Cap de setmana en família! 7 idees per gaudir amb la mainada de propostes diferents i de proximitat\nCinema infantil, espectacles, visites artístiques, gastronomia, tallers i activitats de carnestoltes\nCultura i família són dos conceptes que encaixen a la perfecció. Potser per això, molts pobles i ciutats de les nostres comarques dediquen una bona part de la seva programació cultural a les activitats amb la mainada. Per aquest cap de setmana, us hem seleccionat algunes de les propostes més originals i per a totes les edats, per tal que puguem aprofitar les estones lliures i ningú, sota cap circumstància, es quedi reclòs a casa!\nSabeu què voleu ser de grans? Si encara no ho sabeu, no patiu. El senyor Prudenci ho va descobrir ja de gran, i gràcies al Carnaval. Poc s’ho pensava! I si parlem de Carnaval també hem de parlar del dijous gras i de truites! La companyia Vet aquí una…, amb Ingrid Domingo, ens ho explicarà tot a través d’un conte amb personatges, música, disfresses i un bagul ple de sorpreses. Menuts i menudes! Teniu una cita aquest dissabte, a les 11,30 h, a la Biblioteca Municipal de Lloret de Mar.\nDegustem el bacallà en família\nEl bacallà és un peix blanc, sense gaires greixos, que ens aporta molts minerals, com el potassi, el fòsfor i el iode. A més, és un aliment molt utilitzat a la nostra gastronomia i molt ben valorat pel seu gust. Us proposem que veniu amb tota la família a gaudir de ‘La cuina del bacallà’, una iniciativa de Tossa de Mar en què molts establiments i restaurants dediquen els seus plats a aquest peix tan apreciat. Fins al 29 de febrer, podreu venir a menjar els menús de restaurants com, per exemple, el Restaurant Bahia, amb propostes com els bunyols de bacallà, la brandada de bacallà, el bacallà amb tomata cim, la tomba de bacallà o el bacallà amb romesco.\nCinema per als més menuts!\nCrispetes, una butaca ben còmoda i a gaudir del setè art! Al cinema Truffaut, podrem descobrir l’aventura de Coco, un petit drac que viu en una illa amb els seus amics Oscar i Matilda. Els tres s’han unit perquè són diferents de la resta de la població. Coco és un drac que no pot volar, Oscar és un drac vegetarià i Matilda, un porc espí. Un dia emprenen una aventura per demostrar el veritable monstre que porten al seu interior. No us perdeu la nova proposta de Le Petit Truffaut el pròxim diumenge 7 de febrer a les 12 h!\nConeixem l’univers artístic de Joan Miró\nJoan Miró era un artista amb una imaginació sense límits. Criatures antropomòrfiques omplen les seves galeries del CaixaForum de Girona. Una bona activitat per fer amb els vostres fills i filles seria un recorregut familiar a l’exposició de l’artista per conèixer d’aprop la seva obra i somiar plegats amb unes creacions intemporals i suggestives. La pròxima visita és aquest diumenge 7 de febrer, a les 12 h!\nUn espectacle molt animal\nLa música, el teatre i els animals seran els protagonistes de la tarda de diumenge del Teatre Casino de Llagostera. A les 18 h, podrem divertir-nos amb ‘Animalades’, una nova proposta teatral que presenta les aventures d’uns animals que viuen al zoològic. Basat en un llenguatge musical i visual molt acurat, l’espectacle fa descobrir al públic més petit (de 0 a 5 anys) un món màgic.\nLa festa de les disfresses i la diversió!\nEl Carnestoltes arriba a molts dels municipis de les nostres comarques aquest cap de setmana. És el moment d’agafar la disfressa i lluir-la pels carrers del nostre poble! Girona és una de les ciutat amb més propostes, ja que se celebra el carnestoltes a diferents barris com Montjuïc, Santa Eugènia, Montilivi, Sant Narcís, Pont Major, Barri Vell, Girona Est, Esquerra de Ter, Pla de Palau i Devesa-Guell. A Fornells de la Selva, el diumenge tenen una cita a la plaça dels Països Catalans fins a la Sitja amb una Rua de Carnestoltes i l’entrega de premis. Santa Coloma de Farners, en canvi, dedica tres dies al carnestoltes (divendres, dissabte i diumenge), amb rua nocturna, rua de carnaval, ball de disfresses i festa de disfresses infantil amb animació de Pep Puigdemont. La Costa Brava Sud també surt de casa aquest cap de setmana amb el carnestoltes de Tossa de Mar, Blanes i Lloret de Mar, que porten grans rues de carnestoltes, festa de disfresses, gran xocolatada, cercavila a càrrec del grup Xarop de Canya, desfilada de Carrosses i Comparses, concurs de disfresses al lloc de treball, Ball de les Dones i disco mòbil i mongetes amb botifarra per a tothom que vagi disfressat, entre moltes altres activitats. Si sou del Pla de l’Estany, no us preocupeu, perquè Banyoles sap molt bé com organitzar una bona festa. El divendres i dissabte podreu gaudir d’un carnestoltes ben original ple de rues, festa del carnestoltes infantil amb actuació de la Banda de la Balca, Festa de Carnestoltes amb el grup de versions Allioli i moltes més coses! Aquestes només són algunes de les festes de carnestoltes d'aquests dies, també podràs trobar tota la programació d'Arbúcies, Cassà de la Selva, la Festa del Ranxo de Vidreres i Breda a la nostra agenda.\nTaller de teatre per a petits actors i actrius\nEl teatre és una eina molt interessant per explorar la creativitat i la imaginació dels nens i les nenes. El Centre Cívic de Porqueres també ho creu així, i per això ha organitzat un monogràfic d’expressió teatral infantil. Una de les finalitats del taller serà la preparació d’un espectacle en què els alumnes crearan el guió a través dels exercicis d’art dramàtic i les improvisacions treballades. A final de curs, els vostres actors i actrius podran representar-la davant del públic. Es tracta d’una activitat recomanada per participants de 8 a 12 anys, i té lloc els dimecres de 18 a 19.15 h fins al 13 d’abril a Porqueres.


Clàusula de contractació – Decàleg de la negociació col·lectiva\nEn el supòsits de contractes temporals de duració determinada de l’article 15 ET concertats per un temps no superior a sis mesos el període de prova serà d’1 mes.\nNomés mitjançant la negociació col·lectiva es poden establir límits mitjançant a l’encadenament de diversos contractes temporals amb diferents persones treballadores per cobrir un mateix lloc de treball.\nEl canvi de titularitat d’una empresa, d’un centre de treball o d’una unitat productiva autònoma no extingirà per si mateix les relacions laborals, quedant la nova empresa subrogada en els drets i obligacions laborals i de la Seguretat Social de l’empresa anterior, incloent els compromisos de pensions, i en general quantes obligacions en matèria de protecció social complementària hi hagués adquirit l’empresa cedent.\nPel que fa a l’extinció dels contractes temporals, cal tenir en compte el contingut de la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Unió Europea del 14 de setembre de 2016, que reconeix i equipara les indemnitzacions dels contractes temporals a la dels contracte indefinits (20 dies per any)\nEl Reial Decret-Llei 8/2019 de mesures urgents de protecció social i de lluita contra la precarietat laboral en la jornada de treball S’estableixen bonificacions per a la conversió en indefinits o fixos discontinus de contractes eventuals agraris.\nb) Per les causes consignades vàlidament en el contracte tret que les mateixes constitueixin abús de dret manifest per part de l’empresa.\nPerquè les empreses puguin contractar directament a una persona treballadora mitjançant contracte d’una durada de dotze hores o menys a la setmana, o quaranta-vuit o menys al mes, caldrà l’acord previ amb la representació dels treballadors i les treballadores. Així mateix, serà necessari acreditar i justificar la necessitat de la utilització d’aquesta modalitat contractual.\nLa crida de les persones treballadores fixes discontinues es farà per ordre d’antiguitat.\nLa persona treballadora en formació, rebrà la formació pràctica sota la tutoria de la persona que a aquest efecte designi l’Empresa, que haurà de posseir la qualificació professional requerida. Les funcions de tutoria es desenvolupessin dins de la jornada ordinària i, si les desenvolupés una persona treballadora de l’empresa, es considerarà amb caràcter general temps de treball efectiu.\nLa durada mínima del contracte serà de sis mesos i la màxima de tres anys. Expirada la durada màxima del contracte per a la formació, la persona treballadora no podrà ser contractada sota aquesta modalitat per aquesta o diferent empresa.\nEl salari dels treballadors i treballadores contractats/contractades sota la modalitat de pràctiques serà com a mínim del 80% de l’establert en el Conveni col·lectiu, per a la categoria professional que es tracti, durant el primer any i del 90% en el segon any, sempre que es tracti de contractes a temps complet, de no ser així, percebran el salari proporcional a la jornada contractada.\nUna de les principals causes de la pitjor situació de les dones al mercat laboral és la segregació laboral entre dones i homes. De mitjana, elles ocupen llocs de treball menys valorats, pitjor remunerats i en posicions inferiors en la classificació professional.\nD’altra banda, l’article 43 de la LOIEMH estableix la possibilitat mitjançant la negociació col·lectiva d’establir mesures d’acció positiva. En aquest sentit es proposa:\nEn igualtat de condicions d’idoneïtat, en els processos de selecció i promoció tindran preferència les persones del gènere menys representat.\nEs podran incloure sistemes de quotes a les polítiques de de formació accés i promoció a l’empresa.\nLes empreses de 50 o més treballadors i treballadores hauran d’assegurar el compliment de l’obligació de la quota de reserva en les seves plantilles de almenys un 2% per a persones amb un grau de discapacitat igual o superior al 33%, i si és possible superar aquest percentatge com part, no sols d’una obligació legal, sinó d’una responsabilitat social compartida.\nEn aquest còmput no es tindrà en compte els treballadors i treballadores amb discapacitat que tingui l’origen en alguna malaltia professional, accident de treball o desgast físic natural com a conseqüència de la seva dedicació a l’empresa.\nLes empreses de menys de 50 treballadors i treballadores reservarà, en les contractacions que es realitzin a partir de la publicació d’aquest conveni, el 2% de llocs de treball a persones amb discapacitat.\nPer aconseguir-ho, en els processos de selecció de personal per a cobrir vacants, s’assegurarà la participació de persones candidates amb discapacitat i es contemplaran criteris de discriminació positiva que donin preferència a la contractació de persones amb algun tipus de discapacitat. Quan en els processos no hagin participat persones amb discapacitat, o hagin participat però no han sigut seleccionades, a efecte de verificar els processos i els mecanismes de compliment del principi d’igualtat i no discriminació, l’empresa haurà d’emetre un informe, a la representació de les persones treballadores, explicant els motius.\nEn el cas que no sigui possible arribar al compliment de la quota de reserva del 2% a favor de treballadors i treballadores amb discapacitats, ja sigui per la impossibilitat d’haver trobar una persona candidata amb discapacitat per a cobrir una vacant, o per acreditació de l’empresa d’especials dificultats per a incorporar a persones treballadores amb discapacitat, l’empresa optarà per establir mesures alternatives de caràcter excepcional, que en tot cas seran temporals, transitòries i revisables. Tanmateix, l’empresa i la representació de les persones treballadores decidiran conjuntament la destinació dels recursos econòmics de les mesures alternatives, prioritzant la constitució d’un enclavament laboral o la subscripció d’un contracte amb un centre especial de treball, davant la realització de donacions i d’accions de patrocini.\nSi l’empresa i la representació sindical acorden la constitució d’un enclavament laboral, es valorarà la contractació indefinida dels treballadors i treballadores procedents de l’enclavament laboral. A tal efecte, l’empresa podrà accedir a les diferents subvencions i bonificacions públiques.\nPreferència en la contractació de treballadors i treballadores amb especials dificultats econòmiques i/o d’inserció laboral: per exemple que no estiguin cobrant cap prestació i tinguin càrregues familiars.\nGarantir el lloc de treball a qualsevol persona treballadora que, en cas de privació de llibertat, quan aquesta no sigui superior a un any.\nen Clàusula de contractació


