sense cartes, posant les que tens en ordre correlatiu amb les que hi han en dos piles de cartes. Queda't sense cartes abans que el teu contrincant si vols guanyar el joc.\nJugar a Lightning\n◄ 1 23 4 5 6 7 8 9 ► ... 17


Darrera actualització el 30 Novembre 2012\nPer motius aliens a la Federació hem hagut de canviar l'hotel d'estada i el local de joc del Ct Femení de Catalunya i el tancat per a Norma de Mestre Internacional. El nou hotel serà l'Hotel Real de Lleida, a l'Av. Blondel 22 de Lleida.\nEl local de joc per al primer dia, el dia 6 de desembre, serà el club Escacs Lleida, Nord, 32, 1r 2a. La resta de dies es jugarà en el propi hotel, a la sala Fontana.\nNo es modifiquen els preus ni els horaris per als participants.\nPreguem disculpin les molèsties que puguin ocasionar aquest canvi d'última hora.\nDimissió dels representants catalans a la FEDA


Retratar l’últim any de vida dels pares lluitant contra el càncer (Laura Serra)\n4 min. Barcelona 23/11/2018 00:00\n651x366 Retratar l’últim any de vida dels pares lluitant contra el càncer Retratar l’últim any de vida dels pares lluitant contra el càncer\nLa realitat va arribar a la família Borowick sense anestèsia: mentre la mare s’estava tractant per tercera vegada d’un càncer de pit van diagnosticar al pare un càncer de pàncrees. Tenien 57 anys. Tot el 2013 van viure en paral·lel la malaltia, el tractament de quimioteràpia, la caiguda de cabell, els dolors, les contínues visites a l’hospital, però també van poder esprémer tota la vida del que sabien que seria el capítol final de les seves vides. Quan va començar aquest tràngol tan dur, la seva filla mitjana, la Nancy, documentalista i fotògrafa, els va demanar de seguir tot el procés.\n540x306 Retratar l’últim any de vida dels pares lluitant contra el càncer Retratar l’últim any de vida dels pares lluitant contra el càncer


La segona edició del concert que va tindre lloc, l’any passat, a Bellreguard, tindrà lloc, enguany, a Oliva. Al poliesportiu, el dia 11 d’octubre, a partir de les 22 hores. Un concert organitzat per ACAPS la Safor, amb la col·laboració de les regidories de cultura i d’esports de l’Ajuntament d’Oliva. El cartell d’aquest any és\nEl govern del Regne d’Espanya torna a abandonar els sahrauís\nUna altra traició als sahrauís. Espanya força la repatriació dels cooperants espanyols que treballen als campaments de refugiats sahrauís de Tinduf. Durant els nous mesos que ha durat el segrest no hi havia la urgència de repatriar ningú. Ara, per què aquesta urgència? La retirada dels campaments és una part del compromís amb els terroristes\ncelebrant l’alliberament d’Ainhoa, d’Enric i de Rossella\nACAPS la Safor, divendres va celebrar l’alliberament dels cooperants segrestats, ja fa quasi nou mesos, mentre treballaven als campaments de refugiats sahrauís. La colla El Rebrot i la colla de Dolçainers de la Safor-UPG es van afegir a la celebració, tot dedicant unes albaes als cooperants i al poble sahrauí. Hola a tots, Amics i\nDia del desaparegut sahrauí\nEl dia 9 de juny, és marcat en roig en el calendari sahrauí. No és el roig de la festa, sinó el de la sang vessada per la llibertat del poble del Sàhara Occidental. És un dia dedicat al milers de sahrauís desapareguts, segrestats, torturats, i assassinats en nom de la cobdícia humana. Una cobdícia\nEls espoliadors del territori del Sàhara Occidental no tenen prou amb endur-se les riqueses naturals del territori, també volen endur-se el mateix territori, l’arena. Al llarg de a història del món, totes les ocupacions d’un territori per part d’un altre país han estat motivades pel desig d’enriquir-se a través dels recursos que hi ha al\nMés moviments estranys al voltant del segrest dels cooperants\nEl segrest dels cooperants Ainhoa, Enric i Rosella -que ja dura més de quatre mesos- no para de generar episodis que, si no fóra pel caràcter dramàtic dels fets, podríem qualificat de colobrot esperpèntic. Recordem que, des del començament, hi ha detalls que són més que estranys: en primer lloc, al cap d’un temps de\nAhinoa, Enric i Rosella. Quatre mesos segrestats\nJa fa quatre mesos que van ser segrestats els cooperants, mentre treballaven als campaments de refugiats sahrauís. Ja fa quatre mesos que, cada dijous, a les 8, a la plaça de l’ajuntament de Gandia, ACAPS la Safor realitza una concentració per reclamar el seu alliberament i per expressar la seua solidaritat amb les famílies i


Publicats els vídeos de les conferències ”Big Data i Intel·ligència Artificial”, a càrrec d’En Emilio Soria Olivas, i “Veritats i falsedats sobre la longevitat”, a càrrec d’En Federico Pallardó Calatayud\nEl Servei d’Extensió Universitària, en el marc del Cicle de Conferències 2018-19 del Programa Universitari per a Persones Majors de la Universitat de València, La Nau Gran, ha ofert aquestes dues conferències. El SFPIE col·labora amb aquest Servei en la producció dels vídeos que recullen el contingut de les conferències, com un recurs didàctic en línia per a facilitar a l’alumnat de La Nau Gran l’accés als continguts del cicle i oferir una eina que permeta el repàs dels conceptes tractats, a més de posar-les a disposició de la resta de la comunitat universitària i el públic en general.\nVeritats i falsedats sobre la longevitat\nEl Pla de Recerca, Internacionalització i Docència en Anglès (PRIDA) forma part de l'estratègia d'internacionalització de la Universitat de València (UV) i està promogut i impulsat conjuntament des del Vicerectorat d'Internacionalització i Cooperació, el Vicerectorat d'Estudis i Política Lingüística i el Vicerectorat de d’Ocupació i Programes Formatius Aquest Pla té com a objectiu fonamental la formació i millora de les competències comunicatives i metodològiques en anglès del professorat de la UV. Va adreçat a professorat de la UV. Preferentment docents de qualsevol àrea no filològica que impartixca o puga impartir docència en anglès. Es requereix un nivell d'anglès mínim de B2. Tindrà prioritat el professorat que haja realitzat el curs “English as a Medium of Instruction (EMI): Metodologies actives aplicades a la docència en anglès” del SFPIE. El termini d'inscripció és del dia 1 fins al 14 de març de 2019.\nResolució de la segona fase de la convocatòria de projectes d’innovació educativa, curs 2018/19\nResolució de 14 de febrer de 2019 de la Vicerectora d’Ocupació i Programes Formatius de la Universitat de València, per la qual es resol la segona fase de la convocatòria d’ajudes per al desenvolupament de projectes d’innovació educativa i millora de la qualitat docent a la Universitat de València, curs 2018/2019.\nObert el termini d'inscripció al MOOC " Incipit. Curso básico de lengua y cultura latinas"\nL'exposició itinerant d'ApS, ara a la Biblioteca Ciències de la Salut\nDes de l'11 de gener fins al proper 15 de febrer, podreu visitar a la Biblioteca de Ciències de la Salut, en el campus de Blasco Ibáñez, l'exposició resum de les II Jornades d'Aprenentatge-Servei Universitari organitzades per la UV.


per Redacció dimecres, 19 d’abril 2017 - 16:15h\nUna alumna de l'Escola d'Hostaleria de Lleida ultimant els preparatius d'un plat elaborat a base de truita de riu. | LleidaDiari.cat\nAlfarràs s'abocarà per sisè any consecutiu al llarg d'un cap de setmana en les possibilitats que dóna la cuina de la truita de riu, un peix d'aigua dolça que és el producte estrella d'aquesta població i que en aquest cas es pesca al riu Noguera Ribagorçana. El xef i cuiner del restaurant La Boscana de Bellvís, amb una estrella Michelin, Joel Castanyé, farà el pregó inaugural de la 6a edició de la Mostra Gastronòmica de la Truita de Riu d'Alfarràs que se celebra des d'aquest divendres, 21 d'abril, i fins al diumenge 23.\nL'Escola d'Hostaleria de Lleida ha acollit aquest dimarts la presentació de la Mostra i s'ha fet en el marc d'un dinar on tots els plats han estat cuinats a base de truita de riu. L'alcalde de la població, Kléber Esteve, ha destacat el negoci que genera a la zona aquest peix, tant pel que fa a la pesca esportiva com al seu consum. Aquest certamen ofereix durant tot el cap de setmana la possibilitat de gaudir de plats i tapes elaborats amb truita de riu d'Alfarràs en els bars i restaurants de la vila.\nEls actes de la 6a mostra de Truita de Riu d'Alfarràs començaran divendres, dia 21 d'abril, amb un taller de Pesca de la Truita de Riu a l'Escola Pinyana, amb els alumnes de cicle superior d'educació primària, a càrrec de la Societat de Pescadors Esportius Ribagorçana. Després del taller i d'un esmorzar, la mateixa societat farà una solta i repoblació de truites al riu Noguera Ribagorçana. A la tarda, hi haurà un taller de pesca al Pont Medieval pels mateixos alumnes i, després es farà una ruta cultural i turística per la vila i la piscifactoria Santa Ana. Al vespre, alguns restauradors locals oferiran una degustació de tapes.\nDissabte, la 6a Mostra de la Truita de Riu d'Alfarràs ha previst començar amb el 4rt Open de Pesca de Primavera i la ruta cultural i turística Coneix el món de la Truita Irisada que s'iniciarà a les deu de matí des de la plaça Sant Pere. A mig matí el cuiner de la Boscana, Mateu Blanch i Cal Gumer Events faran un taller de cuina creativa amb Tuita de Riu d'Alfarràs davant de l'Ajuntament. Després, i al mateix espai, la bloguera Anna Hallado de Canela en rama oferirà un showcooking i, finalment, es farà un maridatge de Truita de Riu d'Alfarràs a ca la Ferratina. Durant tot el matí hi haurà portes obertes de l'Escola Agrària d'Alfarràs, amb xerrada i visita de les instal·lacions. El vespre també hi haurà degustació de tapes amb food-trucks i restauradors locals.


