Les millors platges d’Espanya: ASTÚRIES (Part 2) – l'Alba\nASTÚRIES (2ª Part)\nPLATJA DE LA CONCHA DE ARTEDO – Cudillero\nLa Concha de Artedo és una de les platges més especials d’Astúries. Distingida amb Bandera Blava, són una mica més de 700 metres de còdols en la part superior i sorra daurada en baixamar, ben equipada i amb bastant afluència de banyistes.\nEmmarcada dins del Paisatge Protegit de la Costa Occidental, gaudeix d’aigües cristal·lines i es troba molt resguardada. Existeixen testimoniatges que parlen del fondejo de submarins durant la Segona Guerra Mundial en les seves aigües, encara que no existeixen documents escrits sobre això que ho confirmin.\nPLATJA DE GULPIYURI – Llanes\nAquest Monument Natural no disposa de connexió visible amb la mar. És una platja d’interior, sense sortida directa a la mar. Està formada per sorra blanca i aigua salada, però el Cantàbric es bat a uns metres i només es cola per sota dels penya-segats. Mesura uns 40 metres de longitud i només es queda amb sorra durant la plenamar. Registra un fenomen denominat desguàs quan comença la baixamar. Està catalogada com a Monument Natural.\nGulpiyuri no disposa de cap servei i no és accessible, ja que està envoltada de prats amb una major altitud. La localitat més pròxima és Naus i l’accés es realitza a través d’un camí agrícola.\nPLATJA DE VEGA – Ribadesella\nEl Monument Natural de Vega i Entrepeñas reconeix tot l’entorn que s’obre al voltant d’aquesta platja, els penya-segats, el complex dunar… Conté elements de gran valor botànic, com per exemple la Linaria Supina, una planta que únicament s’ha localitzat en aquest punt del litoral asturià.\nL’arenal en si és un dels més extensos de la regió i està partit per la desembocadura d’un petit rierol. En ser molt obert, sol estar batut per un fort onatge. L’extrem més occidental és freqüentat per nudistes i en el més oriental es conserven petjades de dinosaure.\nPLATJA DE SAN PEDRO DE BOCAMAR / SAN PEDRO DE LA RIBERA – Cudillero\nSan Pedro de la Ribera o San Pedro de Bocamar és una de les platges més concorregudes i populars del consell de Cudillero. És una platja de sorra torrada i còdols en la qual desemboca el Riu Esqueiro. Va ser guardonada durant anys amb el distintiu de Bandera Blava i en 2012 se li va atorgar la Q de Qualitat Turística.\nCompta amb molt bons equipaments, ofereix hostalera i servei de salvament. És pròxima al nucli de Soto de Luiña, on és recomanable visitar una església vinculada als “vaqueiros de alzada”.\nPLATJA DE TORIMBIA – Llanes\nLa platja de Torimbia, situada a l’oest de Toranda, resguardada per uns bells i verticals penya-segats, és un referent del nudisme a Astúries des de la dècada dels 60. Es tracta d’un extens arenal, d’accés per als vianants, forma de petxina i sorra daurada que no ha perdut atractiu amb el pas dels anys. Es referent del nudisme a Astúries des de fa dècades\nS’accedeix a Torimbia a través d’un camí asfaltat que part de Niembru, deixa enrere Toranda i ascendeix fins al cap Prieto. El descens a la platja es realitza bé per una pista habilitada, que desembocada en la part oest de l’arenal, o per senderes agrestes en el vessant, que acaben en la zona més oriental. Disposa d’un quiosquet en temporada.\nPLATJA DE TORÓ – Llanes\nToró és fàcilment recognoscible en qualsevol imatge. El seu conjunt de roques punxegudes enmig d’una platja de sorra blanca la converteixen en única. Aquestes formacions amb forma de pinacle esquitxen tant la costa com la mar.\nAquest arenal està situat molt prop de la vila de Llanes, per la qual cosa és un centre turístic de referència. Té accessos a peu i amb cotxe, un aparcament i tots els serveis i els equipaments necessaris per a gaudir d’una jornada de platja. L’onatge és moderat així que el bany no és perillós.\nPLATJA DE BARAYO / LA VEGA – Valdés i Navia\nLa Reserva Natural de Barayo està formada pel tram final del riu amb el qual comparteix nom, dunes, marenys i una platja salvatge de sorra fosca freqüentada per naturistes.\nL’arenal està compost per dues llengües de sorra, la que cobreix el front de la costa i una segona que serveix de ribera a les aigües dolces. L’accés és per als vianants, a través d’una pista forestal o descendint per unes escales naturals enclavades en el penya-segat. En tots dos extrems de la platja s’han habilitat amplis aparcaments.


Webinar: Generació d'ingressos addicionals amb internet per satèl·lit amb Bigblu - Feceminte\nWebinar: Generació d’ingressos addicionals amb internet per satèl·lit amb Bigblu\n05/05/2020 05/05/2020 /\n“Seré capaç de…”\nConèixer i experimentar les característiques d’una connexió per satèl·lit de tipus residencial i professional a Espanya amb velocitats de fins a 50 Mbps avui i en 100 Mbps molt aviat.\nConèixer les propostes existents en el mercat en l’actualitat, sent capaç de prescriure solucions de connectivitat per satèl·lit on puguin requerir-se, explicant les seves característiques, preus de mercat, i disponibilitat.\nEn el cas de complir els requisits de certificació, tancar acords de col·laboració i instal·lació per a la distribució de solucions d’internet per satèl·lit de bigblu Internet.\nPrograma: Què aprenc en aquest webinar?\nCom funciona a nivell d’usuari una connectivitat d’accés a Internet per satèl·lit de mercat.\nLes característiques de l’accés a internet per satèl·lit en mercat residencial i professional.\nCom poder prescriure, i generar negoci, per la posada en pràctica una solució d’aquest tipus.\nPresentador: Sergio Goterris España https://www.linkedin.com/in/sergiogoterris/\nBibliografia sobre comunicacions per satèl·lit.\nManuals d’instal·lació internet per satèl·lit Eutelsat / Ka sat.\nPresentacions comercials de solucions residencials i professionals de bigblu internet.\nExperiència pràctica de navegació a través d’una solució d’internet per satèl·lit.\nPerspectives laborals i de negoci: Amb la formació en el webinar tindràs la possibilitat de convertir-te en prescriptor/distribuïdor/instal·lador de les solucions de bigblu internet.\nInscriu-te fins al 12 de maig al següent formulari\nInscripció gratuïta per a associats.\nDesplegament de la xarxa pública de FO de la Generalitat a les Capitals de Comarca


FEMME FORÇA Vinaròs, recull 5.000 firmes per la millora de l’Hospital | 7 DIES ACTUALITAT\nInici PREMSA VALENCIANA FEMME FORÇA Vinaròs, recull 5.000 firmes per la millora de l’Hospital\nFEMME FORÇA Vinaròs, recull 5.000 firmes per la millora de l’Hospital\nPRESENTACIÓ DE 5.000 FIRMES A LA CONSELLERIA DE SANITAT I SALUT UNIVERSAL PER LA MILLORA DE L’HOSPITAL COMARCAL DE VINARÒS\nEl passat mes de març, l’hospital comarcal de Vinaròs es va quedar temporalment\nsense els serveis de 4 dels 9 ginecòl@gs en plantilla, donant lloc al retard en les cites de les usuàries i una situació de col·lapse en el servei.\nLes característiques de la comarca, amb una gran població i l’aïllament per falta de comunicacions, deixa a l’hospital de Vinaròs en una situació de saturació permanent, agreujada durant l’estiu per l’augment dràstic de la població en nuclis com Peníscola, Vinaròs i les zones costeres de la comarca en general.\nAquest va ser el text original amb les nostres reivindicacions:\n“L’associació Femme Força Vinaròs (FFV) promou la següent recollida de signatures.\nEn FFV som conscients que les recollides de signatures no poden obligar a cap canvi legal, però sí que sabem que aquestes serveixen per a fer pressió i deixar clara la voluntat popular.\nEn aquest cas, des de FFV com associació feminista, volem impulsar que es millore el servei de ginecologia de l’Hospital comarcal de Vinaròs, prenent les mesures necessàries per a cobrir les 9 places de la plantilla com més prompte millor (actualment només hi ha 5 ginecòleg@s) i demanar l’augment d’una plaça més de ginecòleg@s, per tal de tindre un millor servei i que els professionals de la salut puguen treballar en millors condicions. Esperem que aquesta iniciativa servisca també d’impuls per millorar altres mancances de l’Hospital i perquè la ciutadania de tota la comarca es mobilitze”.\nQue se substituesca el més ràpidament als ginecòleg@s que per diferents causes no estan en les seues consultes (en l’última reunió amb gerència només hi havia 7 treballant)\n-La demanda d’una plaça més de ginecòleg@ (actualment a l’hospital hi ha 9 places )\n-La millora de les condicions de treball dels metges: aplicar incentius per a professionals en centres de difícil cobertura. En 2 mesos de campanya de recollida de signatures, la ciutadania que s’ha solidaritzat amb la nostra causa ens ha transmés les seues preocupacions i queixes i les més freqüents han estat:\n-Les llistes d’espera no només en ginecologia, sinó en moltes altres especialitats de l’hospital, aquí assenyalarem breument algunes molt esmentades, com a traumatologia, cardiologia, oftalmologia i dermatologia.\n-Els problemes de transport i comunicacions\nLa mobilitat tant de treballadors de l’hospital com dels mateixos pacients quan són derivats a altres centres, està compromesa a causa d’un dèficit en els transports i comunicacions de la comarca, que posa en dubte l’accés igualitari de tota la ciutadania a la sanitat pública. També des del mateix hospital ens han referit la falta de facultatius, com a problema de base.\nPer facilitar la mobilitat dels pacients que es mouen freqüentment a consultes fora de l’hospital comarcal per realitzar consultes. Donat el volum de pacients que necessiten moure’s fora de la comarca per raons mèdiques, les ambulàncies que realitzen aquesta labor actualment són insuficients. El dèficit en comunicacions i l’aïllament és paradoxal tenint en compte el volum de població de la comarca i que està creuada per una de les vies de comunicació amb més densitat de tràfic d’ Europa. La reivindicació d’una millora en les comunicacions és una demanda que hauria de ser escoltada i recolzada des d’aquesta Conselleria de Sanitat també, en la mesura en la qual els usuaris de la sanitat pública veuen limitats els seus drets a causa de la falta d’infraestructures i transports.\n-Ajudes a l’habitatge / transport. Els professionals que es desplacen des de fora de Vinaròs també es queixen de la falta de bones vies de comunicació.-MEF.\n-Valoració del treball en llocs de difícil cobertura que es valore amb més punts en quant a mèrits en les borses, el treball en llocs de difícil cobertura.\nFinalment, volem deixar constància com a associació feminista, de la qüestionable política de l’Hospital comarcal quant als IVE.\n-S’estan derivant interrupcions d’embaràs a hospitals privats fora de Vinaròs, allargant l’espera de les pacients i agreujant una situació penosa amb el desplaçament, quan aquest servei hauria d’oferir-se al mateix hospital a totes les pacients que opten a ell.\n-És qüestionable en l’àmbit econòmic perquè recórrer a la medicina privada, què és sempre més car, i obliga a desplaçaments.\n-És qüestionable també el criteri que se segueix per què considerem que es penalitza a les pacients a les quals s’obliga a un desplaçament, a una espera més llarga i a ser ateses lluny de la seua casa amb tots els inconvenients que això\nArticle anteriorBenicarló fica en marxa una oficina de gestió de multes\nArticle següentPeñíscola trabaja en una App de servicios públicos