Denunciat penalment un conductor que circulava begut i temeràriament per les costes del Garraf i es va estimbar\nEls Mossos d'Esquadra han obert diligències penals a un conductor\nRedacció 01/12/2016 - 12.57 Actualitzat 01/12/2016 - 13.26\nEl cotxe del conductor temerari que es va estimbar a Sant Pere de Ribes\nEls Mossos d'Esquadra han obert diligències penals a un conductor, de 48 anys i veí del Vendrell, que circulava begut i de forma temerària per les costes del Garraf i es va estimbar a Sant Pere de Ribes. L'acusen de dos delictes: un per conducció temerària i un altre per conduir un vehicle sota la influència de begudes alcohòliques amb resultat d'accident. El conductor serà citat en breu pel jutge de guàrdia de Vilanova i la Geltrú.\nDenunciem penalment un conductor que circulava begut x les costes del Garraf. Es va estimbar a Sant Pere de Ribes https://t.co/S99ldS4vSd pic.twitter.com/MdweKZ0nhZ\n Mossos (@mossos) 1 de desembre de 2016\nL'acusat circulava per la C-31 a les costes del Garraf, sentit Vilanova, de forma temerària fent ziga-zagues constantment, envaint el carril contrari, obligant als vehicles a apartar-se i reduir la velocitat per no xocar frontalment.\nL'acompanyant del cotxe que circulava al darrere del conductor temerari va trucar al 112 per alertar dels fets, que van tenir lloc dissabte passat 12 de novembre a les 21:40 hores. A més, ho va enregistrar tot amb el seu mòbil fins que van perdre de vista l'acusat a l'autopista C-32, a l'alçada de Sant Pere de Ribes. Immediatament els agents de trànsit van iniciar la recerca del vehicle.\nL'acompanyant del cotxe que anava darrera va gravar la conducció temerària. També va alertar al @112. Gràcies x la vostra col·laboració! pic.twitter.com/lcSYkbhlIM\nPoc després, a les 22:05 hores, una patrulla dels mossos es va dirigir fins al pont de la BV-2111 punt quilomètric 9, a Sant Pere de Ribes, perquè un vehicle havia sortit de la via i havia caigut pel pont. Quan la patrulla va arribar al lloc de l'accident va veure que era el mateix vehicle que havia fet la conducció temerària.\nEl conductor, que va resultar il·lès, es va sotmetre a la prova d'alcoholèmia amb un resultat de 0,88 mg/l, més de 3 vegades la taxa permesa legalment que és de 0'25 mg/l.


Ordino exposa a votació popular els dotze projectes preseseleccionats del pressupost participatiu | BonDia Diari digital d'Andorra.\nCartell promocional de la iniciativa del pressupost participatiu.\nDt., 02/03/2021 - 11:58\nOrdino exposa a votació popular els dotze projectes preseseleccionats del pressupost participatiu\nEl Comú d'Ordino ha iniciat aquest dimarts les votacions del pressupost participatiu, que s'allargaran fins al 28 de març. Així, tots els residents a la parròquia majors d'edat podran participar en la votació popular d'un projecte d'interès públic per a Ordino, per al qual la corporació destinarà 50.000 euros. D'entre les 33 propostes que van fer arribar els ciutadans via web, el jurat ha fet una preselecció de dotze idees, en funció de la seva viabilitat, i des d'aquest dilluns estaran exposades a la pàgina web del comú www.ordino.ad/pressupostparticipatiu.\nPel que fa a les propostes seleccionades, es poden reagrupar en tres grans eixos temàtics: el medi ambient, la natura i la sostenibilitat; la cultura, el patrimoni i la història, i les millores a la via pública. Pel que fa al primer, s'ha proposat la instal·lació d'una màquina expenedora inversa de reciclatge, introduir millores al camí del ferro, crear un observatori d'aus, fer un aparcament cobert per a bicicletes i patinets, i entrar a formar part de la fundació Starlight.\nQuant a les propostes de caràcter cultural s'inclouen la publicació digital de fotografies i arxius d'interès històric, la realització d'actes puntuals als diferents pobles de la parròquia relacionats amb el seu patrimoni, i la creació d'un festival de dansa i cultura popular. Com a millores a la via pública, hi ha augmentar la il·luminació als passos de vianants, millores en l'aparcament dels batallats de la Cortinada i el control de la velocitat a la zona urbanitzada del coll d'Ordino. Per últim, s'ha triat una proposta per millorar l'interior de l'església parroquial.\nCal dir que hi ha projectes que no han passat la selecció, atesa la viabilitat amb baix cost o amb immediata solució, que es portaran a terme igualment com poden ser suggeriments relacionats amb el funcionament del dia a dia. Altres propostes han estat descartades perquè són iniciatives que ja s'estan fent, com és el cas de dotar tot el sistema d'enllumenat amb tecnologia led. El Comú ha avaluat cadascuna de les propostes i valora molt positivament la implicació de la ciutadania, que ha deixat veure el seu interès en la millora de la parròquia.\nOrdino estrena un aparcabicis integrat al mobiliari urbà del poble\nLa fira del bestiar d'Ordino, envoltada de cultura per a esdevenir un referent turístic\nPau-Xavier torna a cal Plandolit\nLa Casa de la Muntanya transforma l'educació ambiental dels escolars amb visites més interactives\nFrança aixecarà la restricció de desplaçament diürn\nEls residents catalans a Andorra arriben a 15.907, un 0,5% més que el 2020\nMor un home de 78 anys per coronavirus\nCultura crea un grup de treball per consensuar la futura llei del patrimoni\nMolt bona iniciativa, però al...\nYo pienso lo mismo que el...\nAquesta foto té més de 10...\nLa vérité pure... Quel gâchis...\nPero si aquesta dona no es...\nQue els hi facin confinament...\nCom t’agrada sortir a la foto...\nMoltes gràcies has sapigut...\nQuina manera de tirar els...


Quina és la utilitat del servei de Coordinació d'Activitats Empresarials?\nHome » La seva utilitat\nCoexistència i subcontractació\nCom és obvi, en els centres de treball solen coincidir tot tipus d’empreses. La grandària, tipus d’activitat, el format de treball o la cultura preventiva suposen una major complexitat i dificultat a l’hora d’integrar la seguretat i salut de tots els treballadors.\nPer això, la utilitat de la coordinació d’activitats empresarials la converteix en una resposta tècnica a la situació productiva actual, marcada per la coexistència i la subcontractació simultànies de tot tipus de serveis.\nQuins objectius persegueix CAE?\nImplantació dels principis de l'acció preventiva (establerts en l'Art 15 de la LPRL).\nAdaptació de mètodes de treball i mesures preventives, per a una gestió global de la PRL.\nDesenvolupament correcte dels mètodes de treball (per part de les empreses concurrents).\nControl de les activitats realitzades, en particular quan generin riscos greus o molt greus o siguin activitats incompatibles entre si.\nPer complir aquests objectius es fa necessari orientar la CAU com un procés conformat per una sèrie d’etapes que han d’assegurar una correcta integració dels requisits preventius. Per això, s’ha d’entendre com un procés dins de la gestió general de l’empresa.\nCom hem comentat, la coordinació d’activitats empresarials implica la interrelació d’empreses en matèria preventiva. Hem de tenir present que, en funció de la condició que aquestes empreses tinguin o la posició que ocupin en aquest procés d’interrelació, es generen els seus deures i obligacions.\nAquests deures i obligacions dependran de diferents aspectes:\nTitular centre de treball\nServei diferent activitat\nServei pròpia activitat