El porter pratenc, Joan Cañadas, publica un llibre sobre psicologia esportiva - Pratencs.cat\nEl porter pratenc, Joan Cañadas, publica un llibre sobre psicologia esportiva\ndilluns, 25 de agost del 2014 (16:00)\nLa Mentalidad del Portero del fútbol és el primer llibre del porter pratenc Joan Cañadas. Un llibre on reflecteix tots aquells aspectes que reforcen la posició del porter, una figura titllada per alguns com de boig o si més no, especial.\nI és que el porter viu moltes situacions en un partit que sempre pateix en solitari. Un encert el puja al cim, però una errada el condemna a mort. Sobre com actuar, com reaccionar en determinades jugades, són alguns dels aspectes del que parla "La Mentalidad del Portero"\nCañadas és un dels jugadors pratencs actius que acumula una trajectòria dilatada. Ha jugat, entre d'altres clubs, al Santboià, a l'Europa, al Manresa i actualment juga al Granollers.\nVeure el vídeoNotícies del Prat


La Fundació pel Desenvolupament Humà i Social (Fundsocial) té per objecte promoure un model de societat responsable i solidaria, amb capacitat d’aportar respostes a problemes i reptes decisius. A partir d’aquest objectiu, la Fundsocial dur a terme per segon any consecutiu el Programa Social de Lideratge jove dins l’àmbit català, destinat a nois i noies de 15 a 24 anys que ni estudien ni treballen o bé estan en risc d’abandonar els estudis sense completar el cicle de secundària obligatòria. Aquest programa té uns fonaments pedagògics i una metodologia que aborda específicament i prioritàriament la manca de motivació i les dificultats objectives d’aprenentatge.\nL’EXECUCIÓ DEL PROGRAMA 2015\n1) I 2) PARRÒQUIA Nª SRA. DEL ROSER (Cerdanyola del Vallès)\nAquesta parròquia, a través de les escoles del barri, han fet un grup de nois entre 15-17 anys que tenen problemes per acabar l’ESO o bé ja l’han abandonat. És una zona molt castigada amb famílies molt problemàtiques. Han fet un grup de 20 nois i noies. Van començar el novembre de 2014, tots els dissabtes, i el gener del 2015 l’hem acabat. Com a conseqüència dels bons resultats, i a través del boca a boca, s’han interessat més joves per la qual cosa, a partir del dissabte 11 d’abril, tornarà a fer-se el programa amb un nou grup.\nPRIMER CURS :\nCaracterístiques del grup: es tractava d’un grup de nois i noies amb edats molt diferents, de 12 a 19 anys, tots ells nascuts aquí i de pares autòctons, però amb una situació familiar difícil. Molts eren força introvertit i amb vergonya, però poc a poc i en general tenien ganes d’aprendre i bona predisposició al treball. Es va observar alguna problemàtica concreta de tractament psiquiàtric que es va comentar amb el responsable del grup.\nObjectius, com s’ha treballat: Els objectius es van reduir un xic, vistes les característiques del grup. La idea era que despertessin, millora d’autoestima, claredat en el gest i en el llenguatge. Es va treballar una base teòrica i una majoria de pràctica (20%-80%): l’energia i com gestionar-la, l’expressió i llenguatge corporal, l’autoestima, la seguretat, la higiene postural, la intel·ligència emocional una miqueta, la improvisació en el discurs, el diàleg i l’escolta, la veu, el control.\nDes del punt de vista de la psicologia aplicada, l’objectiu principal era ajudar a reconèixer les motivacions principals de les seves conductes per tal de facilitar el canvi; obrir la mirada a les necessitats dels altres així com adonar-se de com influeix el seu comportament en els altres. Amb el plantejament d’una història havien de parlar entre ells i contrastar quines semblances trobaven amb la seva vida.\nPer la comprensió lectora i l’expressió escrita es va treballar a partir de fotocòpies, cançons i vídeos. Eren sessions molt bàsiques i actives donat el nivell del grup.\nPer les estratègies d’estudi es va remarcar la importància de l’estructura i el mètode per a estudiar per tal de detectar les coses importants (mitjançant uns exercicis). Se’ls hi va donar un text molt complexa, però la resposta era molt fàcil (era un petit “engany). L’objectiu era fer-lis veure que cal parar atenció a l’essencial i al que ens demanen, i que és impossible retenir-ho tot.\nResultat de les sessions, s’han aconseguit els objectius ?\nEn general es van assolir els objectius, eren alumnes que els hi costava (amb excepcions), però anaven fent (sense presa, però sense pausa). Van aprendre forces coses i van millorar les seves aptituds. Algun alumne fins i tot va plantejar problemes i reptes personals. S’emportaven l’amistat que havien fet entre ells i la importància de l’esforç per aconseguir les coses\nUn grup d’un sol noi i la resta noies d’entre 15-17 anys. Les noies eren molt complicades. Poc a poc el grup va anar millorant, però a banda dels problemes socials que podien tenir (en alguns casos dependents de l’Administració) calia atenció psicològica o psiquiàtrica en algunes d’elles. Força casos d’autoestima molt baixa, introversió exagerada, irritabilitat, etc, eren algunes de les coses que es van detectar. Algunes estaven sota medicacions i provinents d’experiències familiars traumàtiques.\nObjectius i com s’ha treballat\n– Es va treballar amb una motivació prèvia totes les classes perquè costava molt que arrenquessin. Tant pel que fa a la comprensió lectora com a l’expressió escrita, es van utilitzar mecanismes molt dinàmics per treballar, com cançons i vídeos. Això els hi cridava l’atenció i feia que la seva participació fos més alta.\n– Els objectius es van haver de reduir i adaptar molt al grup. La idea era que detectessin i milloressin els possibles problemes, millora d’autoestima, molt l’autodomini, relaxió i control.\n– Es va preparar amb cada jove una breu conversa per a demanar, proposar i oferir alguna cosa a l’altre, es tractava de clarificar el que havien de desenvolupar per aconseguir el seu somni, que en algun cas, van dir que no en tenien.\nResultat de les sessions, s’han assolit els objectius?\nHa estat difícil transmetre nous conceptes i capacitats d’escriptura i lectura. S’oblidaven d’una classe per l’altre del que havien fet, les seves limitacions psicològiques no ajudaven tret de casos concrets. De totes maneres, el fet de tenir la possibilitat de fer un programa com el que se’ls hi va proposar, va ser nou per a ells. Van agrair l’esforç fet pels professors i sobretot que poguessin expressar els seus negits.\nAl finalitzar el programa, van manifestar alguns pensaments:\n“Me doy cuenta de que me tengo que valorar más”\n“Quiero pedir a un educador si puedo ir con mi hermana a pasear a su perro”\n“Voy a proponer cuidar a un niño para ganar dinero y hacerle un regalo a mi madre”\n“Hay que pedir bien las cosas”\n“Quiero pedirle a mi madre hacer un curso de tailandés”\n3) ESCOLA PEDAGOGIUM COS (Sant Boi de Llobregat)\nAquesta escola, després de fer una preselecció entre joves de 14 i 17 anys que actualment estan cursant 3r. i 4t. d’ESO, i que els caracteritza el fet de ser repetidors, problemes de motivació i baix rendiment escolar, l’octubre de 2014 van iniciar el programa tots els dilluns. Aquest 2015 hem continuat les sessions que acabaran el mes de març. Forma part del programa especial amb la Unió Esportiva Santboiana d’incorporar el rugbi per la seva capacitat formativa en la superació i l’esforç. També en aquest àmbit a funcionat molt bé, el que ens confirma que aquesta pràctica esportiva concreta és molt adequada per la metodologia del programa de motivació i dificultat per l’esforç.\nCaracterístiques del grup: Aquesta escola, després de fer una preselecció entre joves de 14 i 17 anys que actualment estan cursant 3r. i 4t. d’ESO, i que els caracteritza el fet de ser repetidors, problemes de motivació i baix rendiment escolar, van iniciar el programa tots els dilluns. Era un grup molt i molt complicat que es va convertir en un repte. Tenien problemàtiques molt diferents i molts d’ells eren perfils que perfectament podrien acabar sent ni-nis en un futur. Amb ells es va engegar un programa especial amb la Unió Esportiva Santboiana d’incorporar el rugbi per la seva capacitat formativa en la superació i l’esforç. La majoria s’hi van apuntar amb uns resultats molt bons.\nObjectius, com s’ha treballat: Els objectius es van haver d’adaptar moltíssim i fer-los a curt termini perquè cada dia era un món. Una primera classe de base, amb punts pràctics. Les següents es va treballar l’expressió oral, el gest, la veu, la respiració, la improvisació, el treball d’equip que curiosament costava, l’observació, el diàleg, la veu i l’autodomini.\nPel que fa a la comprensió lectora i expressió escrita, el primer objectiu era incrementar la seva capacitat de relacionar-se amb els textos: millorar la seva percepció lectora. El segon objectiu era desenvolupar una millor capacitat d’expressió escrita i d’identificació primer del que es volia expressar. També, paral·lelament, es volia incrementar la seva capacitat d’expressar-se oralment a l’hora de exposar els treballs realitzats i els possibles dubtes que tinguessin.\nCom la capacitat d’atenció sostinguda era molt baixa, es va haver de recórrer sempre a exemples, medis tecnològics com vídeos i cançons a partir dels quals es feia una reflexió. Mencionar grans dificultats de pensament autoreflexiu a l’hora de treballar situacions que tocaven amb problemes personals i familiars greus. En les sessions van mostrar, en general, una visió molt desesperançada de la seva pròpia capacitat per estimar o amb una visió molt egoista de l’exercici de la justícia social, fruit del desencant viscut en situacions on ningú mai no ha mirat per ells o els ha fet patir.\nEls hi agradava molt debatre, però quan tocava escriure pràcticament la meitat de la classe ho feia de forma molt breu i sense prestar molta atenció. Els objectius d’incrementar les seves qualitats d’escriptura i lectura podríem dir que es van assolit per a un 25% dels alumnes.