Segona derrota dels sandinistes - Any 1996 - Articles\nGuillermo Osorno (1)\nRosa Marina Zalaya (1)\nCamino Cristiano Nicaragüense (1)\nSegona derrota dels sandinistes\nEl 20 d'octubre de 1996 a Nicaragua es va produir la segona derrota consecutiva dels sandinistes a les urnes i la confirmació del model liberal instaurat al país des que el 1990 Violeta Chamorro va derrotar el sandinista Daniel Ortega, que havia estat president del país des del 1979, quan els sandinistes van enderrocar el règim del dictador Anastasio Somoza.\nEl 1990, Nicaragua era un país dividit per les seqüeles d'una crua guerra civil entre contrasi sandinistes. El 1996, però, comptava ja amb un Parlament fort, un Tribunal Suprem i un exèrcit regular i en progressiva professionalització. En termes econòmics i en el mateix període, el deute extern s'havia reduït de 12.000 milions de dòlars a 3.500 i la inflació s'havia estabilitzat al voltant del 10%.\nLes eleccions del 1996 es configuraven com les de la consolidació del sistema democràtic. Els sandinistes havien optat definitivament per la via de la participació electoral, però havien expressat els seus dubtes sobre la transparència del procés. Nombrosos observadors internacionals van tutelar el procés per garantir que les eleccions del 1996 fossin les més netes de la història de Nicaragua.\nLa presidenta Violeta Chamorro no es presentava a la reelecció i els dos principals candidats eren el liberal Arnoldo Alemán i el sandinista Daniel Ortega. Aleman havia estat estretament vinculat al règim dictatorial somozista i Ortega havia estat el líder màxim del sandinisme revolucionari.\nDurant els setanta-sis dies de campanya electoral els debats es van centrar en els projectes de futur que cada un d'ells oferia al país. Aleman proposava l'adopció de polítiques econòmiques liberals i l'estímul de la inversió estrangera com a mètode per superar el subdesenvolupament de Nicaragua.\nSegons ell, després del sanejament econòmic emprès per Violeta Chamorro i gràcies a l'ajuda del Fons Monetari Internacional, el país es trobava en condicions d'iniciar un període de fort creixement econòmic.\nEn canvi, Ortega proposava un canvi radical de política que, tot respectant els compromisos internacionals del país, anés dirigit a millorar les condicions de vida dels sectors més desprotegits de la societat.\nLa campanya es va tancar el 16 d'octubre per donar pas a quatre dies de reflexió. Ortega, que va canviar els colors vermell i negre sandinistes pel blanc de la reconciliació, va clausurar la campanya amenaçant el gran capital de ser expulsat del país si obtenia la victòria. Aleman, en canvi, parlava de millores econòmiques i comptava amb el suport de l'empresa privada i sectors professionals i educatius nicaragüencs. Les enquestes el donaven ja com a virtual guanyador.\nLa nota pintoresca de la campanya la va posar el candidat de la formació Camino Cristiano Nicaragüense (CCN), l'exsandinista Guillermo Osorno, que havia creat el partit feia sis mesos i havia aconseguit col·locar-se en la tercera posició de les enquestes, amb un 5 per cent de les intencions de vot.\nAleman va aconseguir la majoria de vots, però Ortega es va negar a reconèixer-ho, i va acusar Aleman de frau, malgrat les declaracions de la presidenta del Consell Suprem Electoral (CSE), Rosa Marina Zelaya, afirmant la netedat del recompte. Ortega va demanar al CSE que repassés les actes en haver detectat una diferència de 60.000 vots entre els càlculs oficials i els que havia fet el seu partit.\nEls observadors internacionals, inclosos els expresidents Jimmy Carter i Óscar Arias, van ratificar que malgrat algunes irregularitats, el resultat de les eleccions havia estat clar . Però Ortega va seguir qüestionant el resultat electoral, fins que el 8 de novembre el CSE va confirmar la victòria d'Aleman, avalant el 51% de vots que havia obtingut i reduint el percentatge d´Ortega fins a un 37,7% dels sufragis.\nEl 23 de novembre, l'informe final dels magistrats electorals va ser contundent: els comicis no es repetirien i el guanyador era Aleman.


Les llegendes esdevenen protagonistes de les activitats de Sant Jordi del Consell\nS'ha programat un club de lectura, contacontes, un taller de roses, un tast poètic, una cercavila i contallegendes dirigits tant a grans com a petits\nARA BALEARS Palma 21/04/2016 19:40\n651x366 Creus, Martínez, Calafell, Castells i Miralles a Palau Reial. / CONSELL DE MALLORCA Creus, Martínez, Calafell, Castells i Miralles a Palau Reial. / CONSELL DE MALLORCA\nPrograma de les activitats de Sant Jordi del Consell de Mallorca\nLes llegendes esdevindran protagonistes de les activitats que el Consell de Mallorca ha programat de cara al dia de Sant Jordi. La institució insular ha programat un club de lectura, contacontes, un taller de roses, un tast poètic, una cercavila i un contallegendes que estan dirigits a tota la família i que es duran a terme entre el Centre Cultural de la Misericòrdia i la paradeta de la institució a la plaça Major.\nLa Fundació Casa Museu presentarà la segona entrega del projecte WoW! Mallorca Literària. Si fins al moment es podia fer un recorregut interactiu resseguint diverses fites literàries, ara, amb 'L'illa dels tresors. Mallorca, aventures i llegendes', es podran resseguir i viure a través de l'aplicació mòbil fins a 30 llegendes repartides per tot Mallorca. Aquest Sant Jordi, però, només es podrà fer un tast, ja que només nou d'aquestes llegendes estaran disponibles.\nA més a més, hi haurà tertúlia literària a mans de la Biblioteca de Cultura Artesana, contacontes i taller de roses de paper dins el programa 'El Jardí Màgic de Dinamització Cultural', un tast poètic inclòs dins el Festival de Poesia de la Mediterrània i tota una programació centrada en el món de les llegendes, coordinada des de la Fundació Casa Museu Llorenç Villalonga, Pare Ginard i Blai Bonet.\n“Hem preparat una proposta que generarà una dinàmica entorn de la literatura, la poesia, el món màgic de les llegendes, molt atractiva perquè les famílies s'apropin a les activitats del Dia del Llibre”, ha destacat Miralles.\nLa directora de la Fundació Casa Museu, Carme Castells, ha explicat que en aquesta nova entrega s'ha tractat que la descoberta de les llegendes sigui "al més lúdica possible".\nEn la presentació, en la qual també han assistit el director insular de Cultura, Rafel M. Creus, la directora de la Biblioteca de Cultura Artesana, Carmen Martínez i Rosa Calafell, de l'Àrea de Dinamització Cultural, s'ha destacat la participació en les activitats d' Orgull Llonguet i la cercavila que farà el Circ Bover.\nMallorca torna literària a Londres\nEl XVIII Festival de Poesia de la Mediterrània s'obre a noves disciplines


Tot Nuvis arriba als 3.500 visitants, un 12% més que l'any passat - El Gerió Digital\nEls enamorats que han entrat al saló buscaven assessorament personalitzat i informació concreta\nDiumenge, 24 de novembre de 2013 22:48h\nUna exhibició de ball que s'ha realitzat aquest cap de setmana\nLa fira Tot Nuvis de Girona 2013 ha superat totes les expectatives. Durant els darrers tres dies, unes 3.500 persones han passat per aquest saló, un 12% més que en l'edició anterior. Enguany, la fira que portava per títol 'Celebrant que sou parella', comptava amb 118 estands, tallers i diverses activitats lúdiques.\n"El públic que ha vingut tenia una idea molt definida del que volia", ha explicat al directora de Fira de Girona, Marta Plasència. En concret, els futurs nuvis que s'han apropat fins al saló buscaven assessorament personalitzat i informació concreta. Una de les activitats que han creat més expectació han estat les noves passarel·les de moda 'ens casem'. "Els visitants no han vingut només a passejar-se si no a obtenir informació útil i de valor sobre alternatives, idees i novetats per fer realitat els seus somnis", ha explicat Plasència. Des de l'organització de l'esdeveniment s'han mostrat molt "satisfets" tant pel que fa als resultats com pel nombre d'expositors reunits.\nEls tallers com el de 'Parella i sensualitat', han generat un gran interès entre les parelles assistents. Un altres dels èxits del Tot Nuvis d'enguany ha estat la 'masterclass' de gintònics de l'empresa GintoniQ i les classes de ball.\nFinalment, la directora també ha volgut destacar la decoració i l'ambient especial que el campió d'Espanya d'Art Flora, Eduard Maynegre, ha sabut crear per ambientar el Palau de Fires per aquesta ocasió. L'artista ha utilitzat rams, flors i detalls perquè les parelles poguessin sentir-se una mica més a prop del seu "gran dia".


Idescat. Anuari estadístic de Catalunya. Educació especial. Unitats escolars i alumnes. Per titularitat del centre. Comarques i Aran, àmbits i províncies. Metodologia\nEducació especial. Unitats escolars i alumnes. Per titularitat del centre. Comarques i Aran, àmbits i províncies. Metodologia


SWEET HELL TORTURE CHAMBER: de febrer 2014\nTercer Conte de la Cultura Popular i Tradicional d'arrel Barcelonina\nAquest havia d'ésser, i de fet ho és, el tercer Conte de la Cultura Popular i Tradicional d'arrel Barcelonina (CPTB). Com a tal, hauria d'haver vist la llum, tal i com succeí amb els dos anteriors, en la presentació conjunta dels actes de la CPTB que es fa per les festes de la Mercè. Emperò, l'any 2013 aquells projectes amb què Els 5 Bojos de la CPTB havien aconseguit engrescar les entitats, per diferents motius, no es pogueren o volgueren dur a terme. Això, coadjuvat amb les vicissituds d'un projecte conjunt per commemorar el Tricentenari del 1714, ha fet retardar la seva aparició fins la diada de la nostra altra copatrona, Santa Eulàlia.\nLa Laia es sentia feliç, tot i que cansada, en preparar-se per allitar-se. S'havia passat tot el dia passejant de la mà de l'avi per la seva estimada ciutat de Barcelona. Després de les vacances d'estiu allunyada del brogit de l'urbs, s'havia sentit transportada gràcies a les paraules; com si les hagués viscudes, l'avi, li havia narrat les històries d'aquella Barcelona que resistí a l'invasor ara feia 300 anys. Cadascuna de les senyeres i estelades que penjava a les balconades havia fet imaginar a la Laia un somrís en el rostre d'aquells ciutadans que lluitaven sota la consigna “Mort o els nostres privilegis mantinguts”.\nUn ingent estrèpit provocat per tres canonades desvetlla la Laia. Tres salves de funesta premonició desperten la ciutat. Encara és negra nit, però el tanyat corprenedor de les campanes des dels senys fins les dríngoles trenca la matinada. La Laia es treu la son de les orelles i s'adona que davant els seus ulls la Tomasa, L'Honorata i la resta de campanes criden a sometent mentre els trabucaires es dispersen des de la Seu per a convocar tothom als seus llocs de defensa. La ciutadania reprèn la lluita per mantenir la llibertat al so dels tabals i les gralles tocades amb honor i orgull.\nLa Laia atemorida inicia una cursa damunt el fangar que són els carrers de la ciutat després de tants dies de pluja. No sap cap a on es dirigeix, només veu ciutadans i ciutadanes preparats per a l'última defensa. Sense saber-ho ha corregut fins el Castell de Montjuïc. L'esclat de la lluita és eixordador. Els seus ulls són negats en llàgrimes. Desitjant fugir del malson, nota quelcom eixugant-li el rostre. En alçar la mirada veu l'Àliga de Barcelona que li somriu. La Laia parpelleja diverses vegades; no és pas possible que l'ésser mitològic del Seguici estigui ballant per a ella. En finalitzar el ball, l'Àliga entoma la senyera negra i inicia el descens per encapçalar la defensa de la seva ciutat.\nBarcelona és recorreguda per un fervorós cant coral de creença en la victòria que silencia l'esclat guerrer. Mentre al Saló de Cent s'ultimen les estratègies de defensa, el penó de Sant Eulàlia surt de l'Ajuntament portat pels Gegants de la Ciutat. Sota el seu guiatge, gegants i bèsties fogueres eixiran per formar part dels diferents batallons que conformen la Coronela i permetre resistir els atacs en els baluards.\nCavalcant el Lleó de la ciutat, la Laia podrà observar com les hores avancen i la ciutat es manté ferma en la seva defensa. Com si a cada ferit el substituís l'esperit dels caiguts en el Fossar de les Moreres, la ciutadania rebutja l'ofensiva de l'invasor. Les crides patriòtiques es succeeixen per mantenir l'ànim ferm.\nLa nit s'apropa i la ciutat s'ha salvat de caure derrotada. La Laia ha vist com totes i tots, plegats, han resistit i han impedit la caiguda de la ciutat. L'enemic marxa cap al seu campament derrotat; però una força tel·lúrica fa que els barcelonins i les barcelonines els persegueixin com diables enfollits pel foc. La creença en ells mateixos i les seves llibertats els porta a escometre contra l'opressor.\nFinalment, tota la ciutadania es pot refugiar dins les muralles sabent-se vencedors. Els balls es succeiran a les places ara enfollides sota l'estrèpit dels petards festius. Al Portal de Mar, s'alçarà una castell humà coronat per la senyera en símbol de victòria.\nHa estat un dia molt llarg i els ulls de la Laia es clouen. L'única rendició a signar és deixar-se vèncer per la son i obrir les muralles als somnis.\nEls 5 Bojos de la Cultura Popular i Tradicional d'arrel Barcelonina\nSi voleu (re)llegir els anteriors contes, aquí teniu el primer i el segon.\nGràcies a la Raquel per l'edició del text.\nEtiquetes de comentaris: amics, art, Barcelona, Catalunya, CPTB, cultura, dansa, diables, família, herois, història, música, poesia, política, somnis, textos, tradicions