31/01/2020 Less than a minute\nEtiquetes de la notícia: motor\nQuan vam desenvolupar el nostre primer motor mòbil, la tecnologia del moment (una limitada velocitat de connexió als telèfons mòbils, així com la resolució dels dispositius) feia una necessitat el redimensionar les imatges que mostràvem per limitar-ne la mida, alleugerir el seu pes i guanyar en velocitat per a l’usuari, i això vam fer: redimensionar a 260×170 píxels.\nA dia d’avui, amb 5G, i mòbils amb millor resolució, hem vist la necessitat de millorar la qualitat de les imatges que mostrem en dispositius mòbils durant el procés de reserva.\nDes d’ara podem mostrar les imatges arribant als 780×510 píxels, (la millor resolució possible en cada dispositiu 332×217 píxels en el següent exemple).\nEn relació amb l’anterior, però ara parlant del motor desktop, també hem fet un altre canvi: abans, en veure les imatges en gran durant el procés de reserva, es mostraven sempre en format horitzontal independentment de l’origen, cosa que podia donar lloc a deformitats:\nAra mantenim la proporció real:\nAmb aquests dos petits canvis millorem una mica més l’experiència de navegació dels teus clients. No has de fer res, pots comprovar com ja està apareixent fent una consulta al teu motor de reserves.\n“No cancel·lis: ajorna”. Ara pots marcar aquelles reserves


FILOSOFIES D'UN IGNORANT: L’AMENAÇA POLÍTICA\nSabem que tots els polítics són iguals. Fa anys que hem estat governats per partits polítics de tots els colors i continuem veient com cada vegada són majors les desigualtats socials; prevalen els interessos econòmics per damunt de les persones i el planeta... Han tingut l’oportunitat de millorar aquest món i s’han deixat comprar servint a interessos propis, donat que tots som humans i hem construït una societat amb els pilars del “sálvese quien pueda”, “la riqueza siempre es poca” o “els diners per on passen mullen” (o “banyen” segons es diu on visc).\nI mentre cap polític és perfecte, tots els altres tenen de què parlar, acusar-lo, exigir-li, queixar-se... esperant així el seu torn per governar i menjar el seu tros del pastís. Així, es llepen els dits amb les cagades del que governa hui perquè demà, després d’aquestes errades, la indiferència d’uns i el vot d’altres acabaran fent que ocupen el seu lloc al poder. I entraran altres iguals amb les butxaques plenes de promeses, amb diferent nom i collar, que sabran aprofitar la ratxa mentre dure per canviar els “bonus” de les promeses per diners amb els que nodrir amics i familiars i omplir-se les arques hui per si no tenim per demà.\nPerò, què passaria si entrara a governar una persona que ho fera bé? Els polítics de sempre ja no tindrien cabuda. Ja no podrien esperar que els convidaren a menjar pastís perquè la seua festa hauria acabat. Aquesta altra persona, fàcilment seria reelegida una vegada i altra, i llevat que anara a entrar altra persona que encara ho fera millor, o l’anterior es cansara, ja no tindrien cabuda els polítics que hem conegut fins ara.\nEt sumes al canvi? Deixem de votar als de sempre, que ja han tingut la seua oportunitat. Si els nous ho fan malament, demanem anticipar eleccions i votem pel seu recanvi fins que trobem a qui ens mereixem com ciutadania, no?


La PTP lamenta que la supressió dels peatges no serveixi per millorar la mobilitat del país | Promoció del Transport Públic\nLa PTP lamenta que la supressió dels peatges no serveixi per millorar la mobilitat del país\nLa llargament reivindicada finalització del termini de les concessions ha arribat, però els governs no han establert un model alternatiu just i sostenible. Els vehicles privats deixen de pagar, però la societat perdem recursos per al transport públic i la mobilitat al servei de tothom.\nEl cost de manteniment, 42 M€ que seran assumits per tota la ciutadania, hauria d’ésser destinat al transport públic, creant un model públic alternatiu, sòlid i basat en el pagament per ús de les vies, amb un cost molt inferior als imports abonats fins ara, entre el 10 i 30% de l’actual.\nL’enfocament que es fa de la supressió suposa un inacceptable efecte “crida” a l’ús del transport privat amb una clara i inevitable afectació a la congestió i nivells de contaminació dels accessos a les ciutats.\nEl proper 1 de setembre caducarà la concessió de 4 vies d’alta capacitat a Catalunya: la C-32, la C-33, l’AP-2 i l’AP-7. La PTP celebra la fi d’un model lucratiu que ha comportat el sobrepagament d’aquestes infraestructures per al benefici privat, en un model opac i allunyat dels interessos de tothom. Ara bé, la passivitat dels governs està suposant que la supressió dels peatges no s’hagi aprofitat per establir un sistema de finançament de la mobilitat més just, socialment i ambientalment. És més, l’enfocament d’aquesta nova etapa s’està fent de manera errònia, en traslladar a la ciutadania que ja no caldrà pagar els peatges, sense explicar clarament que serà el conjunt de la societat qui assumirà el cost de manteniment de les infraestructures alliberades, la qual cosa suposa treure recursos destinats a les alternatives de mobilitat sostenible com el transport públic.\nTambé resulta lamentable que es faci una mena de crida a l’ús del transport privat, induint així a una reducció de la demanda d’un transport públic que precisament necessita incrementar el seu servei i qualitat. Els nous costos de manteniment de les actuals autopistes seran també assumits pels usuaris del transport públic -com a ciutadans-. Cal recordar que en aquests moments, la majoria de països del nostre entorn han optat per algun tipus de cobrament, sigui per recorregut o mitjançant una vinyeta, sigui als vehicles pesats o a tots els vehicles.\nTot plegat acredita una manca de criteri i de responsabilitat pública cap a la política de mobilitat que precisa el país. Des de la PTP considerem la xarxa de mobilitat de Catalunya com un sistema interrelacionat, i per això creiem que cal focalitzar els recursos públics en aquells modes més sostenibles. El transport públic és sempre el mode més accessible per a totes les classes socials, tenint en compte que la compra i manteniment d’un cotxe és una barrera per les classes més desfavorides, o per col·lectius com els joves, persones migrades o gent gran.\nA més a més, cal veure que els corredors que s’han alliberat de peatge disposen d’infraestructures i/o serveis de transport públic paral·lels que caldria potenciar, però per fer-ho calen recursos. Així, els 42M€ anuals que es preveu destinar al manteniment de les autovies dels corredors alliberats, i que sortiran dels pressupostos públics, es podrien destinar a finalitats alternatives molt més justificades. Concretament, creiem important que hi hagi millores de transport públic als mateixos corredors ara lliures de peatge:\nPer poder destinar els 42M€ a finalitats relacionades amb la mobilitat sostenible, caldria que els vehicles abonessin el cost de les infraestructures que utilitzen mitjançant una mena de peatge tou públic ajustat als costos. Segons els càlculs realitzats per la PTP, el cost per vehicle podria ser molt inferior als peatges que s’han vingut pagant fins avui, sent-ne entre un 10 i un 30% del preu actual:\nDes de la PTP ja ens vam posicionar, mitjançant una junta oberta a socis, a favor d’un model de pagament per km de les vies d’alta capacitat, que tingui en compte descomptes per situacions específiques. Per això, des de la PTP seguirem reclamant un model de pagament per ús de les infraestructures viàries, per part dels vehicles privats, que permeti l’alliberament de recursos, i eventualment el finançament creuat, que es puguin dedicar a la millora del transport públic i de la mobilitat sostenible. Creiem que és important, a més a més, que les millores de transport públic es relacionin directament amb els corredors afectats.\nPer tant, demanen a la Generalitat de Catalunya i al govern de l’Estat, titulars de les principals vies d’alta capacitat, que posin en marxa com abans millor un sistema de pagament de les vies d’alta capacitat de Catalunya, sense dilacions que ens facin esperar al 2024 o que ens facin dependre de l’agenda d’altres territoris.\nEtiquetes: Documents PTPPeatges\nAnteriorPublicació anterior:Aeroport vs. transport públic?SegüentPublicació següent:IV Cursa de transports de Vilafranca


© Francesc Meseguer Semproniana\nLa casa de l’Ada Parellada està a l’altura del que requereix la seva condició d’icona popular. Val la pena tornar-hi, perquè la seva reinterpretació del clàssic català té una frescor i un salero marca de la casa que no ha perdut pistonada. La Parellada, entre la carta i els menús, aglutina allò gurmet amb l’instint de supervivència (el talent d’obrir la nevera i muntar un platàs amb tres coses bones). Per a tothom: al migdia s’hi menja per menys de 20 euros.\nHospital Clínic (L5), Provença (FGC)\nDe dl. a ds., de 13.30 a 16 h i de 21 a 00 h


Exploradors de Can Vidalet_CV: Missió\nRecentment l’Ajuntament d'Esplugues ha obert una convocatòria per seleccionar diferents equips d’exploradors que puguin millorar el barri. És per això que tots aquells que hi estiguin interessats s’hauran d’entrenar per ser els exploradors i exploradores de CAN VIDALET.\nObjectiu: Investigar sobre el barri per intentar millorar-lo de manera creativa.\nQue vol dir ser explorador o exploradora? Els exploradors i les exploradores es dediquen a fer reconeixements o investigacions de llocs, persones o coses.\nQue vol dir digital? En aquest cas digital fa referència a que les investigacions es faran amb l’ordinador.\nCom ho farem? Tots els equips rebreu el llibret d’exploradors i exploradores que haureu d’anar seguint per completar les tasques necessàries per fer propostes de millora pel barri que siguin creatives.\nQui participa? Hi ha quatre grups d’exploració ara mateix. Dos es troben a l’Escola Can Vidalet i els altres dos a l’Escola Matilde Orduña. En total som 46 nens i nenes i 29 avis i àvies que treballem plegats.\nUs animem a tots i totes a treballar de valent per poder aconseguir completar totes les exploracions i així entre tots i totes veure de quina manera podem fer un barri millor!!