\nEs tractava de traçar un camí que mostrés com fent petits gestos a la nostra quotidianitat podien ser millors persones i portar això als demés. L’objectiu era presentar un model de persona que, tot i que té punts febles, i no és perfecta, s’esforça per ser millor.\nEl curs va finalitzar amb la petició d’un pensament o alguna reflexió que es portaven del treball: el pensament repetit va ser “que cada uno tiene que encontrar el sentido a su vida”. Tot i que és una reflexió que pot semblar molt utòpica i que cal materialitzar, cal destacar precisament que ho van pensar al menys una vegada en la seva vida.\n4) ESCOLA LLOR (Sant Boi de Llobregat)\nEl 23 de febrer de 2015 s’ha començat el programa en aquesta escola amb joves de 4t. d’ESO. És un grup d’alumnes força homogeni amb poques estratègies de relació entre iguals, no són problemes conductuals, tot el contrari, són bastant aturats i amb dificultats d’estudi i relació. Són alumnes que necessiten una bona dosi d’autoestima. El grup està format per 18 joves i les sessions es fan tots els dimecres.\nEra un grup amb una mitjana d’edat d’uns 14-15 anys. Les noies anaven totes en grup i els nois tots en grup. Es van detectar tres subgrups bàsics en la dinàmica de les sessions: el subgrup que mantenia una conducta i diàleg adequats i correctes; el que cridava més l’atenció amb les seves intervencions i to de veu i finalment, el grup que es distreia més fàcilment. En general estaven molt expectants pel programa social de lideratge jove. Es van observar problemàtiques d’hiperactivitat, ansietat, tdh, alumnes altament sensibles, lateralitats, dicció, temes posturals, etc. Era un grup que necessitava una bona dosi d’autoestima.\nObjectius i com s’ha treballat.\nL’objectiu era que els alumnes guanyessin en seguretat comunicativa, autoestima i que tinguessin una millor oralitat. Es va treballar sempre amb una base teòrica de conceptes de comunicació verbal i no verbal i després la part pràctica molt més extensa (5%-95%): l’energia i com gestionar-la, l’expressió corporal, els bloquejos, el llenguatge corporal, l’autoestima, la seguretat, una mica el discurs, molt poc la interpretació, la higiene postural, la intel·ligència emocional una miqueta, el llenguatge en general, el respecte, el diàleg i l’escolta i força l’autodomini i el control.\nUn altre objectiu era fer-los comprendre la seva modalitat de lideratge reconeixent el que els guia en la presa de decisions, valorant el que tenen disponible per aconseguir el que volen a la vida i descobrir el seu potencial a desenvolupar. Per tot això es van concretar les accions precises a realitzar, es van planificar converses per després avaluar els resultats i afinar el missatge. Les sessions es van desenvolupar amb una metodologia interactiva per a dinamitzar la reflexió, l’enginy i la cooperació entre les persones.\nEn la descoberta personal i dels altres, es van proposar una sèrie d’exercicis que van permetre apreciar que el nivell d’implicació va ser més elevat en els moments en que parlaven directament de la seva realitat i de les relacions entre ells deixant entreveure la problemàtica existent en els diàlegs i expressions (més o menys directes)\nResultat de les sessions, s’han aconseguit els objectius?\nEn general els mínims es van assolir i les classes van evolucionar en exponencial cap a positiu. Si bé la majoria d’ells quan trobin la seva motivació tenen motor i recursos per a orientar de forma adient la seva acció i tota l’energia que porten dins, també és cert que hi ha algun perfil de futur incert pel seu tarannà i forma de relacionar-se amb la vida.\nAl final del curs van compartir que sortien motivats, contents, inspirats i pensatius. Que necessitaven prioritzar i ordenar estudis, fer esport i que per demanar està bé oferir alguna cosa i arribar a acords.\n5) CASAL DELS INFANTS DEL RAVAL (Barcelona)\nEn el cas del Casal dels Infants del Raval, el 2014 ja es va fer el programa amb joves de 18 a 23 anys que venien de situacions molt marginals, però que estaven treballant per ensortir-se’n. El resultat va ser tan positiu, que enguany els responsables del Casal ens han demanat repetir-lo per tres grups diferents, de manera que el febrer hem començat el primer, el mes de maig farem el segon i a l’octubre un tercer. El grup actual és de 18 joves, tots immigrants.\nCal destacar el treball previ que els educadors del Casal fan amb aquests joves i la implicació que tenen amb el programa assistint fins i tot a les sessions.\nCaracterístiques del grup (PRIMER CURS)\nUn grup molt heterogeni amb nombroses nacionalitats diferents i diferents nivells de comprensió i desenvolupament educatiu. Les edats anaven en torn els 16-20 anys. Els alumnes estaven implicats i la seva actitud a classe era molt bona. Curiosament quan es tracta de grups amb alumnes provinents d’altres països són més aplicats i valoren més la possibilitat d’aprendre.\nEls objectius es van haver d’adaptar pel tema idiomàtic, però es va poder treballar molt bé la comunicació base, l’emoció i com comunicar-la, la mirada, la salutació, la dicció catalana i castellana i el treball d’equip.\nConèixer l’evolució del mercat laboral i les noves tendències del futur del treball. Treballar l’autoconeixement per poder identificar els interessos professionals, les fortaleses i les àrees de millora.\nAjudar als participants a fixar-se objectius reptadors, mesurables i assolibles que els permetessin orientar-se a l’acció i a l’assoliment de les seves fites.\nEn la comprensió lectora i l’expressió escrita, es van fer dos grups, els que no tenien problemes en la comprensió del idioma i els que si en tenien. Amb aquest segon grup es va fer un treball més individualitzat, però que amb l’ajut dels mateixos companys més avantatjats ens en vam sortir prou bé.\nCom a conseqüència de la gran predisposició del grup i la bona voluntat per part de tothom, els objectius es van assolir. A la darrera sessió del curs, els alumnes van manifestar coses molt concretes pel que els hi havia servit el programa:\n“Tengo claro cuáles son las opciones de otros cursos para apuntarme y seguir avanzando hacia mi sueño/objetivo por ejemplo para aprender catalán, cocina, peluquería,…”\n“Me siento mejor preparado para encontrar un trabajo en el mundo de la moda”\n“Tengo claro quiénes son las personas que pueden ser mis aliados y que no estoy solo”\n6) INSTITUT BARCELONA CONGRÉS ( Barcelona)\nA través del Consorci d’educació de Barcelona, es va fer una reunió amb responsables d’instituts que tenen la consideració de dificultat especial per estar ubicats en entorns socials i econòmics desfavorables classificats com de complexitat màxima. D’aquesta reunió, va sorgir l’interès per part de l’Institut Barcelona-Congrés de dur a terme el programa social de lideratge jove. A través de la cap d’estudis i la coordinadora pedagògica s’ha fet un grup de joves entre 14 i 16 anys que es caracteritzen perquè estan completament desmotivats, molts d’ells van a l’Institut només per obligació i es limiten a ocupar una cadira i la majoria tenen situacions familiar molt complicades. El febrer hem començat amb el programa tots els dilluns i dimecres.\nUn grup força complicat d’edats compreses entre els 13-17 anys, repetidors d’ESO. Alumnes amb problemàtiques vàries i sobretot relacionades amb els estudis. Alguns amb ganes de dinamitar la classe i baixa motivació en l’àmbit escolar.\nEs va treballar a través de projeccions, preguntes que ajudessin a l’autoreflexió per a descobrir les dificultats que els porten a “estancar-se” i seguir on estan sense plantejar-se un canvi per a després poder donar el pas a plantejar-se possibles fites (centrades en l’àmbit acadèmic).\nTambé es va treballar la motivació al canvi mitjançant diàleg, roll-playing i preguntes guiades.\nSe’ls va posar unes feines que havien de fer durant la setmana: estructurar horaris, deixar d’utilitzar el mòbil durant mitja hora, arribar a casa l’hora que havien demanat els pares, tenir més paciència quan escoltaven el professor, discutir una vegada al dia, etc.\nUn objectiu era conèixer quines prioritats tenien a la vida i amb quines responsabilitats creien que carregaven amb l’edat que tenien. Això ens va donar informació per a descobrir si assumien les responsabilitats pròpies de la seva edat, o pel contrari no n’assumien cap, o bé carregaven amb altres com per exemple cuidar dels seus pares.\nEs va treballar la respiració, molt important en aquest grup, la concentració, la improvisació, el llenguatge en general (costava molt fer un discurs concret), el respecte (objectiu important), el treball d’equip, l’autodomini i el control del cos.\nEs van assolir els objectius, tot i que havia episodis excepcionals no massa positius, que es van anar controlant i millorant amb la disciplina de treball.\nSegons els alumnes, les coses amb les que es van quedar van ser: “Me ha gustado eso de tener un sueño”; “Se que debo fijarme objetivos pequeños y alcanzables”; “Los aliados son importantes”.\nUn altre objectiu que es va assolir va ser el desbloqueig emocional d’algun d’ells al ser escoltats i verbalitzar els problemes que tenien, així com de visualitzar a través de “fitxes” que van fer, les fites més realistes que podien ajudar-los.\n7) FUNDACIÓ PERE TARRÉS\nEl 2014, a través de la Fundació Pere Tarrés, es va fer el programa a dos centres, el Submarí (Barcelona) i l’associació Esquitx de Sabadell. Enguany ens hem tornat a reunir amb el coordinador de centres oberts i diaris, i ens ha manifestat que degut als bons resultats de l’any passat, tenen interès en tornar a repetir el programa, però en dos centres diferents que encara estem concretant.\n8) CONSORCI BADALONA SUD (Badalona)\nEl 2014 es fa fer el programa en el Consorci i enguany estan treballant la proposta d’un nou programa amb el Pla Educatiu d’Entorn de la Salut, i Llefià, que són dos barris de Badalona amb importants mancances.