沟通 = comunicar: informació en xinès per a immigrants - dos exemple dels Estats Units\ninformació en xinès per a immigrants - dos exemple dels Estats Units\nReprenent l'entrada anterior, aquí van els dos primers exemples concrets de la política d'apropament als xinesos per part dels U.S. Citizenship and Immigration Services:\n"A promise of freedom: an introduction to U.S. history and civics for immigrants video (Chinese captions)". Aquest vídeo és semblant als que ha publicat el Departament de Benestar, tot i que s'hi diferencia en un aspecte clau: el xinès no n'és la llengua de doblatge, sinó de subtitulació. Això fa que un material que podria arribar també a la població xinesa que no ha estat escolaritzada en xinès (justament pel fet de ser audiovisual) perdi aquest atractiu, tot i que guanya en la funció pedagògica en fer que els immigrants l'escoltin en anglès. Un altre aspecte destacar és que en els subtítols s'empra xinès tradicional.\n"公民（历史与政府）归化试题 - 100 Civic Questions and Answers" (en xinès tradicional en la versió original). Document escrit amb 100 preguntes i respostes sobre els processos de naturalització als Estats Units. De nou, es pot considerar un material comparable als que apareixen a la Web d'acollida de la Direcció General d'Immigració de Catalunya, tant a nivell de terminologia com pel que fa a la informació que s'hi dóna. En aquest cas, la diferència més remarcable és, com en el cas anterior, l'ús de xinès tradicional.\nA banda de la informació que s'hi dóna i de la possibilitat de convertir-se en textos paral·lels per a les traduccions que es fan des de Catalunya, també poden ser textos que mostren diferents tendències ideològiques i polítiques en la presentació de la informació, diferents maneres d'apropar-se als xinesos i, per tant, també són materials útils des del punt de vista comparatiu. En última instància, també poden mostrar-nos les diferències en el xinès emprat per diferents comunitats sinòfones al món.\nPublicado por Mireia en 8:18\nEtiquetas: exemples d'altres països, materials audiovisuals, polítiques d'immigració, text paral·lel, traducció


Una breu història d'actualització d'iPhoto\nEl 2002, iPhoto arribar com la solució de manipulació de fotografia digital d'Apple per a ordinadors personals de Mac. Usuaris de Poma qui eren a la recerca d'un fiable i un ideal foto i programari de direcció de mitjans de comunicació digitals, finalment tenir accés a una direcció de foto pròpia i d'edició que es pot utilitzar per importar, desar, organitzar, editar, compartir i imprimeix imatges digitals. Les funcionalitats de l'iPhoto es refereix, sovint és comparat a la talla de Picasa de Google, la galeria de fotos des de Microsoft, Adobe Photoshop album i un mitjans de comunicació de la primera fase. Amb els anys, el programari de manipulació de fotos rebut unes quantes actualitzacions significatives i ha sofert diverses modificacions (minut i major) constantment conèixer la imatge d'edició i manipulació de requisits. Originalment i exclusivament alliberat per a Mac OS X, el programari va arribar com a aplicació gratuïta sobre lloc web de Poma quan es desenrotlla en l'any 2002.\nSistema operatiu: Mac OS X 10.1\nDetalls: la primera i la versió més bàsica de l'aplicació permet als usuaris utilitzar l'eina per organitzar i compartir fotografies digitals mitjançant e-mail, ajustar els nivells de contrast i brillantor de la imatge, retenir la informació de càmera i imatge per a cada foto, importar imatges de CDs, crear un àlbum de fotos arrossegant les imatges a la biblioteca de foto i molt més. A més, els usuaris podien fins i tot demanar professional impressions de les seves imatges preferides de Kodak, o demanar un llibre de tapa dura d'imatges en iPhoto. Una foto de primera generació fiable manipulació solució de fet.\nDetalls: amb aquesta versió de la foto, programari d'edició, usuaris va ser testimoni de la integració de l'aplicació amb iLife-la suite d'aplicacions cèntriques de mitjans de comunicació d'Apple. Alliberat en San Fransisco a Macworld Expo, la suite iLife va ser alliberat i inclòs per a totes les versions de sistemes operatius de Mac des de llavors. La suite inclou aplicacions com iMovie, iDVD, iTunes i iPhoto. El programari d'edició de fotos va ser llançat com a eina independent així. La versió de l'eina permet als usuaris compartir imatges digitals, crear presentacions de diapositives amb música de fons amb la iDVD, fotos d'arxiu sense costura, proposar maneres creatives de presentar imatges per addició de text i compartir-los amb els amics i la família també.\nSistema operatiu: Mac OS X 10.2.6\nDetalls: aquesta versió de l'iPhoto permet manipular imatges d'enllaç amb altres eines d'iLife. Els usuaris ara podria incloure pistes d'àudio creats utilitzant GarageBand, afegir transicions cinematogràfics i frescos i efectes de vídeo, organitzar millor fotos, compartir fotos sense costura i molt més.\nAny de publicació: alliberat en els anys consegüents a partir de 2005 a 2009\nSistema operatiu: Mac OS X 10.3.4 (iPhoto 5), X d'OS 10.4.3 (iPhoto 6), OS X 10.4.9 (iPhoto 7), X d'OS 10.5.6 (iPhoto 8)\nDetalls: entre 2005 i 2009, el Cupertino basat en tecnologia gegant conseqüent versions d'iPhoto, amb cada receptor rampes en termes de funcionalitats i interfície d'usuari. Cada programari lluir certes característiques diferents i millores dels seus predecessors i lliurar el millor satisfacció i usabilitat als usuaris.\nSistema operatiu: Mac OS X 10.6.3\nDetalls: L'aplicació d'iPhoto, el 2010, s'alliberava com a part de la suite d'iLife ' 11 tots els nous a l'esdeveniment anual de Poma. La foto ha redefinit d'edició permet imatges de correu electrònic utilitzant temes i va mostrar la millor integració amb les xarxes socials com Facebook o afegir imatges a una presentació de diapositives de 12 plantilles. Disponible com una aplicació independent, així, l'eina també showcased trets com modes de pantalla completa que són aplicables per a esdeveniments, llocs i cares. A més, que proporciona diferents mètodes per crear targetes així i reportatges.\nSistema operatiu: Mac OS X 10,9\nDetalls: llançat l'any 2013, l'iPhoto 9.5 és una de les versions més sofisticats de la fotografia, eina d'edició. L'aplicació tots els nou per a Mac usuaris suports plena pantalla de visionament i edició, vitrines millor integració amb llocs web de mitjans socials com Facebook i Twitter, ofereix millors opcions de sortida com ara correu electrònic, imprimir i molt més. A més, l'eina també suporta histograma edició per més ajustar les imatges i funciona millor amb arxius d'imatge RAW així. A més, l'aplicació també disposa d'uns quants canvis subtils dels seus predecessors en termes d'interfície d'usuari, funcionalitats i els gustos.\nL'iPhoto és probablement una de la millor fotografia organitzant i manipulació d'aplicació per a sistemes operatius de Macintosh. Com continua evolucionant, l'aplicació és segur repartir capacitats d'edició de foto òptima i ser sobre par amb les eines per a altres plataformes.\n> Recursos > Mac > una breu història de iPhoto


PETITS GRANS MÚSICS: de maig 2019\nEL DIEGO DE 3r ENS PORTA L'HARMÒNICA\nEl Diego avui ens ha portat l'harmònica, ens ha explicat com funcions i s'ha atrevit a imporvisar una melodia!\nEtiquetas: nens músics, SCHOOL OF ROCK\nCREEM I TOQUEM RITMES A 3r\nAquests dies hem estat treballant les figures rítmiques a 3r. En aquest cas la negra, les coxeres i les semicorxeres (què ràpides que són!).\nPer a que ens surti millor els hem donat a cadascuna un nom d'un estil de música, així les negres són rock, les corxeres salsa i les semicorxeres són heavymetal. La veritat és que ens ha anat molt bé això de posar paraules a les figures!\nDesprés en grups hem creat ritmes de 4 pulsacions i després d'estudiar-los bé una estoneta, els hem llegit als companys:\nEtiquetas: 3r, creació, llenguatge musical, ritme, SCHOOL OF ROCK\nSOM OCELLS A 2n\nAquesta setmana treballem l'expressió corporal amb l'ajuda d'uns ocellets. Han de bellugar-se al so de la flauta travessera que imita el so d'un ocell trapella.\nEtiquetas: 2n, audició activa, moviment, musica descriptiva\nCONEIXEM ELS ELASTICAT A 1r\nTenim nou material a l'aula de música. Es tracta dels elasticat, unes gomes elàstiques que ens ajuden a treballar cooperativament i d'una forma més divertida la música.\nEl primer dia vam fer un joc de presentació i descobriment de les gomes, vam provar com es podia agafar, moure, passar, estirar... i tot a ritme d'una música. Mireu, mireu:\nI desprès vam jugar amb la cançó de Gira la rotllana:\nEtiquetas: 1r, elasticat\nA PRIMER JA CONEIXEM LA CLAU DE SOL\nAquests dies hem estat treballant el pentagrama a la classe de música i hem après a dibuixar la clau de sol ! Ens han sortit tan bé que entre tots hem fet un mural:\nTambé volem felicitar al Marc, ja que l'altre dia ens va tocar una peça al piano. Molt ben fet !!\nEtiquetas: 1r, Clau de Sol, nens músics\nPREPARATS PER LA CANTÀNIA\nDilluns dia 20 anem per fi a l'Auditori a cantar la cantania que hem estat estudiant durant 6 mesos. Estem molt ben preparats, i durant aquesta setmana hem assajat amb els materials i fins i tot ens han vingut a veure els alumnes de 3r !\nJa no tenim nervis!\nLletra de l'abecedari preparada\nAvions a punt per NO volar\nEl guants col.locats\nAquí us deixo un video dels moments de l'assaig.\nAuditori ja anem!!!!\nEtiquetas: 4t, auditori, cantania, ELS HEAVY METAL