L'Ajuntament alerta de la presència de vespa asiàtica a Barberà del Vallès - radiobarbera.cat\nEs caracteritza principalment pel seu tamany més gran que les vespes autòctones més habituals, però similar a l’autòctona vespa xana. La mida oscil·la entre els 17 i els 32 mm de llargària. El seu aspecte és més fosc en comparació a les vespes autòctones. El cap i el tòrax és negre i el final de les seves potes són castanyes.\nConstrueix normalment dos nius. Un de pimari, més petit, i un segon que pot arribar a ser de 60 centimetres de diametre. Els nius primaris són de petit tamany (de la mida d’una taronja), de color marró i es localitzen normalment en propietats privades, principalment en comptadors d’aigua, cornises de teulades, finestres, garatges i porxos. Cada niu primari que es retira evita l’aparició d’entre 2.000 i 4.000 exemplars en cadascun dels futurs nius secundaris que es formarien.\nQuè s’ha de fer en cas de localitzar un niu de Vespa asiàtica?\nSi la ciutadania localitza un niu primari de Vespa velutina a la via pública cal donar avís a l’Ajuntament al telèfon 93 729 71 71 o mitjançant el formulari de Queixes i suggeriments de la web municipal.\nSi el niu es troba en una propietat privada, cal posar-se en contacte amb un servei d’apicultura o empresa de control de plagues. Igualment cal informar a l’Ajuntament per tal d’ajudar a conèixer la distribució d’aquesta espècie al nostre municipi i en cas de ser necessari, procedir a la col·locació de trampes de control i captura per la zona.\nBarberà del Vallèsbiodiversitatinformació de serveiplagues


300 quilos de residus recollits al Riu Anoia — Ajuntament d'Igualada\n25º max. / 15º min. 19/10/2021 11:11\nSou a: Inici / Noticies / 300 quilos de residus recollits al Riu Anoia\nLa jornada, organitzada pel departament de Medi Ambient, Energia i Sostenibilitat de l’Ajuntament, amb la col•laboració del CECI i d’AENA, va comptar amb la participació d’una vintena de persones que van netejar des de sota del Pont de la Palanca i fins a arribar al Pont Nou de Montbui. Els participants van poder prendre consciència amb aquesta jornada de la quantitat de deixalles que s’aboquen al riu com a resultat d’actituds incíviques d’alguns ciutadans. Precisament, donar visibilitat a la problemàtica de l’abocament incontrolat de residus a l’entorn natural és un dels principals objectius d’aquesta jornada de neteja, coordinada per Setmana Europea de la Prevenció de Residus (EWWR) i que es va dur a terme aquest diumenge a milers de municipis a tot Europa, simultàniament.\nTot i que cada vegada són més els ciutadans que han pres consciència de la importància de no llençar deixalles al riu com si aquest fos un abocador, encara és freqüent trobar-n'hi moltes. En ocasions, els materials abocats no representen un perill per a l'ecosistema però sí que suposen un efecte visual molt negatiu. És el cas de papers, fustes o runes. En altres casos, els materials abocats sí que suposen una amenaça pels organismes del riu, ja sigui perquè es tracta de materials contaminants com piles, olis de cotxe, productes químics o pneumàtics; perquè la seva presència pot ferir els organismes, si es tracta de vidres, ferralla o plàstics; o bé perquè causen perjudicis indirectes, com ara els vidres, que poden provocar incendis.


Gossos celebra els seus quinze anys d'història a L'Auditori de Barcelona\nQuinze anys de vida ja els contemplen. Els Gossos han celebrat el seu quinzè aniversari amb un concert antològic a L'Auditori. Amb les entrades exhaurides des de feia dies, el grup de Manresa s'ha envoltat d'amics per celebrar el seu quinzè aniversari. Lax'n'Busto, Sopa de Cabra, Beth i Macaco han compartit l'escenari amb els manresans davant unes 1.900 persones. El grup ha interpretat cançons del seu últim disc, "Oxigen", un dels més venuts de l'any i pel qual han rebut nombrosos premis de la crítica. La nostàlgia també ha tingut lloc amb un repàs d'algunes de les seves millors cançons d'aquests 15 anys de trajectòria.\n05/04/2008 - 07.25 Actualitzat 05/04/2008 - 13.39\nGossos va néixer l'any 1993 de la unió de quatre músics manresans que només comptaven amb les seves veus, tres guitarres i un baix. Fa cinc anys, el grup va iniciar un canvi de rumb que els ha confirmat com a referent en el panorama musical català. Amb l'últim disc han agafat oxigen per continuar corrent. Una aposta amb Dani Macaco, que s'atrevia per primera vegada amb el català i que s'ha convertit en tot un himne.\nQuinze anys després, la formació ja ha editat nou discos i acumula diversos reconeixements, que van del premi de la Primera Mostra de Pop-rock per a joves fins als darrers premis Enderrock.\nTota aquesta trajectòria l'han recordat a L'Auditori en un concert on s'han sentit els seus primers temes, eminentment acústics, però també algunes de les cançons del seu darrer treball, "Oxigen", on predominen els sons elèctrics i molt més sofisticats.\nAra el repte és traspassar la frontera. De moment els Gossos marxaran a Holanda, on seran caps de cartell de dos grans festivals. És possible que l'aventura continuï per altres països d'Europa i per Llatinoamèrica.


ELS OCELLS PASSEN PER ON VOLEN\nAquest raonament retòric sorgeix enmig d’una caminada en el marc del projecte Venen de lluny, que Anna Dot va presentar per l’espai ARBAR de La Vall de Santa Creu, l’estiu de 2020, en el qual es plantejava cert paral·lelisme entre les vies terrestres i les aèries, entre el viatge i l’espera, entre les projeccions i les percepcions. Per la proposta a EN RESiDÈNCiA, on el fet artístic entra a l’aula, aquesta frase esdevé idea central per a reﬂexionar sobre el fet de voler i de volar.\nPartirem de la metodologia de Deriva Mussol, la qual alterna el fet de caminar com a pràctica estètica amb el debat –anomenat Parlem en el seu context–. Els parlem són espais d’oportunitats, d’intercanvi d’idees i de percepcions que poden ajudar a ajustar les distintes consideracions que vagin sorgint en relació amb el que vagi esdevenint en les sortides a peu. Es plantejarà l’escolta i la mediació amb el grup per anar descobrint els seus interessos, desitjos, fortaleses i debilitats. Es vol estimular la participació i la col·laboració per criar un grup cohesionat capaç d’afrontar les distintes propostes que es plantegin des d’un espai comú de convivència.\nLes passejades per l’entorn deﬁnit per la ubicació de l’Institut i el barri de Montbau marcaran la pauta d’inici, després amb els Parlem s’anirà ajustant les sessions amb les propostes. El fet de caminar de manera atenta contribuirà a una experiència que es veurà complementada amb l’impuls d’assajar aproximacions a partir d’objectes, dibuixos, mapes, fotograﬁes, vídeos i textos. Al ﬁnal, tot aquest material ha de ser susceptible d’una endreça per muntar una publicació que relati i reﬂexioni sobre el procés viscut.