La força és un dels pilars fonamentals per valorar l'estat de la nostra condició física general i resulta clau traballar-la a l'hora de garantir una bona qualitat de vida durant totes les etapes de la nostra vida, especialment a mesura que ens anem fent grans.\nEl nivell de transferència de la força és elevadíssim i per aquest motiu és un objecte d’entrenament tan agraït, des del moment en què els primers resultats es generen és fàcil comprovar que els beneficis tenen una incidència positiva\nQualsevol moviment efectuat pel nostre aparell locomotor suposa una modificació involuntària o no de la nostra anatomia i en conseqüència la utilització d’aquesta capacitat elemental que anomenem força. Històricament la força sempre ha format part de les qualitats físiques elementals i ha compartit protagonisme amb les altres (resistència, velocitat i flexibilitat) col·locant-se al mateix nivell. En canvi ara, els professionals l’hem situat en el centre neuràlgic absolut de la condició física com si fos al voltant del qual giressin tots els conceptes relacionats amb l’àmbit de la preparació física.\nÉs fàcil respondre doncs, perquè la força esdevé un pilar elemental per mantenir un nivell acceptable en la nostra qualitat de vida, és la nostra capacitat física més transversal i universal ja que és impossible existir sense generar la tensió necessària que ens permeti superar resistències, la més habitual provinent de la pròpia gravetat. El nivell de transferència de la força és elevadíssim i per aquest motiu és un objecte d’entrenament tan agraït, des del moment en què els primers resultats es generen és fàcil comprovar que els beneficis tenen una incidència positiva.\nAquesta necessitat tan comú es manifesta des del moviment més quotidià i banal de la nostra vida fins a la màxima expressió de força relacionada, per exemple, amb el món de l’esport espectacle (esport competitiu d’altíssim nivell). En un entorn amb tantes possibilitats i tanta educació esportiva com el nostre, hem d’actuar en conseqüència i la nostra obligació és tenir aquests requeriments coberts en base a un entrenament equilibrat i sa, és a dir, un entrenament de qualitat.\nEl nostre sistema muscular té tres missions principals que mantenen una relació directa i evident amb el nostre estat físic. La missió més bàsica es preocupa per la protecció del nostre sistema esquelètic, cercant la seva estabilitat i defensa davant tots els elements que puguin suposar un perill pel mateix. El segon graó es correspondria amb la seva capacitat per facilitar-nos totes aquelles accions i moviments que se’n deriven de les necessitats diàries de tal forma que no suposin una dificultat addicional. Al tercer i últim nivell, la missió del sistema muscular recau en la pròpia preparació per adoptar nivells de rendiment associats a un objectiu concret provinent de la pràctica regular d’activitat física o l’esport.\nDe cadascuna d’aquestes missions penjarien tots els possibles objectius que qualsevol persona es pot plantejar. Cal tenir clar, però, que no podem accedir a una missió sense tenir absolutament consolidada la missió prèvia, la nostra paciència per respectar la progressió dels nostres objectius és vital per evitar lesions i fer el camí amb més tranquil·litat. Aquest és un dels grans axiomes de l’entrenament esportiu i per tant com a practicants cal que tinguem la calma necessària per no reclamar resultats a curt termini ni al nostre preparador ni a nosaltres mateixos, és sens dubte una autèntica carrera de fons. L’obsessió per tenir èxit en el plantejament d’un objectiu utilitzant el menor temps possible és un dels mals congènits que ha envaït la nostra societat, l’esport lògicament no és una excepció i aquesta extrema preocupació al cap i a la fi genera molta frustració i abandonament de la pràctica esportiva si prèviament no ens hem convençut que el camí pot ser llarg, no obstant és el mode d’assegurar-nos un procés d’entrenament favorable, sense cap tipus d’obstacle i adaptat a les nostres circumstàncies.\nCal orientació professional\nAmb aquestes premisses simplement hem de deixar-nos guiar pel nostre tècnic i aportar si cal, les consideracions oportunes al nostre entrenament per tal que sigui el més el més divertit possible. En aquest sentit, a les graelles d’activitat dirigides dels clubs Claror en trobem un bon grapat que estan molt orientades al treball de la força resistència, aquesta tendència generalitzada ens permet per una banda ajustar les càrregues de treball (intensitats), també enforteix la relació amb treballs de resistència de mitja i alta intensitat i per últim permet combinar el nostre entrenament amb continguts més específics de força que es podrien exercitar en les sales de fitness. Dins de totes les alternatives que es poden trobar en un pla d’entrenament la que és autènticament innegociable és el descans, cal tenir absolutament clar que l’absència d’activitat física forma part de l’entrenament, en cas de no respectar-ho disminueixen les opcions de que l’organisme assimili els nous estímuls i generi així la millora necessària que ens permetrà continuar. Això és un fet absolutament innegociable i de caire molt personal, ja que les respostes sobre les càrregues cada cos les assimila d’una manera determinada. Per aquesta raó, durant les primeres setmanes és vital que hi hagi conversa i interacció entre tècnic i esportista per donar informació de primera mà sobre les nostres reaccions.\nL’alerta sobre el treball de la força i sobre la condició física general ha de mantenir-se activa de forma permanent, és la conseqüència de mantenir un estil de vida tan sedentari com el que hem heretat.


20864 - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: 20864\n1 p, 530.4 KB Problemes actuals en anàlisi política  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n1 p, 350.1 KB Problemes actuals en anàlisi política  / Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia\n5 p, 38.9 KB Problemes actuals en anàlisi política  / Etherington, John ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències Polítiques i de Sociologia


Productes | XOP Física\nEl sensor Humidec® és un sensor d’humitat per al control del rec. Es tracta d’un sensor molt compacte, resistent i relativament barat, que permet controlar localment el nivell d’humitat en grans extensions agrícoles, camps de golf, jardins, etc., per a subministrar aigua segons la necessitat real de cada punt del sòl.\nEl seu principi de funcionament és la mesura de la conductividad de la terra, la qual varia de manera proporcional al seu contingut en aigua. Les mesures d’humitat es poden prendre bé mitjançant un lector o programador digital, o bé a través d’un sistema centralitzat. Un mateix lector pot controlar fins a un màxim de 5 sensors simultàniament. El\nsensor se subministra amb 5 m de cable.\nRang de mesura d’humitat del sòl: 20% a 2% en pes d’aigua sobre pes de terra.\nRang de mesura de conductividad de l’aigua: entre 0 i 700 mS/cm.\nLectura centralitzada via ràdio o cable.\nEixida programable per a l’actuació sobre electrovàlvules o relés tipus “latch”.\nDetecta congelació del sòl.\nCompensació de temperatura opcional.\nLector manual amb conversió a centibars.\nMesura de conductividad de la terra\nControl de salinitat del sòl\nMesura de conductivitat de l’aigua\nControl mediambiental i instal·lacions industrials\nControl de fertiirrigació\nMesura d’humitat de la terra\nControl del rec\nPrevenció de incendis forestals\nLa resposta del sensor presenta una gran linealitat tant en mesures de conductivitat enfront del contingut d’aigua en el sòl, com en mesures de conductivitat de l’aigua fins a 50 mS cm-1 (aproximadament la conductivitat de l’aigua de mar).\nstyle="text-align: justify;"> El sensor s’ha provat en diversos camps experimentals, entre ells un camp de tarongers amb rec per degoteig, col·locant dues unitats a diferents profunditats. En la resposta es pot observar l’arribada del front humit amb cert retard (uns 10 minuts) respecte a l’inici del rec i altre tant en la seua arribada al sensor més profund. Aquest retard depèn de la humitat de partida del terreny. L’alta conductància es deu al pas d’aigua líquida, que una vegada ha percolat totalment permet la lectura de la humitat absorbida per la terra. El sensor més profund detecta aigua líquida durant molt major temps (1 hora) a causa de la menor velocitat de flux de l’aigua amb l’augment de la profunditat.\nExemple de monitoratge de rec de tarongers per degoteig amb dos sensors Humidec® instal·lats a diferents profunditats. Després del rec diari hi ha una forta pujada de la humitat en el sòl. El sensor més profund respon 1 hora després que el superficial, corresponent al mateix temps que tarda l’aigua a penetrar a aquesta profunditat. Els sensors van detectar la fallida de la bomba de rec que es va produir el dia 11. El sensor permet monitorizar el rec automàtic sense desplaçar-se a l’hort per a comprovar el seu funcionament.