Nou servei contra la precarietat laboral de les dones | Nexe\nBarabara Educació obre un espai d’assessorament laboral a Barcelona per fer front a la discriminació de la qual són víctimes les dones en l’àmbit del treball.\nDes de fa unes setmanes, la cooperativa d’iniciativa social sense ànim de lucre Barabara Educació ha posat en marxa un espai d’assessorament laboral que atén a dones de forma gratuïta. Aquest servei, que s’ofereix cada dimarts de 15 h a 19 h amb cita prèvia a l’edifici Can Picó, situat al districte de Sant Martí de Barcelona, compta amb la participació de Laura Rodríguez, advocada laboralista. Ella és l’encarregada d’orientar sobre els canals i eines disponibles que tenen les dones que necessiten resoldre dubtes dins del mercat del treball.\nUn pas cap a l’apoderament\nQüestions com conèixer quins són els drets que les emparen, saber si se’ls respecte el conveni regulador o els passos que han de seguir en cas d’acomiadament són alguns dels dubtes que els resol l’entitat. A més, també són aconsellades en matèria de violència masclista o si pateixen assetjament a la feina.\n“Intentem donar una perspectiva de gènere en la interpretació dels drets laborals, perquè sovint darrere d’una vulneració aparentment neutra hi ha un clar biaix de gènere”, afirmen des de Barabara\n“Intentem donar una perspectiva de gènere en la interpretació dels drets laborals, perquè sovint darrere d’una vulneració aparentment neutra hi ha un clar biaix de gènere”, explica Rodríguez, la qual assegura que ja ha rebut moltes consultes des de l’inici del servei el maig passat. “La majoria de dones tenen problemes relacionats amb mòbings i acomiadaments”, apunta.\nResistir la pandèmia\nEl servei de Barabara Educació arriba en un moment on la pandèmia també ha afectat les dones. Tot i que amb un matís: “A efectes de treball remunerat, les dones sempre han estat més abocades a la precarietat, i quan n’hi ha més, com en aquest període, no queden afectades en especial”, explica Raquel León, responsable pedagògica de la cooperativa. “A la inversa, normalment busquen feines d’economia submergida”, afegeix.\nEn la mateixa línia, Rodríguez indica que, és en temps de crisi, quan es posa en evidència la gran capacitat de resistència i recerca d’estratègies de les dones per ressorgir de situacions difícils. Tot i això, la cooperativa ha detectat com la crisi provocada pel coronavirus ha dut moltes d’elles a tornar a fer serveis no remunerats: “Hi ha hagut un retorn a la llar i a feines més invisibilitzades”, lamenta León.\nEl punt d’assessorament laboral s’ha posat en marxa en el marc del projecte Juntes i Visibles, amb què Barabara Educació vol contribuir a pal·liar la precarietat laboral que viuen les dones. A més, el projecte, finançat per Barcelona Activa a través de la convocatòria Impulsem el que fas 2020, fomenta la conscienciació, individual i col·lectiva, sobre aquest flagell i ajuda a visualitzar-lo.\nLa cooperativa també organitza el curs EduCom Dones, destinat a les dones que es troben a l’atur o amb ganes d’un canvi professional\nTambé en aquesta perspectiva organitza el curs EduCom Dones, destinat a les dones -amb o sense experiència laboral- que es troben a l’atur o amb ganes d’un canvi professional. A partir d’una metodologia participativa i vivencial, EduCom Dones els proporciona una oportunitat per avaluar la seva trajectòria i aprofundir en les habilitats i competències transversals necessàries per a l’entorn laboral. “Hem creat diferents espais de treball per ajudar-les en la recerca de feina i en processos d’apoderament a fi que se sentin més realitzades i protagonistes del seu propi futur”, explica León.\nAmb el servei d’assessorament laboral, doncs, Barabara Educació fa un pas més en la lluita contra la vulnerabilitat que travessen moltes dones en el seu treball o a l’hora de cercar feina. Un servei que anirà ampliant la seva cobertura en funció de les demandes i les necessitats que vagin sorgint.


Lectura en veu alta | Servei Educatiu del Solsonès\nEl dia 1 d’octubre comença la inscripció al XV Certamen de Lectura en Veu Alta i es tancarà com a molt tard el 31 d’octubre o a l’arribar al límit de places.\nPodeu veure les bases del certamen\nLlibres proposat per cada categoria.\nCentres del Solsonès que participen en el concurs:\nEscola El Vinyet i Escola Setelsis: quarts de final a Manresa els dies 12 i 13 de març.\nEscola Vall de Lord i INS Sant Llorenç de Morunys: quarts de final a Berga el dia 1 d’abril.\nLectura en veu alta, Notícies generals, Portada Certamen de lectura en veu alta, el gust per la lectura 0\nAquest certamen l’organitza el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya, a través del Centre de Recursos Pedagògics i… Llegeix més»


Arseni Comas: «Ara toca mirar, escoltar i parlar per poder posar les bases del projecte»\n«Hem d'aconseguir que els jugadors i les jugadores evolucionin. Vull apostar per un futbol atrevit, valent i amb identitat pròpia»\n17·05·21 | 19:47\nComas, sobre la gespa del Municipal de Vilatenim UEF\nEl nou director esportiu de la base de la Unió Esportiva Figueres és Arseni Comas Julià (Sant Gregori, 28 de juny del 1961). El club ha apostat en l'exjugador, entrenador de la base i del primer equip, juntament amb Pere Gratacós, per a liderar el futbol formatiu de l'entitat en un projecte a llarg termini.\nEntra al futbol base de la Unió en el moment de la temporada amb més volum de feina. Com va?\nLa veritat és que sí. El que estic fent ara és absorbir tota la informació que m'estan donant jugadors, entrenadors, coordinadors i tothom que estigui al futbol base del Figueres, veure i escoltar a tothom. És el més important, ara mateix, per poder ajudar i prendre decisions per orientar-ho cap al model que m'agradaria.\nCom torna a Vilatenim? Tenia ganes de tornar al Figueres?\nNo és la primera proposta que m'ha arribat d'aquí, de la comarca. Quan vaig deixar el Barça, era el moment de la pandèmia i el confinament i estava més per a la família i per mi. Després de tants anys era necessari. Vaig tenir diferents possibilitats, algunes fora, però no em van atraure gaire. Figueres és casa meva, he estat jugador, entrenador de la base i del primer equip amb Pere Gratacós. Per a mi és un repte molt gran, sabia que seria complicat, però crec que, si ets una persona honesta i busques el bé dels joves, es pot tirar endavant com penso. Sobretot, diàleg amb tothom, amb clubs, jugadors i pares, intentar-ho, i bé.\nDes del punt de vista de metodologia, quina és la idea amb la qual arriba a Vilatenim?\nPrimer de tot, sempre hem d'aconseguir que els jugadors evolucionin. La satisfacció és que el jove hagi millorat una temporada després. Vull apostar per un futbol agosarat, valent, que els nois i les noies puguin tenir una identitat pròpia del Figueres i l'Alt Empordà. Al final, tot aquest aprenentatge, des de petits fins a juvenil, si hem treballat bé, podrem nodrir el primer equip amb una base de jugadors de l'Escala, Llançà, Figueres, etc. Cal que siguin jugadors que es facin seu el club pel fet de ser d'aquí. A més, competir a la categoria que sigui, a Tercera o Segona B, però amb gent de la casa i, si cal, buscar jugadors fora de la comarca, de forma puntual.\nL'objectiu és nodrir el primer equip?\nSobretot, formar. A mi m'agradaria que quan un jugador o jugadora surti de la nostra base, es noti que ha estat al Figueres. Vinc del Barça i, per molt bona que sigui la seva metodologia, no podrem fer-la aquí. Però hem d'intentar emmirallar-nos amb la manera de fer, per exemple, i adaptar-ho al Figueres. És el meu repte i la meva línia a seguir com a director esportiu de la base.\nEscoltant-lo, un entén que hauria de ser un projecte a llarg termini.\nÉs el primer que vaig dir-li al club abans d'arribar. Això no és una feina d'un any. El primer serveix per començar a fer pinzellades del que ens agradaria. Hem d'intentar recuperar una cosa que hem anat perdent. Abans sortien molts jugadors de la nostra base per a categories altes, i ara no tants. Penso que, per tornar a aconseguir-ho, hem de valorar els entrenadors, és una feina poc valorada i té molta responsabilitat.\nPer cert, com veu aquesta temporada del primer equip?\nAmb en Javi Salamero ens coneixem des de fa molts anys i ja em deia que havia de tornar a Vilatenim. Per desgràcia, hi ha moments en què les dinàmiques no surten bé, va plegar, després va haver-hi el relleu de l'Albert Parés. He pogut veure molt els primers entrenaments de Moisés Hurtado i crec que han encertat amb la seva elecció, juntament amb Albert Moñino. Veig el respecte que té la plantilla cap a la seva figura i penso que ens en sortirem, aquest any. Han arribat amb una idea molt clara i estan fent molt bona feina.\nEs veu entrenant vostè? Un primer equip algun dia o algun grup de base?\nAra ja no. No es pot compaginar la direcció esportiva amb la banqueta. Sempre soc al camp, cada dia. La prioritat és que tota l'estructura de base tiri endavant de la millor manera possible i poder créixer per tornar a situar el futbol base del Figueres com un dels millors, encara més del que som ara mateix.\nAquest mes de maig servirà per posar els fonaments del futbol base de la Unió Esportiva Figueres dels pròxims anys?\nNo. He d'adaptar el que hi ha ara per veure el que podré fer a partir del mes de juliol. Llavors, després de moltes reunions i parlar amb tothom, totes les decisions de la base passaran per mi amb l'ajuda d'entrenadors, club i responsables de la base. Ara toca mirar, parlar, escoltar, que m'expliquin on som.\nEns emplacem d'aquí a un any per veure com ha anat?\nPerfecte, espero que vagi molt bé i ho puguem comentar tranquil·lament com ara.


Haus Birgit Cocherm Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBergstrasse 16, Cochem Centre, Cocherm, Alemanya, 56812 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Cocherm, no busqui més enllà de Haus Birgit. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHaus Birgit ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, premsa, caixa forta per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, despertador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), pesca, pistes de tennis, pistes d'esquaix, equitació. Haus Birgit és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Cocherm.\nCal que informeu el Haus Birgit de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (67) Parelles (31) Famílies amb infants petits (14) Famílies amb infants grans (7) Grups (15)


Mala gestió del Servei Ferroviari de Mallorca\n21 setembre 2020 15:47\nTalment com si d'un ou de dos vermells es tractés, la Direcció de l'SFM va anunciar la posada en marxa dels nous horaris de tren.\nMolt bé l'augment de freqüències, però no era això el que esperàvem i necessitem els usuaris.\nMillorar el Servei per a nosaltres vol dir adaptar els horaris i les freqüències perquè molta més gent pugui deixar anar el cotxe i pugui utilitzar el tren. Aquest no sembla ser l'objectiu de la Direcció de l'SFM i si el tren segueix augmentant el nombre d'usuaris, aquest no és un mèrit que es puguin atribuir com a bons gestors; respon únicament i exclusivament a un augment de la demanda social pel cost econòmic i la saturació del transport per carretera.\nAmb els nous horaris, les freqüències de Manacor i sa Pobla cap a Palma sols s'han augmentat amb dos trens respectivament; passen de 14 a 16 i els primers i els darrers trens surten a les mateixes hores que abans amb l'agreujant que ara els usuaris de sa Pobla ja no tenen cap tren que arribi abans de les 8h. a Palma i els usuaris de Marratxí que han de ser a Palma a les 9h. han d'agafar el tren a les 7.50h. i han de passar pràcticament una hora perduda cada dia.\nNo és cert que s'hagin observat totes les possibilitats de millorar el servei amb els mitjans de què disposa SFM i molt manco que s'hagin tingut en comte les opinions o necessitats dels usuaris.\nSi l'SFM escoltàs els usuaris no diria el que diu, ni faria el que fa.\nHi hauria trens nocturns els caps de setmana i els dies abans de festes, més freqüències de trens cada dia, dues vies fins a Manacor i dues fins a sa Pobla, informació a totes les parades, la línia del tren estaria electrificada, se soterrarien les vies del tren però no la grandiosa i espectacular estació; seguiríem arribant fins a la plaça d'Espanya mentre durin les obres, no tindríem la trista i mal feta estació de Jacint Verdaguer, gaudiríem d'un sistema de tarifes molt més just, existiria un servei d'atenció als usuaris que escoltaria i donaria resposta a tots els nostres suggeriments i sobretot, els gestors de l'SFM no serien el motiu de conversa diària entre els usuaris del tren.\nGuillem Ramis i Canyelles. Membre de l'Associació d'usuaris del tren. Santa Maria del Camí.