Agricultura - L'Enciclopèdia, la wikipedia lliure en valencià\nUna plantació de dacsa en Liechtenstein.\nL'Agricultura és l'art de cultivar la terra; són els diferents treballs de tratament de la terra i el cultiu de vegetals, normalment en fins alimenticis.\nLes activitats agrícoles són les que integren lo que es diu sector agrícola. Totes les activitats econòmiques que abarca dit sector, té el seu fundament en l'explotació de la terra o dels recursos que este origina en forma natural o per l'acció del home: cereal, frutes, hortalices, past, recaptes i atres variats aliments vegetals.\nL'agricultura és l'activitat agrària que comprén tot un conjunt d'accions humanes que transforma el mig ambient natural, en el fi de fer-ho més apte per al creiximent de les sembres.\nÉs una activitat de gran importància estratégica com pas fundamental per al desenroll autosuficient i riquea de les nacions.\nLa ciència que estudia la pràctica de l'agricultura és l'agronomia.\n1.1 El naiximent de l'agricultura\n2 Tipos d'agricultura\n3 Agricultura i Mig ambient\n3.1 Alguns problemes actuals\n4 Maquinària agrícola\n5 Polítiques agràries\nEl naiximent de l'agricultura[editar]\nLlaurador llaurant. Pintura en la tumba de Sennedyem, 1200 a. C. Egipte.\nEl començament de l'agricultura es troba en el periodo Neolític, quan l'economia de les societats humanes evolucionà des de la recolecció, la caça i la peixca a la agricultura i la ganaderia. Les primeres plantes cultivades foren el blat i l'ordi. Els seus origens es perguen en la prehistòria i el seu desenroll es gestà en vàries cultures que le practicaren de forma independent, com els que sorgiren en el denominat Creixent Fèrtil (zona de Orient Pròxim des de Mesopotàmia el Antic Egipte), les cultures precolombines d'Amèrica Central, la cultura desenrollada per els chinesos al est d'Asia, etc.\nSe produïx una transició, generalment gradual, des de l'economia de caça i recolecció a la agrícola. Les raons del desenroll de la agricultura pogueren ser debides a canvis climàtics cap a temperatures més templades; també pogueren deure's a l'escassea de caça o aliments de recolecció, o la desertisació de amplies regions. A pesar de les seues ventages segon alguns antropòlecs, l'agricultura significà una reducció de la varietat en la dieta, creant un canvi en l'evolució de l'espècie humana cap a individuos més vulnerables i depenents d'un enclau que els seus predecessors.\nL'agricultura va permetre major densitat de població en l'economia de caça i recolecció per la disponibilitat d'aliment per a un major número de individuus. En l'agricultura les oscietats van sedentarisant-se i la propietat deixa de ser un dret soles sobre objectes mòvils per a traslladar-se també als bens inmobles, s'amplia la divisió del treball i sorgix una societat més complexa en activitats artesanals i comercials especialisades, els asentaments agrícoles i els conflictes per l'interpretació de linders de propietat donen orige als primers sistemes jurídics i governamentals.\nAgricultura en Roma[editar]\nEn Roma es cultivaven principalment cereals, leguminoses i hortalices. Posteriorment es varen introduir atres espècies com la cep i l'olivera. Es gastava el llaurat en bous, sent el llaurador el que treballava en la seua família, a menos que tinguera un esclau. Alguns aports a l'agricultura són el llaurat romà, prenses d'oli, tècniques de regadiu i l'introducció del fem.\nLlabors agricoles, 818 d. C., Salzburgo.\nA lo llarc de l'Edat Mija sorgixen importants innovacions tecnològiques que aportaràn alguns elements positius al treball dels campesins. El llaurat de rodes i vertedera s'incorporà a lo llarc del sigle XI en les regions del nort dels Alpes, mentres que la zona mediterrànea seguia vinculada al llaurat romà. Atra novetat serà el yugo frontal i els ferrages als animals, destacant el paper del cavall en numeroses regions. Els molins de vent e hidràulics evitaràn molts esforços als llauradors, a l'igual que els progresos en el rastrilleu o trill i l'incorporació d'un nou tipo de corbella. La rotació trienal serà un importat novetat. La terra es dividix en tres zones que se dediquen respectivament a cultius d'hivern, de primavera i de barbeig, lo que aumentarà la producció i la farà més diversificada. La cria de guanyat també tindrà un important paper en la vida campesina. A pesar dels progresos, l'agricultura migeval manifestà sempre signes de precarietat degut al seu baix rendiment i la seua estreta dependència a les condicions naturals.\nLes principals innovacions en l'agricultura migeval foren:\n1. L'us del llaurat pesat en rodes. 2. L'us del cavall. 3. L'introducció de la rotació de tres camps per collita per a remplaçar l'antiga rotació de dos camps.\nEstos canvis causaren un creiximent, tant en la varietat com en la cantitat de collites, en aquell moment tingué efectes importants la dieta dels europeus. El canvi del bou per el cavall fon el resultat de dos avanços tecnològics -l'us de la ferradura i el desenroll de la collera- que permitien al caall tirar d'una càrrega fàcilment. El us de cavalls per a tirar aumentà l'eficiència del transport per terra, tant per al comerç com per a les campanyes militars. Açò va conduir al creiximent de l'indústria de transport per terra. També va permetre un millorament general de la ret de carreteres i aumentà les oportunitats comercials per a algunes comunitats situades en els encreuaments de camins. L'us del cavall va permetre l'expansió de les terres cultivables i va contribuir al creiximent de la producció d'aliments, al mateix temps acompanyà a la agresiva expansió agrícola que invariablement deixà resagat al bosc migeval.\nLes "Partides" d'Alfonso X de Castella definixen als campesins com els "que llauren la terra i fan en ella aquelles coses per les que els hòmens han de viure i mantindre's". No cau dubte de que en esta definició podem considerar al campesí com la força fundamental del treball en la societat migeval. I es que el camp fon el gran protagoniste en la Edat Mija europea. els recursos que aportava la agricultura i la ganaderia eren la base de l'economia i la terra era el centre de les relacions socials, deixant al marge la revolució urbana que se viu a partir del sigle XIII.\nSegon les estimacions presentades, la tasa de creiximent promig interanual de la població europea durant el periodo 1000-1300 fon de 0,2%. Si se pren soles a la població d'Europa occidental, la tasa de creiximent es molt similar. Este lent creiximent, ademés, se va distribuir desigualment entre diferents regions. A pesar d'això, estem en presència d'un creiximent sostengut, per dèbil quesiga la seua tasa. Una de les causes del creiximent sostengut fon la reducció de la tasa de mortalitat degut a la instauració d'una major establitat política que evità gran número de guerres i les millora en la alimentació producte de la incorporació del octau aminoàcit, gràcies al consum de la llentilla.\nMaquinària agrícola moderna.\nSigle XX, especialment en la aparició del tractor, les exigents tasques de sembrar, collir i trillar poden realisar-se de forma ràpida i a una escala ans inimaginable. Segon l'Acadèmia Internacional de Ingenieria de EE.UU., la mecanisació agraria es u dels 20 majors logros de la ingenieria del sigle XX. A principis del sigle XX, en EE.UU. es necesitava un granger per a alimentar de 2 a 5 persones, mentres que hui, gràcies a la tecnologia, els agroquímics i les varietats actuals, un granger pot alimentar a 130 persones. El cost d'esta productivitat és ung ran consum energètic, generalment de combustibles fòssils.\nLa difusió de la ràdio i la televisió (mijos de comunicació), aixina com la informàtica, són de gran ajuda, al facilitar informs meteorològics, estudis de mercat, etc.\nAdemés de menjar per als humans i els seus animals, se produixen cada volga en més amplia utilitat tals com flors, plantes ornamentals, fusta, fertilisants, pèls, cuiro, productes químics (etanol, plàstics, sucre, almidó) fibres (cotó, cànem, lli), combustible (biodiésel, el propi etanol, que ara ya s'està obtenint de la dacsa). productes biofarmacèutics, i droges tant legals com ilegals (tabac, marihuana, opi, cocaïna). També existixen plantes creades per ingenieria genètica que produixen sustàncies especialisades (com, per eixemple, la dacsa transgènica, que, al igual que l'obtenció d'etanol, està modificant l'economia dels cultius d'esta planta i la vida de les comunitats que de ella seguixen depenent).\nLa manipulació genètica, la millor gestió dels nutrients de la terra i la millora en el control de les sements ha aumentat enormement, les collites per unitat de superfície, a canvi estes sementes s'han tornat més sensibles a les plagues i enfermetats, lo que porta una necesitat d'estos últims major per part del agricultor; Proba d'alló és el resorgiment d'antigues varietats, molt resistents a les enfermetats i plagues, per la seua rusticitat. Al mateix temps, la mecanisació ha reduit la exigència de ma d'obra. Les collites son generalment menors en els països més pobres, al caréixer del capital, la teconologia i els coneiximents científics necessaris.\nL'agricultura moderna depén enormement de la tecnologia i les ciències físiques i biològiques. La irrigació, el drenage, la conservació i la sanitat, que son vitals per a una agricultura exitosa, exigixen el coneiximent especialisat d'ingeniers agrònims. La química agrícola, en canvi, trata en la aplicació de fertilisants, insecticides i fungicides, la reparació de terres i el anàlisis de productes agrícoles, etc.\nLes varietats de sements han segut millorades fins al punt de poder germinar més ràpit i adaptar-se'n a estacions més breus en distints climes. Les sementes actuals poden resistir a epsticides capaces d'exterminar a totes les plants vets. Els cultius hidropònics, un métot per a cultivar sense terra, utilisantsolucions de nutrients químics, poden ajudar a cobrir la creixen necesitat de producció a mida que la població mundial aumenta.\nAtres tècniques modernes que han contribuït al desenroll de la agricultura son les empaquetat, prcoesament i mercadeig. Aixina,el procesament dels aliments, com el congelat ràpit i la deshidratació han obert nous hiroçonts a la comercialisació dels productes i aumentat els possibles mercats.\nEls tipos d'agricultura pot dividir-se segon molts distints criteris de classificació:\nSegón la seua dependència del aigua:\nDe secà: és l'agricultura prdouida sense aport d'aigua per part del mateix llaurador, nutrint-se la terra de la pluja i/o aigües subterrànees.\nDe regadiu; se produix en el aport d'aigua per part del llaurador, per mig del suministre que es capta de caixers superficials naturals o artificials, o per mig de l'extracció d'aigües subterrànees dels pòus.\nSegón la magnitut de la producció i la seua relació en el mercat:\nAgricultura de substència: Consistix en la producció de la cantitat minima de menjar necesàri per a cobrir les necesitats del llaurador i la seua familia, sense apenes excedents de comercialiçar. El nivell tècnic és primitiu.\nAgricultura industrial: Se produixen grans cantitats, utilisant costosos mijos de producció, per a obtindre excedents i comercialisa-los. Típica de països industrialisats, dels països en vies de desenroll i del sector internaionalisat dels països més pobres. El nivell tècnic es d'orde tecnològic, També pot definir-se com Agricultura de mercat.\nSegón se pretenga obtindre el màxim rendiment o la mínima utilisació d'atres mijos de producció, lo que determinarà una major o menor senya ecològica:\nAgricultura intensiva: busca una producció gran en poc espai. Porta un major desgast del lloc. Pròpia dels països industralisats.\nAgricultura extensiva: depén d'una major superfície, és dir, provoca menor pressió sobre el lloc i les seues relacions ecològiques, encara que els seus beneficis comercials solen ser menors.\nSegón el método i objectius:\nAgricultura tradicional: utilisa els sistemes típics d'un lloc, que han configurat la cultura del mateix, en periodos més o manco prolongats.\nAgrcultura industrial: basada sobre tot en sistemes intensius, està enfocada en produïr grans cantitats d'aliments en menos temps i espai -pero en major desgast ecològic-, dirigida a moure grans beneficis comercials.\nAgricultura ecològica i Agricultura biològica: creen diversos sistemes de producción que respeten les caracteristiques ecològiques dels llocs i geobiològiques de les terres, procurant respetar les estacions i les distribucions naturals de les espècies vegetals.\nAgricultura i Mig ambient[editar]\nL'agricultura té un gran impacte en el mig ambient. En els últims anys, alguns aspectes de la agricultura intensiva a nivell industrial han segut cada volg amés polèmics. La creixent influència de les grans companyies productres de sementes i productes químics i les procesadores de menjar preocupen cada volta més tant als agricultors com al públic en general. El efecte desastrós sobre el entornd e la agricultura intensiva han causat que vastes arees anteriorment fèrtils hagen deixat de ser-ho per complet, com va ocorrer en temps en Orient Mig, antany la terra de cultiu més fèrtil del món i ara un desert.\nAlguns problemes actuals[editar]\nContaminació per nitrogen i fósforomagnesio en rius, llacs i aigües subterrànees.\nErosió del terreny*\nEsgotament de minerals de la terra.\nSalinisació de la terra en zones seques.\nMolts d'estos problemes van esgotant i desertisant la terra, obligant a abandonar uns terrenys per a llaurar atres nous que, al mateix temps, s'esgoten, creant un círcul viciós que va destruïnt el entorn. Un eixemple clar es la progresiva deforestació de la selva del Amazonas.\nLes maquinàries son elements que s'utilisen per a dirigir l'acció de forces de treball a bas d'energia; per la seua part en el camp agrícola, els mecanismes a motor que s'empleen en estes labors allaugeren la producció i milloren les tècniques de cultiu. Entre les màquines agrícoles més utilisades en les tasques del camp es mencionen:\nTractor: és una màquina agrícola molt útil, en rodes o cadenes disenyades per a moure's en facilitat en el terreny i potència de tracció que permet realisar grans tasques agrícoles, encara en terrenys entollats. Té dos pedals de freny i està acondicionat per a halar rastres. Hi han dos tipos de tractors: el de oruga, de gran estabilitat i força, i el de rodes, capaç de desplasar-se fins a per carreteres; poseïx major velocitat que el de oruga.\nMotocultor: és una màquina agrícola en un sol eix i s'opera per manilles, té mijana potència i força de motor dirigides per a labors hortícoles i ornament, pot treballar en terrenys forts, pero se gasta preferentment en construcció de jardins.\nCosechadora: o segadora és una màquina agrícola de motor potent, pintó tallador per a segar les plantes madures de cereals i un llarc rastrill que va davant de la màquina i gira sobre un eix horizontal.\nUn home treballant en Barquisiment, Veneçola.\nLa política agrària es molt complexa degut a la necesitat deequilibrar la ecologia, les necesitats del país i els problemes socials de quins viuen del camp.\nL'agricultura és un tema clau en la lluita per la justicia global. A pesar d'existir un excés de menjar en els mercats mundials, que fa que els preus caiguen de forma continuada, encara no s'ha resolt el problema de la fam en el mon. La ràpida pèrdua de terres cultivables i la disminució de la cantitat d'aigua dolça disponible, de la que un 70% s'utilisa per a la agricultura, son hui una de les principals causes de la pobrea. La lluita contra la fam que patixen 800 millons de sers humans no es possible sense una profunda reforma de la política agrària global.\nEls països rics protegixen als seus agricultors, ben a través de subvencions a la producció, be a través de fortes aranceles als productes estrangers. Açò causa que els agricultors de països pobres es vegen incapaços de competir en igualtat, per lo que actualment existix una gran oposició per part de molts sectors a estos recolzaments.\nLes patents otorgades a les companyies que desenrollen nous tipos de sementes per ingenieria genètica han permés que se llicencien als agricultors les sementes de forma molt similar a la utilisada per a llicenciar software. Açò ha canviat la balança de poder en favor dels fabricants de sementes, que poden ara dictar térmens i condicions ans impossibles. Degut a que si el agricultor no acceïx a les demandes de la companyia, esta no li vén la sement. Açò ha fet que molts els acusen de biopirateria, ya que moltes d'estes empreses es dediquen a investigar les propietats de les plantes, partint de coneiximents milenaris. Donant-se la paradoja de que al patentar estos coneiximents, obligant als pobles dels que han deprés dit coneiximent, a pagar-lis per el seu us.\nEst artícul fon creat a partir de la traducció de l'artícul es.wikipedia.org/wiki/Agricultura de la Wikipedia en espanyol, baix llicència Creative Commons-BY-SA.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Agricultura&oldid=158940»