Daniel Clowes no és un superheroi - Llibres - Time Out Barcelona\nDaniel Clowes no és un superheroi\nEl dibuixant nord-americà crea un nyicris adolescent amb moltes capacitats a 'El rayo mortal'\nUna pregunta dirigida a tots els lectors mascles: de petits, mai no havíeu tingut fantasies de superheroi? No estic parlant de fantasies altruistes d'evitar la col·lisió de la Terra contra un meteorit, o d'aconseguir la pau mundial. Més aviat d'aquelles en les quals, a base de fer cruixir dents i rancúnia, assolíeu una sobtada força bruta que us permetia posar les peres a quarto al pinxo del pati de l'escola.\nAquest és, almenys, el cas del nostre entrevistat, l'autor de còmics nord-americà Daniel Clowes (Chicago, 1951). El seu nou còmic, El rayo mortal (Mondadori), parteix d'aquesta premissa: un nyicris adolescent de Chicago, cap a finals dels 70, descobreix que fumant-se un cigarret aconsegueix una força sobrehumana. I que és capaç de convertir una pistola de plàstic treta d'un pot de cereals en un raig aniquilador. Qui conegui Clowes -el gran autor de còmics alternatius, perdó, novel·la gràfica, de la seva generació, dibuixant i guionista amb un talent únic per ressaltar els elements grotescos de la realitat i la quotidianitat del que és sobrenatural- ja es pot imaginar que no som davant un còmic de superherois contemporani. És a dir, d'aquells estil Kick-ass que, embolcallats amb tocs de realisme, asseguren desconstruir la figura del superheroi, però en realitat reediten l'eterna història del bo contra el dolent amb excel·lents guions. No. Quan pregunto a Clowes per si està familiaritzat o l'ha influït aquest subgènere, em talla amb veu glacial: "No em pot haver influït gens perquè mai no he llegit res. Ni una sola vinyeta i no em podria interessar menys".\nNi de petit, li interessaven els superherois de l'època daurada del còmic? "Fins als set anys hi pensava tota l'estona, llegia sobretot Marvel. Però després, quan vaig descobrir les noies i altres formes d'art, no hi vaig tornar a pensar-hi mai més", riu. No li interessa ni tan sols la celebrada The Boys de Garth Ennis? Una descarnada i pornogràfica sàtira que... "Tant em fot si són bons o dolents, aquests còmics!", em talla sec. "Hi ha alguna cosa en aquesta estètica que em deprimeix, que em fa que em vulgui allunyar del còmic". Intueixo un filó en aquest odi per malles i capes. Quan l'autor era una jove promesa del còmic underground que començava a treure el cap, eren l'enemic a batre? "En aquella època -rememora- només podies vendre els teus còmics en botigues on als propietaris no els interessava el mitjà dels còmic, sinó potser només aquesta mena de fantasies. O sigui que els meus còmics, els de Crumb i gent similar, anaven directes a una caixa de cartró al fons de la botiga. Et senties com si el propietari se n'avergonyís. Que hagués de mantenir això pels quatre rarets que ho demanaven. I sí, estàvem molt ressentits, per la manera com ens ficaven dins d'un gueto. Ens sentíem castigats". Tot això ho diu sense perdre el to de veu glacial que es pressuposa als seus personatges. I amb la mateixa veu puntualitza que "un cop que van començar a arribar els meus còmics a les llibreries i els va poder llegir tothom, aquesta animositat va desaparèixer". D'acord. Si alguna cosa es desprèn del protagonista d'El rayo mortal és que la barreja de superiorat moral i força brutal és abjecta. Sota l'excusa de voler fer el bé, Andy, el protagonista, s'embranca en una sèrie d'assassinats i en un exercici de la brutalitat que de tant trivial és ridícul: reben el xicot de la seva germana perquè és un porrero, també un gos antipàtic, i un cambrer desagradable... Aquest seria el resultat, assegura Clowes, d'haver pogut fer realitat les fantasies superheroiques que tenia d'adolescent. Estaven originades per "un sentiment total de falta de poder frustrant", que el va portar a fantasies "d'exercir la dominació". Mentre Clowes anava escrivint, intentava que el seu "cervell adolescent imaginés com hauria anat tot si hagués estat possible exercir aquesta dominació". Clowes manté que, a qualsevol edat, "el cervell masculí sempre té aquesta cosa reptiliana d'adolescent, agressiva, funcionant". Ara bé, també hi podem trobar una lectura política: el còmic va prendre forma en els anys immediats a l'11 de setembre del 2001, motivat per "la impotència que sentia davant una situació que ningú volia, només un govern de bojos llunàtics que exercien un poder ximple i s'autojustificava tota l'estona". Afegeixo jo que una tercera lectura podria ser la de l'obcecat que està convençut que fa allò correcte i en realitat només fereix gent propera, llença la seva vida als porcs. "Des de ben petits, tots tenim motius psicològics per fer coses que creiem que són absolutament òbvies i els altres haurien d'entendre. És així de simple", conclou Clowes.\nMassa bona persona per dirigir\nEl terme novel·la gràfica pràcticament es va inventar per etiquetar la feina de Clowes, Peter Bagge i Chester Brown, els grans autors de còmic nord-americà que van protagonitzar la darrera revolució en el món de la vinyeta. En el seu moment, Clowes va ser molt crític amb aquest terme. No li sembla poc precís per definir els seus còmics? Gran part de la seva obra són ficcions que s'han anat publicant per entregues. I una novel·la implica una unitat narrativa. "A meitat dels 90, aquesta mena de format de còmic, barat i en blanc i negre, era gairebé una opció vital. La revista de còmics era com un hub de comunicació, perquè la gent t'enviava cartes i tu les contestaves, i et feia la impressió que perquè funcionés tot, les coses havien de ser així sempre. De sobte, les comunicacions instantànies van fer que tot allò semblés irrellevant", rememora. Ara, prefereix amb diferència publicar el llibre sencer: "Quan sortia una recopilació en format llibre, tenies la sensació que ja no hi havia res de nou. És molt més excitant fer llibres complets".\nSigui com sigui, la consideració artística de la seva feina és inqüestionable, fins i tot per la crítica d'art. Té una retrospectiva sobre la seva obra al Museu d'Oakland que en algun moment arribarà a Europa. La pregunta sobre com el fa sentir això obté una resposta cent per cent 'clowesiana': "Doncs estrany. Quan vaig entrar al museu, no em semblava que mirés la meva feina. La majoria eren originals meus i em vaig sentir com el col·leccionista més gran de Clowes del món".\nTampoc no es pot sentir decebut per la seva relació amb el cinema. De l'adaptació de Ghost World, amb guió del mateix Clowes, en va sortir una pel·lícula excel·lent. I encara que la poderosa Wikipedia diu que està treballant en tres films més ("és mentida! Volia corregir la informació que tenen sobre mi i no em deixava!"), assegura que mai de la vida faria de director. "Ho vaig intentar, però em vaig adonar que un director ha de ser un cabró gran part del temps; ha de maltractar la gent per poder plasmar la seva visió fílmica". Clowes només maltracta la gent en els seus còmics.


Pàvlova » Bojos per la cuina\n« Confit d’ànnera amb chutney de prunes de frare\nTruita d’espinacs i julivert »\nAnna Pàvlova (Sant Petersburg, 1881 – L’Haia, 1931) va ser una ballarina excepcional. En honor seu es va crear aquest pastís, delicat, fràgil i d’una lleugeressa que es va voler comparar amb la seva dansa. Com en altres elaboracions que s’han fet famoses amb els anys arreu del món, hi ha polèmica sobre el vertader origen del pastís. Se’l disputen Austràlia i Nova Zelanda.\nSigui quin sigui, si no l’heu tastat mai, no us el podeu perdre si sou llépols. La base és una corona de merenga cuita. Aquesta corona es farceix de nata batuda i damunt s’hi posen fruites. Nosaltres hem optat per les fruites del bosc. L’acidesa dels gerds i dels nabius casa molt bé amb la merenga, que és molt dolça. Imaginau-vos la sensació en posar-vos dins la boca una cullerada de Pàvlova: la base cruixent i dolça de merenga mesclada amb la nata muntada i el contrast àcid de les fruites… Un plaer indescriptible.\nDe la corona de merenga:\n4 blancs d’ou a temperatura ambient\n5 g de farina de blat de moro (Maizena)\n1 culleradeta (de les de postres) de vinagre de vi\n300 g de fruites del bosc (poden ser congelades)\nPosau els blancs d’ou dins un bol amb la sal i començau a batre’ls amb la batedora elèctrica de barnilles a potència mitjana. Quan comencin a ser escumosos, afegiu-hi una cullerada de sucre i continuau pujant-los a potència màxima incorporant la resta de sucre de mica en mica (això és molt important per aconseguir la consistència adequada). Quan ja l’hagueu afegit tot seguiu batent dos minuts més encara. Abocau-hi ara el vinagre i bateu-los una mica més. Agafau un colador molt fi i afegiu-hi la farina de blat de moro a través del colador. Remenau la merenga molt suaument amb una cullera de fusta o amb una espàtula (no amb la batedora elèctrica!) perquè la farina es distribueixi uniformement.\nEnceneu el forn a 100º.\nPosau la merenga dins una màniga de pastisseria. Tallau un tros de paper sulfuritzat de 30 x 30 cm. Dibuixau-hi al mig un cercle de 20 cm amb un llapis. Donau-li la volta i col·locau el paper damunt una llauna de forn. Ajudant-vos de la màniga, emplenau tota la superfície del cercle amb una capa de merenga fent una espiral d’un dit de gruix, aproximadament. Llavors, també amb la màniga, distribuïu la resta de la merenga per les voreres de manera que quedin més altres i formin un recipient. Empolvorau la corona de merenga amb un poc de sucre en pols i enfornau-la. Ha de coure a 100º durant 1 hora. No obriu el forn durant la cocció. Passada l’hora, apagau el forn i deixau-la refredar completament dins el forn apagat.\nNetejau les fruites i posau-les al foc amb el sucre. Feis-les bullir durant 5 minuts al mínim. Apagau el foc i reservau-les dins un altre recipient. Podeu optar també per decorar el pastís amb les fruites sense coure-les amb sucre, sobretot si són fresques.\nMuntau la nata. Quan ja tengui un poc de consistència incorporau-hi el sucre per tandes. En ser ben ferma, guardau-la a la gelera.\nPer muntar el pastís, despreneu amb molta cura la corona de merenga del paper (és fràgil i fa esquerdes, és normal) i posau-la dins una safata rodona. Farciu-la amb la nata i decorau-la amb les fruites (han de ser completament fredes!). Guardau la pàvlova a la gelera dues o tres hores abans de servir-la.\nPodeu coure la corona de merenga el dia anterior i muntar el pastís l’endemà. En aquest cas heu de guardar-la dins un recipient hermètic.\nL’única dificultat del pastís és la corona de merenga. Per això convé que us assegureu que el recipient on bateu els blancs és ben net i eixut. A l’hora de separar els blancs dels vermells, anau amb molt de compte que no us caigui gens ni mica de vermell dins el recipient dels blancs. Si no ho heu pogut evitar, és millor tornar a començar de bell nou, perquè els blancs no pujaran com toca si hi ha traces de vermell.\n5/9/2011 | Categoria: Postres, Receptes, Vegetarianes | 4 comentaris - Deixa el teu!