Derechos y autorizaciones | NAPO\nHome » Utilitzar Napo » Derechos y autorizaciones\nLes pel·lícules d’en Napo són propietat de Via Storia, productora amb seu a Estrasburg (França), i del consorci Napo, que subvenciona i produeix les pel·lícules per encàrrec d'un petit grup d'institucions professionals i organitzacions europees dedicades a la salut i la seguretat: AUVA (Àustria), CIOP (Polònia), DGUV [antiga HVBG] (Alemanya), INAIL (Itàlia), INRS (França), TNO (Països Baixos) i SUVA (Suïssa). A més, l'Agència Europea per a la Seguretat i la Salut en el Treball té un acord amb DGUV (en nom del Consorci) per reproduir i facilitar còpies de les pel·lícules d’en Napo als centres de referència nacionals de tots els estats membres de la Unió Europea, així com als països candidats a entrar a la UE i als països integrants de l’Associació Europea de Lliure Comerç (AELC).\nLa productora francesa Via Storia té els drets d’autor de la sèrie\nEl Consorci Napo gaudeix de certs drets com coproductor, inclòs el ple dret, sense límit temporal, per utilitzar les pel·lícules dins l’àmbit del treball de la seva institució i de rebre cintes mestres de les que es puguin fer reproduccions.\nDrets de terceres parts\nLes pel·lícules de Napo, o escenes individuals de les mateixes, podran utilitzar-se lliurement per a l’educació, la formació i per a crear un estat d’opinió, sense sol·licitar permís previ del Consorci Napo.\nEs poden utilitzar les escenes individuals de les pel·lícules d’en Napo en presentacions en PowerPoint i en llocs Intranet, fent esment als productors en la forma d'un fotograma final que es pot descarregar aquí.\nAquests drets no inclouen:\nl’edició, revisió o modificació de les pel·lícules\nl’ús de les pel·lícules o d’escenes de les mateixes en altres produccions de vídeo/cine\nl’ús de les pel·lícules o escenes soltes de les mateixes per a publicitat, promoció o recolzament comercial\nla duplicació, distribució o venda de reproduccions de les pel·lícules\nla publicació de les pel·lícules de Napo en pàgines web a Internet\nla inclusió de les pel·lícules o escenes de les mateixes en productes multimèdia, llevat autorització expressa.\nEl Consorci Napo permet crear hiperenllaços a la pàgina web de Napo, www.napofilm.net però no dóna permís per a l’allotjament de pel·lícules de Napo en d’altres pàgines web.\nEl personatge d’en Napo només es pot utilitzar directament per promocionar les seves pel·lícules: no es pot utilitzar aquest personatge ni cap imatge d’en Napo per a promoció, publicitat o publicacions generals en matèria de seguretat i salut en el treball.\nSol·licitud d’altres productes/materials\nTotes les sol·licituds d’altres productes i materials hauran de realitzar-se al Consorci Napo. Poseu-vos en contacte amb nosaltres per correu electrònic a la direcció info [at] napofilm [dot] net


Acabade sortir i ja és llibre del mes | Núria Albertí\n← Feliç dia de la poesia amb un poema\nParlem de poesia? →\nAcabade sortir i ja és llibre del mes\nPublicat el 28/03/2017 per Núria Albertí\nDesprés de 10 anys fent tallers per les escoles ensenyant com\nescriure haikús, em moria de ganes de publicar un llibre d’aquestes petites joies poètiques que venen del Japó. I el somni s’ha fet realitat amb Els meus primers Haikús, gràcies al Cep i la Nansa, editorial de Vilanova i la Geltrú. Els haikús, composicions de tres versos, són uns poemes absolutament màgics que amb tan sols 17 cops de veu aconsegueixen transportar-te normalment a algun lloc de la natura. En aquest cas, i després de l’experiència de la maternitat, vaig quedar captivada per la bellesa d’uns peuets plens d’arrugues de la banyera, d’unes pigues al nas…. Il·lustrats per la Mercè Galí, aquests haikús per nens estan acompanyats per un tresor de dibuixos! Novetat de Sant Jordi, el podeu demanar ja. Us atreviu a escriure també dels vostres meravellosos petits? Som-hi! I si teniu ganes que els vostres alumnes també n’escriguin… convideu-me a la vostra escola. Mireu què en diuen les mestres:\nMontse Robert, Taller de haikús. 5è.\nGemma Coromines, Taller d’haikús. 5è-6è\n“És un taller molt original. Els nens estan acostumats a fer poemes que rimin. Els haikús són diferents. També pels alumnes, oferir-los una activitat tan diferent sempre els motiva. Fins i tot a nosaltres, les mestres, que també hem seguit la teva guia per fer els nostres haikús! Ens ho hem passat molt bé. Gràcies, Núria.”\nNota: Aconsellat per alumnes de 5è-6è o 1er i 2n d’ESO\nMés info: info@tatamibooks.com\nNo us quedeu sense el llibre del mes! El podeu demanar aquí.\nAquesta entrada s'ha publicat en Opinió, Poemes i etiquetada amb haikus, idees per sant jordi, llibres per nens de sant jordi, llibres per sant jordi, Núria Albertí, novetats de sant Jordi, poemes per nens. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Mon Planeta | La caça com a mesura de gestió de fauna | Actualitat\nper Cristina Recasens 01/06/2019 09:20\nLa gestió de fauna salvatge no és fàcil, ja que no és una ciència exacta i, per això, no totes les solucions que proposades són ben acceptades. A Catalunya, per exemple, podem trobar casos com els de l’isard i el porc senglar. Aquestes dues espècies cinegètiques tenen en comú que els seus depredadors naturals, els óssos i els llops, estan gairebé extingits als seus hàbitats i que, per tant, tenen l'ésser humà com a únic depredador real. A conseqüència d'això, si aquestes espècies no fossin cinegètiques n'hi hauria una superpoblació que, a nivell ecològic, podria dur problemes molt importants com ara la pèrdua de biodiversitat, l'augment de la facilitat en la tranmissió de malalties o danys als camps de conreu, entre molts altres.\nÉs per això que els mètodes de caça emprats s'adapten a cada espècie i a la seva situació. En el cas del senglar, tot i que les modalitats de caça existents són diverses -espera, batuda o ganxo-, a Catalunya la més utilitzada és la segona: un grup de caçadors es col·loquen a llocs estratègics i, amb l’ajuda de gossos de rastre, es localitzen i persegueixen els senglars fins que són a tret. Pel que fa a l’isard, la modalitat de caça és més selectiva, ja que normalment es caça només per acostament i el número d'exemplars que es poden abatre cada temporada està molt regulat. Els caçadors paguen una llicència per cada isard abatut i un membre del cos d'Agents Rurals els acompanya i els indica quin és l'individu que poden matar.\nA més dels beneficis ecològics, la caça també en té d'econòmics, ja que genera llocs de treball i part dels ingressos de les llicències de caça s'inverteixen en la millora de les àrees on està permesa l'activitat, cosa que ajuda indirectament a la conservació de la zona i, per tant, de les altres espècies que l'habiten. Tot i això, no es pot perdre de vista que la llei de caça actual està obsoleta i hauria de ser renovada per focalitzar-se més en aquestes necessitats de conservació. A més, el cost d'aquesta activitat per a les colles senglaneres és molt elevat: suposa uns 1.325€ per exemplar, i és per això que les colles van demanar més implicació i suport econòmic i logístic a l'administració per poder continuar col·laborant de manera efectiva en el control de les poblacions d'aquests animals.\nMalgrat aquesta necessitat, seria molt útil trobar altres maneres de gestionar la fauna que no comportessin la mort d'individus. Un dels mètodes que s'està provant és una vacuna anticonceptiva per als senglars femella, de manera que la seva població es redueixi. Fins que no es trobi una solució realment viable a nivell temporal i econòmic, però, la caça continuarà sent una de les úniques formes de control poblacional en els casos d'espècies que no tenen depredadors naturals.


QUEROL i el PIRINEU – Joaquim Nadal\nEl Pirineu és una realitat territorial i humana molt diversa. La transversalitat muntanyenca es trenca en múltiples unitats marcades per l’orografia. Els colls i les serralades assenyalen divisòries de conques fluvials que es despleguen amb sinuositat diversa però amb sentit longitudinal. Les valls del Segre a l’extrem oriental del Pirineu català i de la Garona a l’extrem occidental, a la Vall d’Aran, expressen una singularitat especial i un sentit transfronterer. El Segre mateix des de les seves fonts a l’Alta Cerdanya, en territori francès, discorre alegrement saltironant quan baixa amb aigües abundoses per tota la plana cerdana i fins a arribar a la Seu d’Urgell quan enfila definitivament el seu camí cap al sudo-est de les terres catalanes de ponent. Aquesta realitat física planteja una qüestió de fons sobre la mateixa naturalesa del Pirineu. El debat sempre obert sobre la seva unitat territorial. Domina la transversalitat abrupta dels cims? O domina la compartimentació més suau de les valls? Podem donar entitat i unitat territorial i àdhuc administrativa a unes terres unides per allò que les separa? El Pirineu es resisteix a fragmentar-se i malda per afermar els seus valors compartits, el sentit i la importància de l’economia de muntanya i els atributs d’un paisatge i un territori extens i ara poc poblat.\nMolts, els pirinencs els primers, hem sostingut que el Pirineu és un element vertebrador, columna vertebral d’un territori que s’articula al voltant de la gran emergència física, i que al llarg de la història ha teixit lligams profunds de signe cultural i espiritual, artístic i literari, també científic, i sovint polític malgrat la fragmentació dels comtats.\nÉs veritat que la força de les comunicacions empeny aigües avall dels cursos fluvials i, com l’aigua, les persones busquen sortides de les valls recòndites pels congostos estrets fins a arribar a les planes més obertes. Però al costat d’aquesta inèrcia gairebé líquida, hidràulica, hi ha una força tel·lúrica, un sentit de la realitat pirinenca que transita per colls i valls desafiant els obstacles físics i les limitacions d’un sistema d’infraestructures definit per negar aquesta unitat que es reclama.\nHi ha una inquietud pirinenca. Una inquietud positiva i constructiva. Hi ha grups actius que amb voluntat territorial i amb voluntat cultural treballen per construir cada dia aquesta identitat pirinenca comuna que es resisteix a emergir del tot. Hi ha una singularitat pirinenca en el terreny de la literatura, hi ha una voluntat pirinenca en el món editorial (Garsineu, Salòria, Llibre del Pirineu…), hi ha una efervescència cultural marcada per la vida activa de grups de recerca i entitats diverses que es despleguen des de les valls d’Aneu fins a la Cerdanya. Hi ha també moviments de signe territorial que malden per subratllar i per enfortir una personalitat pirinenca per a uns permanentment en crisi i per a uns altres en un estat de gestació permanent. Hi ha finalment qui pensa que la política i el poder mai no acaben d’acompanyar del tot aquesta realitat territorial i humana que reclama un paper en el conjunt de Catalunya i que espera els estímuls necessaris per assegurar al Pirineu una vida digna i amb oportunitats per als que hi viuen.\nLa dialèctica entre els que hi viuen i els que hi van (els que hi anem) no ens hauria de fer perdre mai de vista que els que hi anem som subsidiaris i tributaris dels quals hi viuen, si bé uns i altres hem de prendre també consciència de totes les interaccions positives, les sinergies, que pot aportar aquesta dialèctica mútuament enriquidora.\nTota aquesta reflexió neix del darrer número de Querol, Revista Cultural de Cerdanya (núm. 24, primavera 2019) que ens ha arribat fa poc. En els seus continguts habituals s’hi aborden temes sobre el territori, la ciència, la bibliografia pirinenca, l’esport, l’economia transfronterera, les habituals pàgines literàries pirinenques (Entre Urús i Meranges, via Sanavastre de Lola Badia). Voldria remarcar per la seva vinculació amb la Universitat de Girona i el Museu d’Art de Girona l’aportació, bella i profusament il·lustrada, d’Antoni Monturiol i Dolors Vidal sobre “Els cartells turístics de Cerdanya”. No puc deixar d’esmentar que a l’article que obre el número Alfred Pérez Bastardas fa una crida a la preservació del paisatge cultural.\nEl dossier tracta monogràficament d’Oliba de Cerdanya, l’abat i bisbe que va aprofundir amb la seva pròpia activitat el sentit transversal del Pirineu, de Ripoll a Vic, de Vic a Cuixà. Josep Miquel Bausset, Josep Moran, Marc Sureda, Ramon Ordeig, Josep M. Salrach i Oliver Vergés ens presenten les diverses facetes d’Oliba i la seva especial vinculació amb el comtat de Cerdanya.\nSi fa més de mil anys la transversalitat a banda i banda del Pirineu (ara transfronterera) era natural no veig cap motiu per no subratllar ara en ple segle XXI aquesta mateixa entitat territorial i el conjunt de les activitats que s’hi despleguen i que s’articulen al voltant d’una idea unitària d’aquest territori.