emocions – Els Picarols\n“Educar la ment sense educar el cor, no és educació en absolut” Daniel Goleman\n14 Març 2022 Els Picarols\nA la primera etapa de la vida, és on comencem a viure diferents situacions que ens porten a despertar la gran varietat d’emocions que som capaços de sentir. És un moment molt important i alhora dificultós per l’infant, ja que no sap com les ha de gestionar ni com manifestar-les i molts cops la manera d’expressar-se serà a través del plor. Nosaltres, com a adults que l’acompanyem en tot aquest procés, és important ajudar-lo a posar-hi nom a allò que creiem que està sentint i també explicar que totes les emocions son vàlides.\nTagged acompanyament, acompanyament respectuós, emocions, escolabressol, escolabressolelspicarols, infantslliures, respecte, validació\n19 Gener 2022 Els Picarols\nEls infants van madurant emocionalment en la mesura que els adults (família, mestres i tota la societat) els anem acompanyant a expressar el que senten, siguin aquests sentiments agradables o desagradables.\nTagged acompanyament, emocions, escolabressol, escolabressolelspicarols, projecte educatiu, projecte emocional\n4 Març 2021 Els Picarols\nLa intel·ligència emocional, és la capacitat de reconèixer les nostres emocions, les emocions dels altres i saber-les gestionar.\nA l’escola les treballem d’una manera transversal durant el dia a dia i a més utilitzem recursos com ara: la bossa de les emocions, els plats de les famílies, els àlbums de les famílies, la bossa viatgera etc.\nTagged emocions, escolabressol, intel.ligènciaemocional


Lletres completes 1959 - 2017RaimonAmb aquest llibre es publiquen en volum per primera vegada les lletres completes de Raimon, que abasten tota la seva carrera, des del 1959 fins al 2017. Inclou totes les lletres escrites per Raimon, ...\nUna certa distància. Assaig de memòriesAmb nombrosos anys a l'esquena en diversos àmbits de servei públic, aquestes memòries i reflexions de Josep M. Bricall es despleguen en diferents plans: la dedicació a la universitat com a professor ...\nDemocràcia i PlurinacionalitatMiquel Caminal I BadiaEl camp d'interessos intel·lectuals de Miquel Caminal engloba la democràcia, el catalanisme, el socialisme, els partits polítics, les polítiques públiques de memòria, la reflexió sobre la funció ...\nPensament i accióJaume Claret MirandaPasqual Maragall i Mira ha tingut una presència activa en la vida política a Barcelona, Catalunya i a Espanya durant més de quaranta anys. Aquesta irradiació l'ha projectat com una de les figures ...\nEn la vida de Lluís Bassat, un dels publicistes més prestigiosos del món, conflueixen dues famílies errants i molts viatges a través dels segles. Els Bassat, sefardites, després d'haver de marxar ...\nEdició especial ilustrada El 1824, a la vila de Gràcia, la jove Mariona, està a punt de casar-se. La vida, humil i senzilla, li somriu. Però els anys que es preparen són els d'un segle convuls. Al ...\nCom cada any per Tots Sants, l'Èlia de cal Pedró torna al poble per fer la visita de rigor al cementiri i passar uns dies amb son pare i sa tieta. Amb 34 anys fets, la parella l'acaba de deixar i la ...


On: 14/09/13 9:30\nTerme que s’aplica en la psicologia positiva, psiquiatria i neurociència, indica el poder de superació de les persones quan han patit un altercat o trauma, és la capacitat que tenen els subjectes per sobreposar-se a períodes de dolor físic i emocional o fins i tot resultar enfortit per aquests. També és el convenciment que té un individu o equip a superar els obstacles de manera meritosa sense pensar en la derrota a pesar que els resultats estiguin en contra. Aquest terme es podria utilitzar en diferents situacions quotidianes del dia a dia, en situacions de fort i perllongat estrès, com per exemple a causa de la pèrdua inesperada d’un ser estimat, al maltractament psíquic o físic, a malalties, a l’abandó, al fracàs, a les catàstrofes naturals, entre uns altres. I com no, en l’àmbit laboral en un procés de canvis i crisis.\nEls emprenedors per exemple, NO es queden fora. Quan les coses no pinten bé, quan tot sembla que està en contra, quan abans les coses no van sortir bé, quan tots ens diuen -estàs boig-.\nÉs quan ens plantegem per què en les mateixes condicions hi ha uns altres que si s’atreveixen (hi ha qui supera els altercats) i millor encara per què hi ha un altre que s’atreveixen i ho aconsegueixen? Aquesta pregunta ens la hem plantejat molt sovint i les respostes més comunes solen ser: és més jove, té més experiència, té més diners, té contactes, és més fort, té suport… em sona a excuses, si tots ens deixéssim arrossegar per aquestes respostes…\nMai hi hauria emprenedors, ni persones que superessin els seus traumes, malalties o altercats.\nLlavors per què solament uns pocs aconsegueixen el que la resta no pot? Aquí torna a sortir el terme resiliència. La capacitat de cada ésser humà és il•limitada i tots tenim els recursos necessaris per superar situacions per traumàtiques que siguin i poder aconseguir els nostres objectius, llavors… La diferència radica en: tenir consciència d’això, saber com trobar aquestes famoses “eines” i la més important creure en això.\nVeiem el primer pas, tenir consciència d’això, vol dir que, això ha d’estar inclòs en les nostres experiències en el nostre mapa, si mirem cap a enrere i no trobem cap vivència que ens faci reconèixer això com real, llavors haurem de buscar a algú que si ho tingui en el seu mapa, per poder confirmar que sí, és real. En segon lloc saber trobar les famoses eines, què volen dir amb això, no paren de repetir-ho una vegada i una altra però de què es tracta? Quan es fa referència a trobar les eines de cadascun, s’estan referint al fet que tots per arribar al present hem viscut diferents experiències d’aquí el nostre mapa del món, de la societat, de les coses, de les situacions i de la gent. Bé cadascun ha après a superar totes aquestes situacions i per a això ha utilitzat múltiples eines, conductes doncs ben aquestes són les que ara ens poden tornar a ser útils solament cal tornar a rescatar-les i seleccionar quin ens pot ser més útil a cada moment. Recorda no tots hem de tenir les mateixes eines, cadascun té les seves, ja és hora de treure’ls la pols i donar-los ús.\nI finalment creure en això, aquesta per a mi és la més important. Un pot prendreconsciència fins i tot trobar les eines indicades però si no creu que pot no servirà de res. Com podem creure? Aquí solen abordar-nos els pensaments com: a mi?, això li succeeix als altres, mai m’ha funcionat, és absurd, no ho aconseguiré… més excuses. Si li ha funcionat al nostre veí, vol dir que a tu també, per creure que alguna cosa és possible és molt útil saber que li ha ocorregut a una altra persona, i evidentment a quanta més gent li hagi passat més creïble serà, cerca al teu voltant, i et sorprendràs, si no és suficient pregunta als teus amics, o cerca per Internet i vores. El que semblava impossible resulta que ho ha fet possible un munt de gent per tot el món davant que tu. Doncs aquí ho tens. Endavant.\nPrevious Post: Literatura infantil i juvenil: Un comtat a l’època medieval\nNext Post: L’associació cultural ‘Al Andalus’ organitza diversos cursos per donar-se a conéixer