Avisos disponibilitat de la seu - Seu Electrònica\nAvisos disponibilitat de la seu>\nPSCP (Perfil del contractant)\nAturada dels serveis de la Seu Electrònica\nEntre les 8:00 del divendres 1 i les 8:00 del dilluns 4 de novembre, per tasques de millora de la infraestructura informàtica de la UAB, aquesta seu i els serveis corporatius enllaçats no van estar disponibles.\nEls serveis s'han restablert el 2/11/2019 a les 10:30 h (abans de la previsió inicial)\nIndisponiblitat del servei de notificació electrònica: 21 i 28 juliol.\nPer tasques de manteniment de la plataforma e-NOTUM de l'AOC, que utilitza aquesta seu, el servei va romandre aturat entre la 01:00 h i les 13:00 h del diumenge 21 de juliol i entre la 01:00 h i les 13:00 h del diumenge 28 de juliol.\nEls serveis s'han restablert els dies 21/7/2019 i 28/7/2019\nIndisponiblitat del serveis de l'AOC els dies 6 i 13 de juliol.\nPer una intervenció programada dels serveis de l'AOC que empra aquesta seu, els dies 6/7/2019, de 10:00 a 16:00, i el 13/7/2019, de 10:00 a 16:00, no van estar disponibles:\nEls serveis s'han restablert el dia 6/7/2019 i el 13/7/2019\nIndisponiblitat del servei Factures Electròniques d'aquesta seu electrònica.\nEntre les 15:00 i les 15:30 del dimecres 05/06/2019 es va realitzar una intervenció tècnica que va afectar el servei de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica: eFACT (Factures Electròniques). Durant el temps de la intervenció aquest servei no va estar disponible.\nEls serveis s'han restablert el dia 5/06/2019\nIndisponiblitat del servei Tauler d'Anuncis d'aquesta seu electrònica.\nEntre les 08:00 del dissabte 18/05/2019 i les 22:00 del diumenge 19/05/2019 es va realitzar una intervenció tècnica que va afectar el servei de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica: eTauler (Tauler d'Anuncis Electrònic). Durant el temps de la intervenció aquest servei no va estar disponible.\nEls serveis s'han restablert el dia 19/06/2019\nIndisponiblitat dels serveis de Notificació i Tauler d'Anuncis d'aquesta seu electrònica.\nEl dimecres 8 de maig de 2019, entre les 14 i les 16 hores, es va fer una intervenció tècnica que afectà als serveis de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica: eNotum (Notificació Electrònica) i eTauler (Tauler d'Anuncis Electrònic). Durant el temps de la intervenció aquests serveis no van estar disponibles.\nEls serveis s'han restablert el dia 8/05/2019\nIncidència detectada a la plataforma EACAT i l'accés a serveis de l'AOC (6-5-2019 - 12 h).\nDetectada una incidència que provocà problemes de rendiment i d'accés a la plataforma EACAT. Aquesta incidència afectà a serveis que empra aquesta seu electrònica: eNotum, eTauler i Perfil del Contractant.\nEls serveis s'han restablert el dia 6-5-2018 a les 16:04\nIndisponiblitat dels tràmits i serveis d'aquesta seu electrònica.\nPer la revisió obligatòria anual de les instal·lacions elèctriques de l'Edifici D, que va implicar un tall de subministrament elèctric amb una aturada dels Serveis Informàtics. Aquesta intervenció va afectar totes les aplicacions corporatives, incloses les que incorpora aquesta seu electrònica, des de les 4:30 h del 16-4-2019 fins les 8:00 h del 17-4-2019.\nEls serveis s'han restablert el dia 17/04/2019\nAturada tècnica del Tauler d'Anuncis (eTauler).\nA causa de tasques de tipus tècnic, el servei eTauler de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica, no va estar disponible entre les 08:00 del dia 23/03/2019 i les 22:00 del dia 24/03/2019.\nEls serveis s'han restablert el dia 24/03/2019\nAturada dels serveis AOC que empra aquesta seu: eTauler, eNotum, eFact i eContractació.\nA causa d'una intervenció programada de manteniment, els serveis AOC, que empra aquesta seu electrònica: eTauler (Tauler d'anuncis), eNotum (Notificació electrònica), eFact (Facturació electrònica) i eContractació (Perfil del contractant), no van estar disponibles entre les 21:00 del dia 18/03/2019 i les 07:00 del dia 19/03/2019.\nEls serveis s'han restablert el dia 19/03/2019\nAturada tècnica del Tauler d'Anuncis Electrònic (eTauler).\nA causa de tasques de tipus tècnic, el servei eTauler de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica, no va estar disponible entre les 09:00 del dia 02/02/2019 i les 22:00 del dia 03/02/2019.\nEls serveis s'han restablert el dia 3/02/2019\nAturada tècnica del Perfil del Contractant (eContractació).\nA causa d'una intervenció programada a la Plataforma de Serveis de Contractació Pública, el servei e-Contractació de l'AOC, que empra aquesta seu electrònica, no va estar disponible entre les 08:00 i les 09:00 del dia 02/02/2019.\nEls serveis s'han restablert el dia 2/02/2019\nAquesta Seu Electrònica no va estar operativa durant els dies 17, 18 i 19 fins les 12 h del dia 20 de novembre de 2018, a causa d'una avaria greu dels sistemes informàtics corporatius de la UAB.\nDurant aquest període es va informar dels sistemes alternatius d'informació i per a realitzar tràmits.\nSERVEIS RESTABLERTS: 20-11-2018 a les 12 h\nIntervenció programada dels serveis AOC 12/09/2018.\nEl dimecres, 12 de setembre, a partir de les 22 h, es va realitzar una intervenció en els serveis de l'AOC amb una durada de 4 hores. Durant aquesta franja no van estar disponibles: e-Tauler (Tauler d'anuncis), e-Notum (Notificació electrònica), e-Fact (Facturació electrònica) i e-Contractació (Perfil del contractant).\nEls serveis s'han restablert el dia 13/09/2018 al final de la intervenció programada\nIntervenció programada per tasques de manteniment AOC.\nA causa d'una intervenció programada el dimecres 29/08/2018 a les 15.30 hores, diversos serveis i plataformes de l'AOC, que utilitza aquesta seu, es van veure afectats. Serveis afectats: e-Tauler (Tauler d'anuncis) i e-Notum (Notificació electrònica).\nEls serveis s'han restablert el dia 29/08/2018 al final de la intervenció programada (30 minuts)\nIndisponibilitat d'emissió certificats idCAT al Registre General de la UAB.\nEl 9-05-2018 no es van poder emetre certificats IdCAT al Registre General de la UAB degut a una aturada del servei per a una intervenció de l'AOC.\nIndisponibilitat e-NOTUM (Notificació electrònica) 4/04/2018 de 22:00 a 24:00 h.\nIndisponibilitat dels tràmits d'aquesta seu electrònica (tràmits i gestions).\nIndisponibilitat del servei de Factures Electròniques (eFACT de l'AOC). Per tasques de manteniment de la plataforma de factura electrònica eFACT que utilitza aquesta seu, entre les 15.00 hores i les 17.00 hores dels dies 15-11-2017, 29-11-2017, 13-12-2017 i 27-12-2017, es va realitzar una aturada tècnica programada que va afectar el funcionament del servei.\nIndisponibilitat del servei de Notificació Electrònica (eNOTUM de l'AOC). Per tasques de manteniment el servei eNOTUM, que utilitza aquesta seu, no va estar operatiu des del 29/11/2017 a les 17:00.\nEl servei de Facturació Electrònica de l'AOC (e-FACT) que utilitza aquesta seu no va estar disponible el dia 11/09/2017 de 15:00 a 17:00 hores, per una intervenció programada de tasques de manteniment.\nPer tasques de manteniment tècnic dels serveis AOC que empra aquesta seu:\nEl dia 22 de febrer de 2017, de les 20:00 a les 22:00, hi va haver una intervenció programada per resoldre incidències d'accés al servei e-Contractació de l'AOC (Perfil del contractant) que utilitza aquesta seu. Durant aquest periode no es va poder accedir al servei.\nEl dia 8 de febrer de 2017, de les 22:00 a les 24:00, hi va haver una intervenció per tasques de manteniment, que implicà un tall als serveis d'interoperabilitat i totes les aplicacions del Consorci AOC durant el temps de la intervenció. Aquesta seu utilitza els següents serveis AOC:\nSeu electrònica no disponible.\nPerfil del contractant no disponible.\ne-Notum no disponible.\ne.FACT no disponible.\nDe les 00:05 h a les 06:00 h del 07/07/2016 hi va haver una aturada dels serveis del Consorci AOC, que incorpora aquesta seu, per intervenció programada de tasques de manteniment.\nDe les 8,00 h del dissabte, 18 de juny a les 12,00 h del diumenge, 19 de juny no van estar operatius els serveis d'aquesta seu per una intervenció programada de millora de la infraestructura.\nDe les 20,00 h a les 22,00 del dissabte, 18 de juny no estarà operatiu el servei Perfil del Contractant d'aquesta seu.\nDe les 21 h del 10/06/2016 a les 6 h de l'11/06/2016 hi va haver una aturada dels serveis del Consorci AOC, que incorpora aquesta seu, per intervenció programada de tasques de manteniment.\nDe les 8,00 h a les 12,00 h del 27/04/2016 no van estar operatius els serveis d'aquesta seu per una intervenció programada de manteniment.\nDe les 15,00 h del 11/03/2016 a les 17,30 h del 11/03/2016 no va estar operatiu el registre electrònic dels tràmits amb certificat digital d'aquesta seu, per una intervenció programada de manteniment (migració del motor BBDD).\nDe les 14,00 h del 12/11/2015 a les 20,00 h del 13/11/2015 no va estar operatiu el registre electrònic dels tràmits amb certificat digital d'aquesta seu, per una intervenció programada de manteniment.\nIntervenció programada per manteniment dels serveis AOC que incorpora aquesta seu: e-NOTUM i e-Tauler.\nPer l'aturada d'aplicacions de gestió i serveis, programada pels serveis informatis, per renovació i ampliació de la infraestructura d'emmagatzemament de dades i de còpies de seguretat, aquesta seu electrònica no va estar operativa entre les 15,00 h del divendres, 26 de juny i les 23,00 h del diumenge, 28 de juny de 2015.\nPer tasques de manteniment, el verificador de documents d'aquesta seu electrònica no va estar operatiu entre les 8,00 h i les 9,30 h del dimecres, 13 de maig de 2015.\nSeu electrònica no operativa entre les 4,30 h del 31-02-2015 a les 8,00 h de l'1-04-2015 per aturada elèctrica al Servei d'Informàtica.