JxCat demana el 50% de vots independentistes però no explica què faran si s'assoleix\nBorràs no explica el pla de JxCat si se supera el 50% de vots independentistes\nEn una entrevista a 'TV3', va evitar mullar-se en aquest sentit\nper Gerard Recasens dilluns, 19 d’octubre 2020 - 11:22h\nJunts per Catalunya continua sense concretar per què serviria superar el 50% dels vots a les eleccions autonòmiques del proper 14 de febrer de 2021. La formació que dirigeix Carles Puigdemont ha insistit des de fa setmanes en la necessitat de donar un marc plebiscitari als comicis i que l'independentisme superi la meitat dels vots, però no concreta quin és el pla que proposa en cas que aquest objectiu s'assoleixi.\nD'aquesta manera, doncs, el posicionament de JxCat es veu mancat d'un objectiu polític concret i Laura Borràs, la portaveu de la formació al Congrés que ja ha anunciat la seva intenció de presentar-se a les primàries per ser candidata a la Generalitat, ha continuat esquivant donar resposta a la incògnita en una intervenció a 'TV3'.\nBorràs no concreta la proposta de JxCat si se supera el 50% dels vots\nDissabte a la nit, al programa 'Preguntes freqüents', la periodista del diari 'Ara' Núria Orriols va preguntar-li directament a Laura Borràs «quina és la proposta de Junts per Catalunya si se supera el 50% dels vots». La resposta de Borràs va ser un discurs poc concret, amb conceptes com «reconcentrar-nos en la força de l'1 d'octubre i tot allò que va representar», i proposant que superar el 50% dels vots «tingui conseqüències polítiques».\n“Si se supera el 50% el que volem és que tingui conseqüències polítiques perquè tot l’independentisme s’agrupi per fer efectiu l’1-O: materialitzar la independència” @LauraBorras, portaveu de JxCat al Congrés #FAQSstantibusTV3 https://t.co/RWwhhGEI3o pic.twitter.com/h1sG9OhGJg\n— Preguntes freqüents (@FAQSTV3) October 17, 2020\nTot i la insistència de la periodista, Borràs no va concretar quines havien de ser les conseqüències polítiques que proposava. «Hem de fer que aquestes conseqüències polítiques representin la consecució dels objectius de l'1 d'octubre», deixava anar Borràs, persistint en la inconcreció i no anant més enllà de la idea de «fer efectiu el mandat de l'1 d'octubre i materialitzar la independència», però sense explicar de quina manera i amb quins passos s'ha d'acomplir aquest objectiu polític.\nUn cop més doncs, des de Junts per Catalunya es mostrava insistència en la idea de superar el 50% dels vots, però cap concreció sobre el full de ruta a seguir si s'assolís aquest objectiu. L'apel·lació constant al marc plebiscitari i a superar el 50% dels sufragis no arrela en l'independentisme —ERC, PDeCAT i CUP ignoren aquest plantejament—, precisament perquè JxCat no ha explicat encara què proposa fer, i de quina manera, si s'assoleix.\nEl gerro d'aigua freda que ha caigut a l'independentisme després de l'última enquesta\nUrgent: La dràstica mesura que el Govern no descarta per a Catalunya


Les kokedames de 1r d’ESO\nDins del projecte “Pintem l’escola de verd” els i les alumnes de 1r d’ESO han après a fer kokedames, una tècnica japonesa artesanal que elimina l’ús del test i el substitueix per…\nEls alumnes de 4t de Primària van representar per a les seves famílies i tots els seus companys la nostra adaptació particular dels “Pastorets”, amb molt d’entusiasme! Ens agrada compartir les tradicions…\nAquest any hem pogut tornar a gaudir de la Cantata de nadales a l’escola de forma presencial, tot i que en un format més reduït. Mantenim tradicions que ens ajuden a tenir…\nTreballem la comunicació a l’espai de Dramatització\nL’espai d’aprenentatge de Dramatització d’educació infantil ens permet treballar les capacitats de comunicació oral i corporal amb els més petits de l’escola a través del joc, alhora que potenciem la seva creativitat.…\nA Cicle Inicial estem treballant els diferents tipus d’angles i aprenent a mesurar-los i ho fem cercant-los al món que ens envolta. En descobrim de rectes, aguts i obtussos a les finestres…\nGaudim de l’ambient de Llum i Ombres\nUn dels nostres ambients d’aprenentatge predilectes a educació infantil és el de Llum i Ombres. Aquesta setmana l’hem aprofitat per treballar les formes geomètriques a través de la manipulació i el joc…


Un grup de voluntaris, cadascun portant una cadira diferent, intenta formar un cercle com si fos per a una reunió, sense aconseguir-ho. Tan bon punt l’última persona de la fila es disposa a asseure’s a la cadira que acaben de col·locar per tancar el cercle, la persona que ha iniciat el procés s’aixeca i comença a formar un nou cercle al costat del primer. En aquesta coreografia, Amalia Pica explora el que tenim en comú, amb la intenció de descobrir codis de comunicació aliens al llenguatge oral. Investiga dinàmiques de grup, processos de col·laboració i l’intercanvi entre cossos que condueix a la inclusió o l’exclusió. Asamble forma part i constitueix una parcel·la de la seva investigació, i pretén ser una metàfora sociopolítica que trenqui el ritme quotidià de la vida urbana.\nAmalia Pica és una artista argentina que viu i treballa a Londres. Explora la metàfora, la comunicació i la participació cívica a través d’escultures, instal·lacions, fotografies, projeccions, performances i dibuixos.\nSi vols ser voluntari en aquesta performance, simplement porta la teva cadira i inscriu-te enviant un mail a programespublics@macba.cat, amb l'assumpte ASAMBLE. Tots els voluntaris d'aquesta performance tenen accés gratuït a la resta d'accions del dia 4 de maig.\nA la seva xerrada, André Lepecki abordarà la noció de trobada com un element essencial per a la política i l’estètica del comú. A partir de diverses tradicions filosòfiques i polítiques que han analitzat l’ètica i la política de la trobada, i recorrent a proposicions artístiques que materialitzen esdeveniments improbables (sobretot en el camp de la performance i la coreografia experimental), Lepecki explorarà la manera en què la trobada proporciona una base per viure fora de la lògica necropolítica que caracteritza el monohumanisme neoliberal del nostre temps, imperialista, colonial i letal.\nAndré Lepecki és professor associat d’Estudis de Performance a la New York University. Editor de diverses antologies sobre teoria de la dansa i la performance, entre les quals destaquen Of the Presence of the Body (2004) i Dance (2012). Comissari independent en l’àmbit de la performance, ha creat projectes per a HKW de Berlín, el MoMA de Varsòvia, la Hayward Gallery, la Haus der Kunst de Munic i la Biennal de Sydney 2016, entre d’altres. Autor d’Exhausting Dance: Performance and the Politics of Movement (2006, traduït al castellà, català i gallec per la Universidad de Alcalá el 2009) i de Singularities: Dance in the Age of Performance (2016).\nA 1, 1, 2, 1..., dos performers, l’un al costat de l’altre, inicien una seqüència numèrica simètrica davant tres micròfons, un dels quals queda buit. La seqüència comença amb el número «u», al qual s’afegeix un altre dígit abans de tornar a l’«u» inicial, de manera que es crea una seqüència de frases o enunciats numèrics simètrics. De cara a l’audiència, els performers acompanyen amb signes fets amb els dits de les mans els dígits que vocalitzen. En un moment donat, un d’ells trenca la convenció del signe, cosa que posa en evidència la qualitat corporal del signe numèric, la relació dels decimals amb el nombre dels dits de les mans alçades o la veu. En definitiva, la qualitat física i formal de la producció de llenguatge.\n«Treballo i viatjo amb Itziar Okariz des de l’any 2010. Si hagués de resumir aquests anys d’amistat i col·laboració en dos animals, diria falcó i lleó. “Falcó”, per aquelles trucades via Skype a Nova York en què parlàvem de projectes i de l'I Ching i de tant en tant, a la pantalla del seu ordinador, s’hi colava un falcó que vivia al pati interior de casa seva. “Lleó”, pels viatges a la ciutat de Lleó i al Musac, on vam posar en escena moltes de les performances en què hem treballat junts.»\nEl treball d’Iriarte combina cinema, escriptura i performance. Va ser artista resident a Arteleku i participant en el projecte Mugatxoan. També ha estat intèrpret per a peces de La Tristura i El Conde de Torrefiel. Actualment és responsable del programa de cinema de Tabakalera a Sant Sebastià.\nLloc: Plaça dels Àngels. Gratuït


Un mataroní maratonià: Ultra Trail Barcelona (The Short's one) i Cursa de Fons Les Tortugues\nUltra Trail Barcelona (The Short's one) i Cursa de Fons Les Tortugues\nNova cursa de muntanya, nou repte. Es diu Ultra Trail Barcelona (UTBCN) perquè hi ha tres curses de llarga distància i és més del pal de les curses tipus Ultra Trail Montblanc, per a la qual és molt complicat participar-hi (tot i ser una cursa de 160 quilòmetres) i se'n pot aconseguir un bon grapat de punts perquè puntua doble o triple, segons sigui la de 72km (Half Ultra Trail) o la de 106km, la completa. Jo "només" faré la Short, la curta, de 23 quilòmetres, que no està pas malament, amb un desnivell positiu de 900 metres.\nI per què aquesta cursa? Doncs, molt senzill. Vaig participar i vaig guanyar una "porra" al blog de Robert Mayoral (un crack capaç de fer més d'un Ironman i que també hi participarà en aquesta cursa, per cert) i el premi era una inscripció en aquesta cursa. Doncs, cap a Sitges!\nAquesta cursa es disputa en dissabte, dia poc habitual, però ideal per tal de començar bé aquest pont del primer de maig. De fet, aquesta cursa no serà l'única que faci aquests dies perquè precisament el dia 1 de maig disputaré la Cursa de Fons Les Tortugues a La Garriga.\nAquesta és més curta (14 quilòmetres) i amb menys desnivell, 317 metres, però té també molt bona pinta. No gaire gent, bon ambient, i a passar-ho bé. No tinc més aspiracions. Em ve de gust competir, però com que no tinc referències de cap de les dues curses, no puc saber temps ni ritmes ni res. A gaudir-hi, doncs!\nPublicado por Raúl Muñoz en 11:57:00\nEtiquetas: Cursa de Fons Les Tortugues, cursa de muntanya, La Garriga, Ultra Trail Barcelona\nJoan Carles Llurdés i Coit 28 de abril de 2012, 7:27\nEstàs demostrant que tens més fe que un convers! L'experiència de la Fageda en les curses de muntanya veis que t'ha marcat. I per cert, no sé jo si el premi de la porra és un caramel enverinat. Jo m'hauria inventat qualsevol excusa per no anar-hi però ja veig que tu no t'arronsses. Ara bé, ja posats ... per què no fer la llarga?\nSalutacions i bona diada del treball fent de "tortuga".