El passat 6 de maig, el Departament de Manteniment Electromecànic es va desplaçar a Vinaròs per participar en la X Fira d’ Oferta Formativa dels Cicles que s’imparteixen a la zona. A la Fira hi van participar 7 centres del Baix Maestrat i el nostre centre. La finalitat de la fira és informar […]\nSortida a Torre d’en Bessora\nEl passat 22 d’abril, un grup d’alumnes de 2n d’ESO vam anar a dues mines de ferro del Maestrat, Victoria i Esperanza. Per la tarde també vam visitar unes pintures rupestres d’entre 7000 i 13000 anys d’antiguitat i el museu annex a aquestes. A les mines, vam entrar dintre i ens van explicar diverses coses, […]\nLliurament dels premis Mots Passants a la Universitat Autònoma de Barcelona\nEl passat dimecres 15 d’abril, un grup d’alumnes del nostre centre que estan cursant la matèria optativa de Francès van anar a la Universitat Autònoma de Barcelona a recollir un premi del concurs de videos en llengua francesa Mots Passants. que organitza el Departament de Filologia Francesa i Romànica de la UAB. El concurs consistia […]\n← Anterior 1 … 47 48 49 … 61 Següent →


El mur de la vergonya – Una visió badalonina en clau republicana\nEstic convençut que tots els badalonins i badalonines que llegeixin aquesta publicació coneixen l’interès públic del nostre front marítim i, en particular, de la nostra Rambla i del carrer Santa Madrona. Tan pel que fa al patrimoni històric, urbanístic, paisatgístic, de promoció de la ciutat, etc. Per tant, si m’ho permeteu, m’estalvio els preàmbuls i la literatura i aniré al gra sobre el tema del mur d’ADIF, el mur de la vergonya, que és de gran importància per aquesta ciutat que totes i tots estimem.\nAmb la decisió d’ADIF de construir dos murs de formigó de 3 i 5 metres d’alçada davant de la Minguella i la residència Danae, respectivament, ens trobem un cop més amb les formes de fer d’un Estat centralista que pren decisions des dels despatxos sense conèixer la realitat del territori.\nRepresentació amb Google Earth del mur de 3 metres a la zona de l’Escola Minguella.\nRepresentació amb Google Earth del mur de 5 metres a la zona de la Residència Danae\nLes directives europees s’han de complir, obvi. Però l’Estat opta per aplicar la força bruta, la solució més barroera de totes les possibles. I a més, ho fa amb imposició. Sense consultar, parlar, escoltar i negociar amb la ciutat.\nQuan una directiva europea obliga, llavors al Ministeri i ADIF els agafen les preses. En canvi fa dècades que obvien els problemes que patim cada dia els ciutadans i les ciutadanes de Badalona per anar a estudiar o a treballar. Durant més de 15 anys he estat usuari diari de la xarxa de Rodalies. Bé, no sempre, algunes èpoques he optat pel metro perquè encara que trigava molt més a arribar a la feina, m’assegurava que hi arribava.\nL’Estat no ha tingut mai cap pressa per modernitzar les catenàries, per incrementar el nombre de vagons als combois mentre ofereix un servei que seria indigne. Cap pressa en implementar mesures raonables que resolguin els problemes de contaminació acústica. Cap pressa per modernitzar la flota de trens. Cap pressa en assegurar un manteniment regular a les escales mecàniques de l’Estació de Badalona. Cap pressa en habilitar l’accés per mar a l’Estació. Cap pressa en tapar els forats de les tanques de seguretat del tren pel seu pas per Badalona que són un perill públic. Això sí, ara tot són presses per imposar un projecte que la ciutat rebutja.\nVaja, les escales mecàniques de l'Estació de #Badalona no funcionen. Precisament avui ho hem comentat al #PleBDN. Menys imposar murs i més invertir en infraestructures deixades. pic.twitter.com/pP8VD5w1gM\n— Alex Montornès (@alex_montornes) September 2, 2021\nEl govern del Partit Popular ha anat tard i malament. I sabeu per què? Doncs perquè l’Alcalde s’esperava un final alternatiu. Un final en el qual negociava amb ADIF una alternativa i organitzava un míting dels seus a la Rambla per autoproclamar-se el salvador de la ciutat. Jugada mestra. Però no li ha sortit bé i per això ahir vam haver de celebrar un Ple en contra de la decisió d’ADIF, després de mesos d’opacitat per part del govern local. Com diu la dita, quan l’Alcalde no treballa, el Ple no falla.\nNosaltres, com fem sempre, estem i estarem al costat de Badalona.\nEl Partit Popular no ha volgut treballar, ni coordinar-se amb altres municipis. Des del municipalisme que tenim al nostre ADN, nosaltres volem una Badalona que teixeixi amb altres ciutats de forma solidària i col·laborativa i que com a quarta ciutat del país lideri quan pertoca. Ara pertocava.\nEl model Albiol és el d’una Badalona isolada. El badalonisme que predica, recorda massa sovint a un nacionalisme excloent.\nAra toca treballar de la mà i fraternalment amb les altres ciutats afectades que han fet una molt bona feina. Aturem junts i juntes aquest despropòsit.\nPublicat el Setembre 3, 2021 Setembre 3, 2021 per amontornesPosted in Medi Ambient, Mobilitat, UrbanismeEtiquetat Badalona, Contaminació acústica, Front marítim, Futur, Patrimoni, Tren.\nAnterior Entrada anterior: L’oposició bloqueja Badalona? Posem llum a la foscor\nSegüent Entrada següent: L’aliança de municipis: Badalona torna al mapa


Cerca totes les ofertes d'hotels a Shimen District Entrada:\n27 ComentarisFlagship Hotel...Habitacions per nit per només 1 ComentarisFlagship Hotel...Habitacions per nit per només Més zones a Taipei\nMés de 1.175.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 31.000.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Shimen District Atraccions\nEssent una localització molt desitjada, Shimen District és el lloc on anar quan es va a Taipei. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Shimen District té molt a oferir: llocs famosos, bons restaurants i una gama d'entreteniment emocionant. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Taipei. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Per trobar les millors ofertes d'hotels a Shimen District, simplement entri les seves dates de viatge a la pestanya de recerca.\nHotels destacats a Shimen District, Taipei\nÀrea Shimen District\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Flagship Hotel es troba a la zona de Shimen District...\nConvenientment situat a Taipei, Flagship Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat...\nHotels a Shimen District: Flagship Hotel\nLlocs d'interès a Shimen District: North Coast


Carmen Rosa, la filla de Carmen Borrego, al·lucina: a casa seva arriben 2 milions d'euros\nCarmen Rosa s'ha quedat atònita davant l'ingrés milionari | GTRES\nEl clan Campos ha rebut una bona suma de diners\nper Daniela De Amorín 17/12/2021 11:50h\nCarmen Rosa, la filla de Carmen Borrego, s'ha quedat atònita davant el milionari ingrés econòmic que ha rebut María Teresa Campos.\nDesprés de molts anys de negociacions frustrades i rebaixes en el preu, la matriarca del clan Campos ha aconseguit vendre la casa familiar que tenia a Molino de la Hoz. Una mansió molt luxosa de 1.600 metres quadrats i dotada de totes les comoditats.\nEs tracta d'un habitatge que aquests últims anys ha donat molts maldecaps a la veterana presentadora.\nEl casalici, que tants anys li ha costat vendre, li ha arribat a suposar, entre despeses, servei i costos de manteniment, uns 10.000 euros en factures. Uns costos que l'estaven enfonsament econòmicament i que, ara que ha venut la casa, han desaparegut de cop.\nMaría Teresa Campos ha venut casa seva per 2,4 milions d'euros | GTRES\nAra, després de mesos de tràmits i negociacions, María Teresa podrà sanejar els comptes bancaris i afrontar els deutes que té. I és que ha venut la casa per ni més ni menys que 2,4 milions d'euros, una quantitat que ha caigut amb gran alegria dins el clan.\nTot i això, no tots els membres de la família han sortit beneficiats d'aquesta operació. I és que Carmen Rosa s'ha quedat sense casa.\nCarmen Rosa es queda sense casa després de la venda del xalet de María Teresa Campos\nEl que per a María Teresa ha suposat una alegria, per a la seva neta, Carmen, ha sigut una desgràcia. Tal com s'havia donat a conèixer al seu moment, fa un any, la filla de Carmen Borrego es va instal·lar al xalet de la presentadora.\nJuntament amb la seva parella, la jove va aprofitar que l'habitatge no es venia per a anar-hi a viure. Tots dos vivien amb María Teresa i estaven molt contents dels luxes que els oferia la mansió.\nAra, la parella ha hagut de fer les maletes i s'hauran de buscar la vida pel seu compte. Probablement acabaran llogant un pis, però de cap manera podran viure amb les comoditats que tenien a casa de l'àvia de Carmen.\nArran de la venda de la mansió, Carmen Rosa s'ha quedat sense casa | LND\nDesconeixem si la presentadora aprofitarà aquests diners per a repartir-los entre la seva família, però amb la imminent arribada del Nadal pot ser que sigui una opció que li ronda pel cap.\nCom a mínim, Carmen Rosa sí que podria rebre un pessic d'aquesta venda tan sucosa. A diferència d'Alejandra Rubio, la neta més coneguda de María Teresa, la jove no genera gaires ingressos i necessita l'ajuda de la família.\nEls 2,4 milions que ha rebut María Teresa Campos per la venda de casa seva\nSegons recollia aquesta setmana 'Informalia', la firma definitiva es va produir dimarts a primera hora del matí, moment en què es van abonar al seu compte els 2,4 milions d'euros acordats.\nLes dues parts ja fa temps que havien arribat a un acord, i el mes de setembre van signar el contracte d'arres per a garantir la compravenda.\nMaría Teresa Campos espera que les seves filles es reconciliïn | GTRES\nAleshores, la presentadora ja havia rebut una bestreta de 100.000 euros, però el gran ingrés s'ha produït fa només uns dies.\nDesprés d'haver rebut aquests diners, la matriarca del clan Campos està molt feliç i il·lusionada de començar una nova etapa de la seva vida. S'ha mudat a un pis molt luxós de 200 metres quadrats que és molt a prop del domicili de la seva filla Terelu.\nAmb una preocupació menys al cap, ara el desig més gran de María Teresa és que, amb motiu del Nadal, les seves dues filles es reconciliïn.\nAnar a portada Última hora Cor Última hora Família Última hora Terelu Campos Última hora María Teresa Campos\nQui és el pare de Gema, la filla que Ana María Aldón va tenir amb 17 anys\nJulia Otero dona una gran notícia: «Al gener»