Obres de renovació al carrer dels Horts de Constantí | Diari de Tarragona\nObres de renovació al carrer dels Horts de Constantí\nTenen un pressupost d’execució de 49.000 euros i s'executaràn en un termini aproximat d'un mes aquest primer tram\n9 de Abril de 2018 - 13:30 hs\nImatge de les obres al carrer dels Horts. Foto: Cedida\nAquesta setmana han començat els treballs de renovació i millora al primer tram del carrer dels Horts. Les obres tenen un pressupost d’execució de 49.000 euros (IVA no inclòs) i es realitzaran en un termini aproximat d’un mes.\nL'execució d'aquestes obres respon a la necessitat de renovar el carrer degut al seu estat de deteriorament i a les constants fuites d’aigua que es produïen. Consistiran en la renovació de la xarxa d'aigua potable, la xarxa de clavegueram i el paviment del carrer. Les obres contemplen també adaptar el carrer a la normativa actual pel que fa a l’amplada de la calçada i les voreres\nL’àmbit d’execució el projecte comprèn entre la cantonada del carrer Major amb el propi carrer dels Horts fins a la Plaça Mossèn cinto Verdaguer. Aquests treballs implicaran talls en el trànsit que afectaran la circulació de vehicles en aquest tram mentre durin les obres.\nDes de l’Ajuntament de Constantí es demana disculpes a la ciutadania pels inconvenients que aquests treballs puguin generar, i alhora es solicita la col·laboració i comprensió per al bon desenvolupament de les obres.


Al ritme de les “ye-ye” – trentadies.com\nAquest mes us proposem una passejada des de Lleida a la Pobla de Segur en un tren històric, tot recorrent alguns dels paisatges més espectaculars de Catalunya a bord del “Tren dels Llacs”. Per a apassionats de la historia del ferrocarril i per als que no, també. ¡Viatgers al tren!\nText i fotografies Jordi Mateu i Valls\nLa ruta ferroviària que us proposem té l’origen en el fallit projecte transpirinenc d’unir la ciutat de Lleida amb la de Saint Girons, a França, a través del Port de Salau, en un traçat de 89,35 km. Inaugurada el 3 de febrer de 1924 (tram Lleida – Balaguer), el tram fins a la Pobla de Segur uneix la capital del Segre amb el final de línia des de 1951.\nL’any 2005 la línia, en mans de Renfe, era deficitària i a punt de tancar, per la qual cosa la línia Lleida–La Pobla de Segur és traspassada “in extremis” per Renfe a Ferrocarrils de la Generalitat. Tot seguit, a l’abril de 2006, comencen les obres de restauració del traçat i a l’estiu del 2007 es restableix el servei de la línia.\nEl traçat transcorre inicialment per la dreta del riu Segre des de Lleida, travessant la fèrtil plana ilerdenca farcida de fruiters, fins a Balaguer. Ho fa per una via única en un itinerari planer fins que arriba a les primeres muralles muntanyoses de Sant Llorenç de Montgai i Camarasa, incipients contraforts del colossal Montsec que s’alça una mica més al nord, i que acabarem travessant pel mític pas de Terradets.\nBen aviat, el tren s’endinsa a la conca del riu Noguera Pallaresa, que ressegueix fidelment entre embassaments i congostos espectaculars, fins a la Pobla de Segur. Per arribar-hi el tren, convertit per mor del gegantí paisatge en una insignificant eruga penjada a cavall de parets i precipicis, travessarà un total de 41 túnels i 31 viaductes.\nL’encant d’un temps passat\nTot i que els actuals trens que donen servei a la línia són moderns -es van posar en servei l’any passat- i disposen de totes les comoditats, us recomanem sens dubte que feu el trajecte a bord del “Tren Històric” que circula en determinades ocasions (vegeu dates i horaris) per aquesta espectacular ruta.\nLes locomotores dièsel de la sèrie 308 que arrosseguen els vagons varen ser construïdes l’any 1968 i estaven concebudes per prestar serveis mixtes tant de línia com de maniobres. Aquestes unitats tractores són conegudes com a “ye-yés” -d’aquí el títol del reportatge- pel seu característic moviment de balanceig.\nLes “ye-yés” arrosseguen quatre cot- xes d’època de la sèrie 6000, un cotxe cafeteria, on a més d’una espaiosa bar-ra des d’on contemplar el paisatge que travessem hi trobarem diversos seients amb taules, i per últim també un furgó postal. Tot a l’interior us transportarà a l’època més romàntica del transport per ferrocarril de la primera meitat del segle passat. Una experiència, de debò, memorable.


L'era de l'energia neta\nTags: lenergia solar lenergia solar els costos han els telegravefons mogravebils produccioacute denergia solar\nAra, els experts estan dient el mateix de l'energia solar. Assenyalen que, després de dècades de desenvolupament, l'energia solar tot just subministra un 1% de les necessitats energètiques del món. Diuen que l'energia solar és ineficient, massa cara d'instal·lar, poc fiable, i es quedarà sense subsidis del govern. Ells també s'equivoquen. La solar, serà tan omnipresent com els telèfons mòbils ho són ara.\nEl futurista Ray Kurzweil apunta que l'energia solar s'ha duplicat cada dos anys durant els últims 30 anys, i els costos han estat caient. Posiblement l'energia solar estigui lluny de complir amb el 100% de les necessitats energètiques d'avui. El consum d'energia seguirà augmentant. Però, per les estimacions de Kurzweil, les fonts renovables de baix cost proporcionaran més energia que la que necessita el món en menys de 20 anys. Fins i tot llavors, només utilitzarem una part de la llum solar que cau sobre la Terra.\nEn llocs com Alemanya, Espanya, Portugal, Austràlia i el sud-oest dels Estats Units, la producció d'energia solar residencial a gran escala ja ha arribat balance net amb els preus mitjans de l'electricitat residencial. En altres paraules, a llarg termini, no costa més instal·lar panells solars que comprar l'electricitat de les empreses elèctriques.\nEls preus dels panells solars han caigut un 75% cent en els últims cinc anys i cauran molt més, gràcies a que les tecnologies milloraran l'escala de producció. Al 2020, l'energia solar serà prou competitiva amb l'energia generada a partir de combustibles fòssils de manera no subvencionada a gairebé tot el món. En la propera dècada, només hi haurà una fracció de les alternatives basades en combustibles fòssils.\nNo és simplement la producció d'energia solar la que està avançant a un ritme ràpid; existeixen també tecnologies per aprofitar l'energia del vent, la biomassa, tèrmica, mareomotriu i l'energia de residus en descomposició. I projectes d'investigació a tot el món estan treballant en la millora de la seva eficiència i eficàcia. L'energia eòlica, per exemple, també s'ha reduït dràsticament en preu, i ara és competitiva amb el cost de les noves plantes d'energia que cremen carbó als Estats Units.\nMalgrat l'escepticisme dels experts i les crítiques dels detractors, no hi ha dubte que ens dirigim cap a una era d'energia neta il·limitada i gairebé gratis. Això té profundes implicacions.\nEn primer lloc, hi haurà la interrupció de tota la indústria dels combustibles fòssils. Els intel·ligents estan adoptant l'energia solar i eòlica. Altres estan pressionant per aturar el progrés de l'energia solar. Sigui com sigui. hi ha testimonis de com diversos grups a Oklahoma, van persuadir als legisladors per aprovar un recàrrec en les instal·lacions solars.