gener de 2021 – En Plenes Facultats\nEts aquí: Inici1 / 20212 / gener\nNova edició del curs EPF 2021 “Salut, Drogues i Sexualitat Saludable” a la UVic\n28 de gener de 2021 /0 Comments/in Blog /by En Plenas Facultades\nT’oferim la formació «Salut, Sexualitat i Drogues» de 25 hores amb l’opció de reconèixer 1 crèdit RAC.\nComencem el dimarts 16 de febrer, de 13 a 14.30 hores, fins al 27 d’abril (dilluns i dimarts).\nÉs una formació gratuïta per a tot l’alumnat de la UVic i serà en format presencial en línia, a través de la plataforma Zoom.\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/imagen-destacada-uvic.png 1260 2240 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2021-01-28 12:04:032021-01-28 12:11:40Nova edició del curs EPF 2021 “Salut, Drogues i Sexualitat Saludable” a la UVic\nNova edició del curs EPF 2021 “Salut, Drogues i Sexualitat Saludable” a la URV\n26 de gener de 2021 /0 Comments/in Blog /by En Plenas Facultades\nEstudies en la Universitat Rovira i Virgili i sents interès pels temes de drogues i de sexualitats? T’agradaria formar-te per a ser Agent de Salut EPF i dissenyar una campanya preventiva en línia destinada a joves del teu campus universitari? Llavors aquest curs és per a tu!\nT’oferim la formació «Salut, Drogas i Sexualitat Saludable» de 25 hores amb l’opció de reconèixer 1 crèdit AUR.\nLa formació comença el 15 de febrer, fins al 19 d’abril 2021, els dilluns, de 15 a 17 hores.\nEl període d’inscripció és del 28 de gener al 8 de febrer.\nÉs una formació gratuïta per a tot l’alumnat de la URV i es realitzarà en format en línia a través de la plataforma Zoom.\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/destacada-urv-event.png 1260 2240 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2021-01-26 09:46:312021-02-01 10:06:04Nova edició del curs EPF 2021 “Salut, Drogues i Sexualitat Saludable” a la URV\nUn estudi canadenc revela que el consum problemàtic d’alcohol i/o drogues dificultaria l’adherència a la PrEP\n19 de gener de 2021 /0 Comments/in Blog /by En Plenas Facultades\nEls programes de PrEP haurien d’incloure de manera rutinària el garbellat d’aquestes substàncies amb la finalitat de millorar l’adherència i reduir el risc d’infecció pel VIH.\nEl consum problemàtic d’alcohol o substàncies podria dificultar l’adherència a la profilaxi preexposició enfront del VIH (PrEP) que es prescriu, principalment, a homes gais, bisexuals i altres homes que tenen sexe amb homes (GBHSH). Per aquest motiu, s’hauria d’incloure el garbellat del consum d’alcohol i/o substàncies tant en les visites inicials com en les de seguiment amb l’objectiu de detectar qualsevol problema, reduir els danys associats al consum i millorar l’adherència a aquesta profilaxi. Aquestes són les principals conclusions d’un estudi canadenc els resultats del qual s’han publicat en la revista BMC Public Health.\nÉs ben sabut que mantenir una bona adherència a la PrEP és un aspecte fonamental per a garantir l’èxit d’aquesta intervenció preventiva biomèdica. En aquest sentit, diversos estudis han revelat que la no adherència a la PrEP podria estar sent subestimada i que problemes mentals com la depressió, així com el consum d’alcohol i/o substàncies, podrien afectar la capacitat de les persones per a mantenir una bona adherència a la pastilla preventiva.\nAmb l’objectiu de llançar una mica de llum sobre aquesta qüestió, un equip d’investigadors a Toronto (el Canadà) va realitzar un estudi en el qual es van analitzar diferents problemes que podrien afectar la capacitat d’adherència a la PrEP, com la depressió i el consum d’alcohol i/o substàncies.\nEn l’estudi es va inscriure a 141 participants adults procedents de dues clíniques, en la seva gran majoria homes GBHSH amb una edat entorn dels trenta-vuit anys. Entre els principals grups ètnic-racials es van incloure persones de raça blanca, xinesos, sudasiàtics i mestissos. Tots els participants havien estat prenent la PrEP diària enfront del VIH durant, almenys, tres mesos i en molts casos fins a 16 mesos. L’estudi es va implementar en forma d’entrevista, que es va realitzar una sola vegada a tots participants mitjançant uns qüestionaris amb l’objectiu de detectar problemes de salut mental i d’ús de substàncies.\nEls investigadors van utilitzar qüestionaris prèviament validats, com la prova d’identificació de trastorns per consum d’alcohol (AUDIT, en les seves sigles en anglès) (vegeu La Notícia del Dia 26-02-20). Les respostes dels participants en la mateixa es van classificar en les següents categories: risc baix, moderat (perjudicial) o alt (molt nociu). Així mateix, els investigadors van utilitzar la prova modificada de garbellat sobre consum d’alcohol, tabac i substàncies de l’Institut Nacional sobre Abús de Drogues (NIDA M-ASSIST, en les seves sigles en anglès) per a classificar les substàncies emprades.\nEs va mesurar el consum i el grau d’afectació de cada substància en els participants mitjançant una puntuació. Les puntuacions que es van classificar com de risc moderat i alt justificarien la intervenció.\nAl voltant del 20% dels homes van revelar que havien omès una o més dosi de PrEP en els últims quatre dies.\nEls investigadors van trobar que el consum problemàtic d’alcohol i/o cocaïna va ser el següent: El 26% dels participants va consumir alcohol en nivells considerats com molt nocius (risc alt). El 13% va tenir un consum de cocaïna que es va classificar com de risc moderat/alt. El 6% dels participants van consumir alcohol en uns nivells perjudicials (risc moderat). Al voltant del 20% dels participants van presentar símptomes compatibles amb depressió.\nQuan els investigadors van avaluar l’impacte de l’ús de substàncies sobre l’adherència a la PrEP, van trobar que els homes amb un consum perjudicial d’alcohol tenien una probabilitat més de sis vegades major de no mantenir una adherència a la PrEP que els usuaris que tenien un consum lleu. Les persones amb un consum de cocaïna que es va classificar com de risc moderat/alt tenien una probabilitat més de tres vegades major de no adherir-se a la PrEP. A més, els investigadors van assenyalar que la no adherència a la PrEP era significativament més pronunciada entre aquells que tenien al mateix temps un consum problemàtic d’alcohol i cocaïna.\nA grans trets, es va determinar que el consum elevat d’alcohol, el consum moderat o alt de cocaïna i la depressió eren relativament freqüents en l’estudi. No obstant això, encara que l’ús problemàtic d’alcohol i/o cocaïna sí que es va associar amb problemes d’adherència a la PrEP, aquest no va ser el cas de la depressió, possiblement perquè moltes persones amb aquest problema de salut mental estaven rebent tractament per a abordar-lo el que probablement els ajudava a prendre la PrEP de manera adequada.\nL’estudi va presentar limitacions, ja que idealment podria haver estat més gran i haver supervisat als participants al llarg del temps i podria haver utilitzat mitjos objectius per a avaluar l’adherència i el consum d’alcohol i/o substàncies. No obstant això, aquests canvis en el disseny l’haurien fet molt més costós, complex i lent. Cal tenir en compte, no obstant això, que les troballes d’aquest estudi podrien no ser aplicables a altres poblacions o altres ciutats.\nEls investigadors conclouen recomanant als professionals sanitaris que prescriuen la PrEP que examinin als seus pacients per a detectar problemes de consum d’alcohol i/o substàncies perquè se’ls pugui oferir ajuda. És important detectar amb rapidesa qualsevol consum problemàtic que pugui interferir amb l’adherència a la PrEP. Aquesta ràpida detecció permetria afrontar el problema amb una àmplia gamma d’intervencions adaptades que permetin la reducció de danys i millorar l’adherència a la PrEP enfront del VIH.\nFont: Catie.ca / Elaboració pròpia (gTt-VIH).\nReferències: Shuper PA, Joharchi N, Bogoch II, et al. Alcohol consumption, substance usi, and depression in relation to HIV Pre-Exposure Prophylaxis (PrEP) nonadherence among gai, bisexual, and other men-who-have-sex-with-men. BMC Public Health. 2020 Nov 25;20(1):1782.\nNotícia redactada i publicada per Jordi Piqué per a gTt-VIH el 12 de gener de 2020\nFont original: gTt-VIH\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/vihalcohol.jpg 376 620 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2021-01-19 10:17:062021-01-19 10:17:06Un estudi canadenc revela que el consum problemàtic d’alcohol i/o drogues dificultaria l’adherència a la PrEP\nVIH: Europa aprova el primer tractament injectable de llarga durada\n14 de gener de 2021 /0 Comments/in Blog /by En Plenas Facultades\n*Notícia adaptada per al públic lector del blog En Plenes Facultats\nLa EMA autoritza comercialitzar Rekambys (Janssen) en combinació amb Vocabria (ViiV Healthcare)\nUna injecció pot substituir el tractament oral en pacients amb VIH.\nL’Agència Europea del Medicament -EMA, per les seves sigles en anglès- ha autoritzat la comercialització de la combinació de Rekambys (rilpivirina injectable) -de Janssen– i Vocabria (cabotegravir injectable i en comprimits) -de ViiV Healthcare– per al tractament de la infecció pel VIH-1 en adults que estan virològicament suprimits.\nAquesta aprovació implica que per primera vegada les persones que conviuen amb el VIH a Europa podran rebre un tractament injectable de llarga durada que elimina la necessitat de prendre diàriament comprimits orals.\nProgressos en els tractaments contra el VIH\n“En els 30 últims anys s’han aconseguit grans progressos en el tractament del VIH i en l’actitud de la gent cap al virus. No obstant això, moltes persones infectades pel VIH o que corren el risc de contreure’l continuen sofrint estigmatització i discriminació a causa de la malaltia, la qual cosa sovint els impedeix parlar del tema o buscar un tractament”, indica Giovanni Guaraldi, professor adjunt de Malalties Infeccioses i director de la Clínica Metabòlica del VIH de Mòdena (MHMC), a Itàlia.\n“Aquesta pauta de llarga durada podria fer que les persones que conviuen amb VIH ja no necessitin prendre un tractament diari, la qual cosa suposaria mantenir la supressió de la càrrega viral amb injeccions administrades solament 6 o 12 dies a l’any, i així eliminar el que suposa un recordatori diari de la seva malaltia. La meva esperança és que a mesura que els medicaments continuïn millorant, donin lloc a nous avanços significatius, especialment per a les persones que encara sofreixen discriminació a causa de la seva malaltia”.\nAntonio Antela, de l’Hospital Clínic Universitari de Santiago de Compostel·la, afirma que “després de la fase oral inicial per a establir la tolerabilitat dels fàrmacs, cabotegravir i rilpivirina injectable podrien reduir el nombre de dies de tractament a l’any de 365 a 12 per al dosatge del règim mensual, o 6 per al dosatge cada dos mesos. Això implica un canvi de paradigma en com podem tractar i manejar aquesta condició. El règim d’acció prolongada de cabotegravir i rilpivirina va ser tan eficaç com la teràpia antiretroviral diària actual a mantenir la supressió virològica en els assajos clínics, generalment va ser ben tolerat i podria modificar l’experiència de tractament per a algunes persones amb VIH amb dificultats amb el tractament antiretroviral oral diari.”\nCal recordar que al març de 2019 José Ramón Arribas, cap de la Unitat d’Infeccioses de l’Hospital Universitari La Paz, en compareixença pública convocada per Janssen, ja va avançar que aquests fàrmacs «suposen un nou enfocament dins de la primera nova generació d’antiretrovirals, amb menys toxicitat. En la següent generació, és possible fins i tot que la injecció pugui ser cada dues, quatre o sis mesos, però el que està molt a la vora és la de cada mes».\nPer la seva part (també llavors), el cap de la Unitat de VIH de l’Hospital Clínic de Barcelona, Josep Mallolas, assenyalava que serà una «gran eina» per als pacients amb aquesta malaltia, encara que «no per a tots per la seva situació clínica». «Per a un gran percentatge de pacients serà una gran millora perquè no volen prendre pastilles tots els dies», ha assegurat, puntualitzant que triar-la o no dependrà de l’opinió del pacient.\nEstudi Positive Perspectives Wave 2\nPer a subratllar la necessitat d’una pauta posològica administrada amb menys freqüència, ViiV Healthcare va dur a terme l’estudi Positive Perspectives Wave 2, el estudi més gros de resultats comunicats per persones que conviuen amb el VIH realitzat fins avui, en el qual es va mostrar que quan es preguntava als participants quines eren les seves aspiracions en matèria de tractament i quines eren les seves actituds cap als medicaments innovadors, el 55% va dir que preferiria una pauta de llarga durada.\nA més, el 58% va assenyalar que prendre diàriament medicaments contra el VIH constituïa un recordatori constant de la seva malaltia, mentre que el 38% va declarar que sofria d’ansietat perquè prendre un tractament diari podia augmentar les possibilitats que els altres s’assabentessin que eren VIH-positius.\nDeborah Waterhouse, CEO de Viiv Healthcare, ha comentat que “en els resultats reportats per pacients dels nostres assajos pivotales, aproximadament 9 de cada 10 persones que havien canviat al règim d’acció prolongada el preferien en lloc del tractament previ en comprimits orals diaris. Estem compromesos amb la recerca i la innovació per a satisfer així les diverses necessitats de la comunitat VIH i no ens detindrem fins a trobar més maneres de tractar i, amb sort algun dia, curar aquesta infecció”.\nL’administració conjunta de rilpivirina i cabotegravir injectables està indicada per a adults que estan virològicament suprimits (ARN del VIH‑1 < 50 còpies/ml) en tractament antiretroviral estable, sense evidència actual o prèvia de resistència vírica a, i sense fracàs virològic previ amb, inhibidors de la transcriptasa inversa no anàlegs de nucleòsids (ITINN) i inhibidors de la integrasa (INI).\nLa combinació de rilpivirina de llarga durada de Janssen i cabotegravir d’acció prolongada de ViiV Healthcare es va desenvolupar conjuntament com a part d’un acord de col·laboració amb ViiV Healthcare.\nAdministració i posologia de rilpivirina i cabotegravir\nLa pauta de rilpivirina injectable en combinació amb cabotegravir injectable serà la primera pauta completa de llarga durada administrada una vegada al mes o una vegada cada dos mesos per a les persones amb supressió virològica pel VIH-1. Un professional sanitari administra per separat les injeccions de rilpivirina i de cabotegravir per via intramuscular (IM.) en cada natja en la mateixa cita.\nAbans d’iniciar la pauta injectable, els pacients han de prendre rilpivirina i cabotegravir en comprimits orals durant aproximadament un mes (almenys vint-i-vuit dies) per a avaluar la tolerabilitat a aquests medicaments.\nNotícia redactada i publicada pel mitjà digital Redacció Mèdica el 21 de desembre 2020\nFont original: Redacció Mèdica\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/vihinyectable.jpg 368 620 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2021-01-14 11:34:442021-01-14 11:34:44VIH: Europa aprova el primer tractament injectable de llarga durada\nL’ús de la cachimba i el seu impacte sobre l’estil de vida i malestar psicològic en població universitària de Huelva\n13 de gener de 2021 /0 Comments/in Blog /by En Plenas Facultades\nUn estudi analitza la relació entre l’ús de pipa, l’estil de vida i el malestar psicològic en estudiants universitaris.\nA Espanya, la pipa és una via estesa per al consum de substàncies, i entre els 14 i 23 anys és la segona forma més estesa de consum del cànnabis (11,9%). Aquest ús constitueix un problema de Salut Pública, perquè el consum intensiu en joves és considerat pels autors com un predictor de consum excessiu durant l’edat adulta, la qual cosa comporta problemes de salut en la població que augmenten la despesa sanitària. L’objectiu del present estudi va ser analitzar la relació entre l’ús de pipa, l’estil de vida (alimentació, activitat física i somni) i el malestar psicològic, considerant també efectes no esperats, en els estudiants universitaris.\nEs va realitzar un estudi observacional i transversal, sobre una mostra de 825 estudiants de la Universitat de Huelva, seleccionats per mostreig aleatori estratificat per conglomerats. Els instruments utilitzats van ser extrets d’un estudi més ampli denominat “Health Behaviour in University“.\nEls resultats van mostrar que l’ús de la pipa estava associat a una menor adherència a la dieta mediterrània, a un nombre menor d’hores de somni durant els caps de setmana i amb activitat física intensa. Per contra, no es va associar amb el malestar psicològic.\nL’estudi va concloure que l’ús de la pipa sembla estar inversament relacionat amb alguns aspectes d’un estil de vida que podrien associar-se amb malalties metabòliques o respiratòries a llarg termini.\nÉs important recalcar que durant la realització de l’estudi no es va considerar la naturalesa de la substància o la mescla d’ella utilitzada en la pipa pel que els resultats no poden ser considerats exclusius del consum de tabac. A més, s’ha de considerar la història clínica i metgessa de les persones usuàries de la pipa, perquè són factors que poden influir en la qualitat de vida.\nPots accedir a l’article complet aquí\nAutoria de l’estudi:\nSara Domínguez-Salas, Marina Piqueras–Torrico, Regina Allande–Cussó, Juan Gómez-Salgado i Montserrat Andrés–Villas.\nNotícia adaptada pel projecte En Plenes Facultats, des de LasDrogas.info el 12 de gener 2020\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/cachimbas2.jpg 770 1248 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2021-01-13 12:26:532021-01-13 12:28:07L’ús de la cachimba i el seu impacte sobre l’estil de vida i malestar psicològic en població universitària de Huelva