Violència de gènere 2.0 | Elena Embuena\n23 Novembre 2011 eembuena\nAquesta setmana es realitzen arreu activitats per expressar el rebuig contra la violència vers les dones.\nCom cada any, a la nostra ciutat, Violeta: associació contra la violència de gènere, realitza el seu acte “No te olvido” en record de totes les dones assassinades en el darrer any. Normalment el fan a l’aire lliure però com dilluns amenaçava pluja ho varen fer al Centre Cívic de Les Planes.\nCom sempre un acte colpidor perquè llegir els noms de cadascuna de les dones, enguany 64, fa que no siguin una estadística sinó una persona que ha perdut la vida a mans d’una parella o exparella.\nDimarts vaig anar a Jornada organitzada per la Diputació de Barcelona que amb el títol “Prevenció de la violència de gènere en les societats 2.0” on vaig poder conèixer estudis que s’estan realitzant a nivell de prevenció i experiències que s’estan duent a terme a nivell municipal arreu del món.\nMolt interessants els estudis que s’estan realitzant, amb coordinació de diferents universitats, sobre com són les relacions que s’estableixen entre la gent jove a partir de les TIC, les xarxes socials i com s’expressen, tan en les fotografies com en els textos, repetint patrons: Passió/violència. Dependència i sacrifici, Sentiments negatius. Amor com a destí.\nFantàstica el Programa que s’està duent a terme a Tenerife “Enrédate sin machismo” que consta d’accions de prevenció, sensibilització i informació dirigides especialment a adolescents i joves. Que a través d’internet pot arribar més directament i està generant una construcció col·lectiva de coneixement.\nL’experiència “Juga amb la Igualtat” més dirigida a les edats d’Educació Primària és la que ens va presentar l’Ester Arcos i que s’està desenvolupant des del Consell Comarcal del Bages, dirigida a la població de 34 municipis.\nEls Mossos d’Esquadra varen venir a explicar la temàtica de les xerrades que fan als instituts de secundària sobre la inseguretat de la xarxa.\nA la nostra ciutat hem treballat amb les entitats a través de la campanya “Contra la violència de gènere totes les nostres veus”, també fent formació al professorat i tallers amb joves i el proper dia 25 de novembre a les 17,30 farem la cadena humana davant de l’Àrea de Serveis a la Persona i després es llegirà el Manifest de rebuig de la violència masclista.\nEn aquesta època d’ “ajustos pressupostaris” les polítiques de gènere també pateixen retallades, però es fa necessari seguir prioritzant accions preventives i de sensibilització per tal que adolescents i joves no segueixin reproduint les pautes de comportament masclista que està fent que la majoria de dones assassinades siguin menors de 30 anys.


Santa Coloma de Gramenet s’apressa a convertir ara el que va ser el Lázaro dels rius europeus en un refugi de la biodiversitat amb grans perspectives d’èxit\n14 de d’abril del 2021. Actualitzada 15 de d’abril del 2021 a les 18:28\nEl Besòs, el més Lázaro dels rius europeus. No només durant els últims 20 anys ha ressuscitat als ulls dels que un dia el van conèixer més immund que els estables d’Augies, sinó que hi ha nous i fabulosos plans per a aquesta conca fluvial renascuda d’entre els morts. En dues fases d’aquí al 2025 i amb una inversió de 6,8 milions d’euros es pretenen convertir 2,5 quilòmetres del seu curs en la llar de noves espècies i, més important encara, en llit conjugal d’alguns animals que ja han fet seu aquest espai però que encara es fan el desentès a les trompetes de l’amor. Aquesta és una història literalment bestial.\nL’‘Alcedo atthis’, segons la nomenclatura gestada per Linné, o simplement blauet per a la legió d’ornitòlegs que pobla Catalunya, és un bon exemple d’aquest dilema en què es troba el Besòs i que acaba de ser anunciat per l’autoritat competent al costat de les cristal·lines aigües de la conca. És només una més de les 200 espècies d’aus albirades al riu, una xifra sempre creixent, que ningú ha reintroduït, senzillament hi han arribat. Amb la seva panxa daurada i el seu llom turquesa, és un ocell realment llampant, però no hi ha constància encara que hagi nidificat a les vores del Besòs. No és una decisió que aquest ocell prengui a la lleugera, no només perquè hagi d’excavar petits túnels entre la vegetació per posar els nius i que aquests no siguin descoberts per famolencs depredadors, sinó perquè la infància dels pollets és realment dickensiana. Molts moren ofegats la primera vegada que, com clavadistes d’Acapulco, se submergeixen a l’aigua a la recerca del seu primer peix. El que són les coses, el dia que això passi al Besòs serà en realitat una gran notícia, un formidable bioindicador de salut mediambiental. Eros i Tànatos, com sempre, una parella indissociable.\nAllò difícil, per no dir aparentment impossible, ja es va aconseguir. Convertir una autèntica claveguera a l’aire lliure en un riu de desitjable passeig era un Everest ecològic. Tot i que el part en va tenir moltes llevadores, cal reconèixer un mèrit especial a Santa Coloma de Gramenet, ja que van ser fons europeus assignats a aquest municipi els que es van fer servir per afrontar tan majúscul projecte. I de nou torna a ser Santa Coloma, per iniciativa de l’alcaldessa Núria Parlon, un dels motors d’aquesta nova fase, mà a mà amb dos municipis més de la riba esquerra del riu, Sant Adrià de Besòs i Montcada i Reixac, i amb el paraigua tècnic de l’Àrea Metropolitana de Barcelona.\nQue calia posar en marxa una nova etapa en la història d’aquest riu era una cosa, segons es miri, inapel·lable. Perquè el blauet prengui la decisió i per a molt més. Tot seguit, una dada que ho deixa ben clar. L’any 2002 es va fer una exhaustiva recerca de les espècie de peixos observables a la conca. Amb prou feines hi va haver res a anotar al bloc de notes del treball de camp. Cinc anys més tard, repetida la mateixa missió, va ser fàcil trobar tres espècies autòctones del lloc i una d’aliena, la carpa. El mújol i el bagre havien tornat al Besòs, la qual cosa no està malament, però el realment admirable aquell 2007 va ser constatar la presència d’anguiles, un peix que durant segles ha desconcertat la ciència i que a punt va estar de fer seure al divan psiquiàtric el mateix Sigmund Freud (en va disseccionar centenars a la recerca dels seus testicles sense saber, pobre, que fins a l’edat adulta literalment no tenen òrgans sexuals). Les anguiles neixen en les profunditats del mar dels Sargassos, a l’Atlàntic nord-oest, i només després, com a mínúsculas cries, migren milers de quilòmetres a la recerca de rius saludables. Que el Besòs tornés a entrar en la seva llista de destinacions per créixer i madurar és un examen aprovat amb nota que l’operació de resurrecció del riu va ser un èxit.\nAquest peix, tan saborós com amenaçat, serveix a la perfecció per resumir que nous plans estan previstos per al tram del riu situat per sobre del pont vell de Santa Coloma. Es condicionaran tres llacunes que serveixin de refugi per a tota la fauna que hi ha i que encara ha d’arribar. Una, a més, serà visitable com a espai didàctic. No es descarta, per exemple, que en l’última etapa de la inversió s’hi instal·lin casetes d’observació com les que ja hi ha al delta del Llobregat. La vegetació invasora, com la canya americana, serà substituïda per una altra d’autòctona, però amb summe tacte, molt a poc a poc, perquè l’actual, tot i que invasora, compleix una funció en absolut menyspreable. I, per a les anguiles, vet aquí la qüestió citada, es construiran escales naturals, perquè així s’anomenen aquests canals especialment habilitats perquè aquests peixos remuntin el curs i colonitzin noves aigües. Parlon promet que en poquíssims anys el curs colomenc del Besòs i el dels municipis riu amunt serà un refugi de biodiversitat. Ho prometen fa 30 anys i ningú s’ho hauria cregut.\nEl Besòs és, en el seu tram més pròxim al mar, un agradable parc fluvial, exquisidament respectat, per cert, pels seus usuaris quotidians, però des del punt de vista mediambiental és una cosa molt més important. És una artèria ecològica que connecta el mar amb Collserola. El maig passat, en ple confinament, una fototrampa instal·lada a la vora del riu va captar el pas a la carrera d’una mare i dues cries de llúdriga. De manera carinyosa se les va batejar com a llúdrigues poligoneres, perquè realment el seu hàbitat era un racó natural envoltat d’indústries i viaductes automobilístics i ferroviaris. Si la renaturalització del Besòs que ben aviat s’iniciarà funciona com cal, no seria descartable que en un futur pròxim les llúdrigues s’aventuressin a pescar al mar, gens estrany en aquesta espècie.\nTot dependrà, per descomptat, de la cohabitació amb els humans. La pandèmia no només va servir perquè una família de llúdrigues es deixés retratar en plena nit fa gairebé un any. En aquests mesos de letargia humana han sigut vistos a la conca del Besòs un cabirol, alguna guineu, per descomptat senglars alletant les seves cries i, més recentment, fins i tot un flamenc, que va ser notícia per l’excepcionalitat de la seva presència però que, tal com adverteix el naturalista colomenc Tomàs Carrión, caldrà estar pendent que no acabi per ser una cosa freqüent si el lloc acaba sent del grat d’aquesta espècie.\nEn essència, el projecte acabat de presentar no preveu alliberar al riu i els seus voltants cap animal, només crear les condicions perquè sigui un hàbitat desitjable i deixar després que la naturalesa faci la seva part. En realitat, això és exactament el que ha passat aquests últims 15 anys des que les aigües van superar el llindar de l’acceptable. D’això n’ha sigut testimoni directe i privilegiat David Perpiñán, que, com un Attenborough metropolità, va rebre l’encàrrec de censar amb fotos i vídeos la vida salvatge del riu. A la conca baixa del Besòs han sigut albirats en aquest treball de camp unes 200 espècies d’ocells i aus, 20 de papallones, 7 de peixos i 5 de mamífers. També variats rèptils i amfibis, entre els quals, per citar-ne un de gran valor, la reineta meridional, ‘Hyla meridionalis’, un dels amfibis més minúsculs d’Europa, però que es fa notar. Els mascles inflen el que en els humans seria la papada fins a aconseguir un efecte ‘subwoofer’ amb el seu cant que enlluerna les femelles i concedeix una música bucòlica al lloc.\nSón granotes esquives, però potser a les llacunes que es condicionaran en el projecte de renaturalització del Besòs potser serà possible fer-ho i, no només això, els més afortunats potser dins i tot tindran la sort d’albirar el que podria considerar-se la versió albina d’aquesta granota. La majoria són verdes perquè la seva pell genera dos pigments de colors primaris, el blau i el groc, però algunes, per un defecte genètic, són incapaces de produir aquest segon color i llueixen així un intens blau que faria les delícies del mateix Vermeer.\nVes a saber. Potser aviat Santa Coloma lluirà com ‘La vista de Delft’ del pintor neerlandès.\nSanta Coloma de Gramenet Animals Ecologia