Ahir vam assistir a l’entrega de Premis Eloi de Navel. Els premis Eloi de Navel els atorga l’associació d’empresaris de Cardona i tenen 2 categories: Trajectòria empresarial i Innovació.\nEl de trajectòria empresarial va ser per la “Ferreteria el Barato”, una empresa de 140 anys i el d’innovació per a Vidmar.\nA banda dels premiats, 7 empreses van explicar els projectes en els que estan immersos en aquest moment, com per exemple “cervesa amb cafè” de cafès gener, oleoturisme d’Olis Migjorn, innovacions constants de Vidmar, alimentació sana per animals de Pinellet…. projectes tots molt engrescadors i que són bona prova de que el teixit empresarial està ben viu i amb un munt de projectes engrescadors.\nL’acte va ser conduït per Dani Sala, de E2S i va tenir lloc a l’hotel-restaurant La Premsa.\n← 5-6 de juny, fira medieval a Cardona. Ja tenim el programa\t2on Seminari de Màrqueting internacional online →


Hospitals en Cedars - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Warren county - Mississippi - Eua - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Mississippi › Warren county › Hospitals en cedars\nHospitals en cedars Warren county > Mississippi > Eua\nAquí trobareu tots els Hospitals en Cedars perquè pugueu contactar o presentar-vos i rebre l'atenció mèdica que necessiteu. Aquest directori conté tots els hospitals Eua. La salut és una de les coses més importants de la vida i si necessitem consultar alguna cosa amb un metge, millor fer-ho tan aviat com sigui possible.\nA Cedars trobareu diversos hospitals, però la manera més senzilla de saber quin és el problema que teniu ara és trucar i sol·licitar una cita. Aquí trobareu tots els Hospitals en Cedars amb el seu contacte i la seva ubicació al mapa, de manera que no es tracta de com arribar-hi si voleu visitar-ne un.\nSi trobeu un o més errors en aquest directori Hospitals en Cedars, feu-nos-ho saber. La vostra ajuda serà molt útil per a totes les persones que busquen informació d'aquests hospitals a Internet, perquè la guia és molt útil per a moltes persones que la troben.\nHospitals en Cedars per categoria\nHospitals públics a Cedars (Eua). Introduïu i trobeu el que necessiteu trobar. Dins de l'enllaç de cada hospital, veureu tota la informació de contacte, com ara el correu electrònic, el telèfon i l'adreça ubicats en un mapa. També veureu comentaris d'altres usuaris sobre cada centre\nUn bon hospital, que sobresurt en oferir sempre la millor atenció al pacient, guanya la seva confiança, la de la seva família, els coneguts i, a poc a poc, el seu prestigi davant els ciutadans. Si necessiteu trobar hospitals privats fiables Cedars (Eua), cerqueu-los aquí\nLlistat de hospitals pròxims a Cedars\nDelhi Hospital- (Situat a 57.85 km)\nCentral Mississippi Medical Center- (Situat a 63.13 km)\nUniversity of Mississippi Healthcare- (Situat a 71.05 km)\nMississippi Baptist Health Systems Inc.- (Situat a 70.58 km)\n(1) Madison Parish Hospital- (Situat a 29.66 km)\nFranklin Medical Center Winnsboro LA- (Situat a 74.13 km)\nRiver Region Health System- (Situat a 16.66 km)\nMethodist Rehabilitation Center- (Situat a 71.24 km)\nSt Dominic Jackson Memorial Hospital- (Situat a 72.06 km)\nSouth Central Va Health Care Network- (Situat a 77.13 km)


Mas Cambó/Can Cambó vell | Mapes de Patrimoni Cultural\nMas Cambó/Can Cambó vell\nMas Cambó/Can Cambó vell Gualba\nFinca de Can Cambó, al costat de la carretera de Sant Celoni\nSud del terme\nRef. Cad.: 08096A00800309\nEdifici de planta rectangular orientat SE-NO amb un pati interior. El cos principal és un edifici rectangular amb coberta a 4 aigües i carena paral·lela a la façana. El ràfec està suportat per vigues de fusta.\nLa façana a SE presenta una estructura simètrica en els seus tres pisos. A la planta baixa hi ha la porta principal d'arc de mig punt i carreus de pedra i un trencaaïgues que resegueix l'arc. A cada costat hi ha una finestra amb carreus i ampit de pedra i trencaaigües decorat. A la planta superior hi ha tres finestres, les dues laterals són del mateix tipus que les de la planta baixa però sense trencaaigües, però la del centre és de major tamany. A la planta superior hi ha tres conjunts de finestres d'arc de mig punt, en dos és tracta de finestres triples però al centre són 4 finestres geminades, els pilars són de pedra així com l'ampit.\nAl costat est de la façana hi ha un terrat amb barana balaustrada. La façana que dona al terrat també presenta finestres de mig punt.\nAl costat est hi ha una torre de cuadrada, a façana presenta una petita finestra d'arc deprimit convex amb carreus de pedra. A la planta superior hi ha una finestra triple d'arc.\nL'antiga masia es reconstruí totalment als anys 40. En refer-se la casa es va construir una capella a l'alçada del primer pis de la torre a la cara de llevant sobre el portal. S'hi entra des del terrat, espai aquest que es va preveure com a lloc per seguir l'acte religiós, quan l'espai interior estigués ple.\nActualment la masia i les terres estan dedicades a l'esbarjo on s'hi ha instal·lat un camp de golf i una hípica.


Fa un parell d’anys vaig descobrir l’app “Insight Timer” i és la que faig servir habitualment per a la meditació a casa, i a mi m’ajuda. Tenen una versió per iOS i una altra per Android i, a dia d’avui, més de 8 milions de persones fan servir aquesta app gratuïta al món.\nA l’apartat “Timer” pots programar el temps de la teva meditació, els intervals, el so ambient i el so dels gongs. I cada configuració que fas la pots guardar amb un “Preset” per recuperar-la després. Aquest sistema és el que jo faig servir per meditacions curtes.\nTambé tens l’apartat de “Meditacions Guiades” en què hi ha moltíssims àudios de diferents tradicions i en diversos idiomes. Jo que penjat totes les meditacions del programa de Mindfulness MBSR de 8 setmanes, tant en català com en castellà. Si poses el meu nom “Oscar Carrera” al cercador i li dones al típic botó de “Seguir” les trobaràs fàcilment.\nEn aquest sentit, em sento feliç de saber que les meditacions s’han reproduït unes 22.000 vegades, i així, haver pogut contribuir a que les persones puguin realitzar la pràctica de manera senzilla en tantes ocasions. Això m’anima a realitzar algunes més, cosa que tinc prevista fer aquest estiu.\nTambé he creat els grups “Meditacions Mindfulness en Català” que és el més nombrós dels que hi ha en llengua catalana (600 persones) i “Meditacions Mindfulness en Castellà” que, a dia d’avui, és el quart en nombre de seguidors (2.200 persones) en llengua castellana.\nHi ha més apartats, alguns d’ells de pagament, com el de “Cursos“, però no m’estenc més en això. Pots donar-li un cop d’ull, a veure què et sembla.\nI és que per avançar en la pràctica de la meditació es requereix de Motivació i Disciplina. A mi, em motiva sentir que hi ha moltes persones al món que mediten amb mi al mateix temps, i tenir una eina tan senzilla, potent i a mà, fa que sigui més constant i disciplinat en la pràctica.\nTens més informació sobre meu perfil Insight Timer a http://insig.ht/ocarrera\nEtiquetes: insight timer, Meditació\nAny 2021 ¿Com canviar o deixar hàbits no saludables i instaurar-ne de nous?


La venda de cotxes segueix recuperant-se mentre es manté l’ensorrament de la de vehicles industrials - Altaveu el diari digital d'Andorra\nOctubre es va tancar amb un 5% més de matriculacions de turismes que el mateix mes del 2019 mentre que les de camions i camionetes tot just van ser un terç, demostrant els problemes postconfinament d’aquest sector\n05/11/2020 (11:32 CET)\nDes de l’Associació d’Importadors de Vehicles, el seu president, Carles Sansa, es mostra satisfet perquè, almenys amb aquesta tipologia “quedaran bastant a prop” de l’objectiu que s’havien marcat després del confinament: “igualar i compensar el temps que vam estar tancats”. Entén, per una banda, que “hi ha un perfil de client al qual potser la crisi no l’afecta tant” i, per l’altra, el fet que “hi ha molta gent que ja no veu el transport públic com a una opció”.\nTot i això, sí que admet que les bones dades poden canviar al nombre, després de les mesures restrictives impulsades a Catalunya i França. “Si l’haguéssim tingut abans, probablement les xifres no seran les mateixes. La previsió és que aquest mes baixaran, ja que, si no pots anar enlloc, per què vols un cotxe nou”.\nEls vehicles industrials acumulen una dadavallada de venda del 40% perquè depenen de moltes empreses vinculades a la restauració o el comerç i també afecta la davallada de les importacions\nSansa apunta que “hi ha molt negoci vinculat a restauració o comerç” que sol ser el principal client d’aquests vehicles i que, davant els dubtes que genera la situació actual, “ara es manté frenada la venda d’aquesta tipologia”. També apunta que “veient la caiguda d’importacions, els camions serà on hi haurà hagut la gran caiguda”.\nAl seu entendre, amb aquests vehicles, que sol tenir el punt àlgid de vendes durant la primavera, just quan es va produir el confinament, “hem recuperat el trimestre més fort”. Tot i això, avisa que les xifres dels propers mesos aniran a la baixa perquè “aquesta temporada ja s’ha acabat”.