Política de Privacitat – Contemporània\nAssociació de Dansa Contemporània de Sabadell\nCurs Dansa Contemporània Infantil\nCurs Dansa Contemporània nivell Inicial\nCurs Dansa Contemporània nivell Avançat\nVII Stage de Dansa Contemporània\nPROTOCOL COVID PER LES CLASSES DE DANSA DE L’ASSOCIACIÓ CONTEMPORÀNIA – ADULTS\nPROTOCOL COVID PER LES CLASSES DE DANSA DE L’ASSOCIACIÓ CONTEMPORÀNIA – MENORS\nIDENTITAT: Associació de Dansa Contemporània, “Contemporània” (en endavant, “Contemporània”)\nDOMICILI SOCIAL: Carrer Buenos Aires 15, 08203 Sabadell (Barcelona)\nCORREU ELECTRÒNIC: a.dansacontemporania@gmail.com\nQuan els usuaris facilitin dades personals a través dels formularis de la pàgina web de Contemporània i els seus subdominis, o a través dels diferents formularis d’inscripció creats a GoogleForms, les seves dades personals seran tractades per a les següents finalitats:\nQuan els usuaris proporcionen dades personals a través del formulari de “Contacte” la finalitat és atendre les sol·licituds dels usuaris, tinguin la condició de socis o qualsevol altre. Per a això, es conservaran les seves dades personals el temps imprescindible per a gestionar la seva sol·licitud.\nQuan els usuaris proporcionin dades personals a través del formulari “Fes-te soci” la finalitat és gestionar l’alta de soci dels usuaris i el cobrament de la quota anual. Per a això es tractaran les seves dades fins que ens comuniqui la seva voluntat de donar-se de baixa com a soci de Contemporània, i expressi la seva voluntat de que les seves dades siguin esborrades.\nQuan els usuaris proporcionen dades personals a través del registre a un curs, la finalitat és la gestió de l’alta i el cobrament de les mensualitats corresponents. Per a això es tractaran les seves dades fins que la persona exerceixi el seu dret d’oblit.\nLes dades personals proporcionades es conservaran mentre no es sol·liciti la seva supressió per part de l’interessat.\nLes seves dades seran tractades sobre la base del seu consentiment, que pot retirar en qualsevol moment, si bé això faria que es retirés la seva participació als nostres cursos i esdeveniments.\nAixí mateix, les seves dades seran tractades sobre la base de l’execució del contracte en els suposats d’alta de soci, inscripció a cursos, màsters i tallers, segons els Termes i Condicions que s’especifiquen a la Normativa\nEn el cas de l’enviament d’emails publicitaris (informació sobre esdeveniments, espectacles, descomptes, promocions…), la legitimació està basada en el consentiment que se li sol·licita, sense que en cap cas la retirada d’aquest consentiment condicioni l’execució del contracte de prestació de serveis si existís.\nContemporània informa als usuaris que per a procedir al tractament de dades personals de menors de 14 anys serà necessari el consentiment dels pares, tutors o d’aquells que ostentin la pàtria potestat del menor.\nPer això, quan un menor participi en algun esdeveniment organitzat per Contemporània, els seus col·laboradors o socis, així com obtenir la condició de soci, serà necessari aportar les dades que identifiquin als pares, tutors o aquells que ostentin la pàtria potestat amb la única finalitat de demanar el consentiment necessari. Contemporània es reserva la possibilitat de requerir el llibre de família o qualsevol altre document que determini la filiació, condició de tutor o en general pàtria potestat sobre el menor.\nContemporània fa servir WordPress i Google com a plataformes online de comunicació amb els seus usuaris. Les seves dades seran emmagatzemades per aquestes dues empreses amb la màxima confidencialitat i seguretat.\nContemporània també haurà de cedir les seves dades personals als seus proveïdors necessaris per a l’adequat compliment de les obligacions legals i/o de les finalitats indicades més amunt.\nA les administracions públiques que per llei correspongui.\nProfessionals que col·laborin amb Contemporània per a la prestació dels serveis sol·licitats\nLa informació rebuda per Contemporània a través de la seva pàgina web serà tractada amb la màxima confidencialitat. Contemporània observarà en tot moment les disposicions vigents sobre protecció de dades, en particular, el REGLAMENT (UE) 2016/679, de 27 d’abril de 2016, de Protecció de Dades, i adoptarà les mesures necessàries per a, en relació a les esmenades dades, evitar la seva alteració, pèrdua, tractament i accés no autoritzats, i per a que els seus empleats observin les anomenades prescripcions, així com el deure de secret sobre les dades objecte de la protecció i la resta d’obligacions de confidencialitat vigents. Així mateix, es compromet a no utilitzar les dades personals dels usuaris de la pàgina per a finalitats diferents alienes a l’objecte de la contractació dels serveis que presta.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si a Contemporània estem tractant dades personals que els concerneixen, o no.\nLes persones interessades tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, en el seu cas, sol·licitar la seva supressió quan, entre altres motius, les dades ja no siguin necessàries per a les finalitats que van ser recollides.\nEn determinades circumstàncies, els interessats podran sol·licitar la limitació del tractament de les seves dades, cas en el que únicament els conservarem per a l’exercici o la defensa de reclamacions.\nAquests drets podran ser exercits per l’usuari o, en el seu cas, per qui el representi, mitjançant sol·licitud escrita i signada, dirigida a la següent adreça electrònica: a.dansacontemporania@gmail.com\nAixí mateix, quan l’interessat consideri que no s’ha fet efectiu l’exercici dels seus drets, podrà presentar una reclamació davant l’Agència Espanyola de Protecció de Dades.\nContemporània declara i garantitza que manté els nivells de seguretat per a la protecció de dades personals conforme disposa la legislació vigent, i que ha establert tots els mitjans tècnics al seu abast per a evitar la pèrdua, mal ús, alteració, accés no autoritzat i robatori de les dades facilitades pels usuaris. Tot això sense el perjudici del fet, que l’usuari expressament accepta, de què les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.\nLes cookies són petites unitats d’informació necessàries per a poder identificar-te com a usuari durant la teva visita online a la nostra Web. D’aquesta manera podem facilitar-te una navegació sense dificultats. El teu navegador memoritza cookies al seu disc dur només durant la sessió actual, a més, necessiten únicament un espai de memòria mínim i no perjudiquen al teu ordinador. Les cookies no tenen cap mena d’informació personal específica. La gran part de les cookies utilitzades per nosaltres es tornen a esborrar del teu disc dur al finalitzar la sessió del navegador (les anomenades cookies de sessió). Altres cookies es queden al teu ordinador i ens permeten reconèixer-te a la teva següent visita (les anomenades cookies permanents).\nLa majoria dels navegadors accepten com a estàndard les cookies i, amb independència de les mateixes, permeten o impedeixen als ajustos de seguretat les cookies temporals o memoritzades. Quan desactivis les cookies, no disposaràs de determinades aplicacions a la pàgina web de https://adansacontemporania.wordpress.com i possiblement no es visualitzin correctament algunes de les pàgines d’aquest lloc web.\nSense el seu consentiment exprés -mitjançant l’activació de les cookies-, Contemporània no enllaçarà a les cookies les dades memoritzades amb les seves dades personals (nom, adreça, etc.).\nMicrosoft Internet Explorer: “Extres” –> “Opcions d’Internet” –> “Protecció de dades” –> “Ajustos / ampliat…” –> “Cookies / acceptar”\nNetscape browser: “Tramitar” –> “Ajustos” –> “Ampliar” –> “Cookies (aceptar totes les cookies)”\nOpera: “Fitxer” –> “Ajustos” –> “Esfera privada” –> “Acceptar totes les cookies sense consulta”\nMozilla Firefox: “extres” –> “ajustos” –> “protecció de dades” –> “cookies” –> “acceptar”\nContemporània, Crea un lloc web gratuït o un blog a Wordpress.com.


Festes de Maig | Festes de Maig – FEM MAIG\nCategory Archives: Festes de Maig\nAquí teniu el Cartell de les festes de Maig 2021! Les Festes d’enguany tampoc podran ser com les hem fet sempre, però les Entitats del Poblenou no perden l’esperit festiu i dinamitzador del barri. Han preparat un seguit d’activitats presencial … Continue reading →\nAquest any les Festes de Maig seran una mica diferents de com les coneixem! Això no vol dir que no puguem gaudir-les i transmetre la seva essència a tot el barri! És per això, que tenim preparades tota una sèrie … Continue reading →\nUs presentem el cartell de les 41 Festes de Maig del Poblenou, que tindran lloc el 17, 18 i 19 de maig de 2019. Aquest any les associacions membres de la Comissió per les Festes de Maig de la Coordinadora … Continue reading →


SOS Penedès acusa l'Ajuntament de Cunit d'"afavorir l'especulació urbanística" als terrenys de la Plana del Castell\nEl consistori ha aprovat recentment el pla parcial per fer-hi comerços i habitatges\nSOS Penedès assenyala que a la Plana del Castell hi ha zones d'inundació temporal que afavoreixen la biodiversitat ARXIU / INFOCAMP\nDimarts, 05 Mai 2020 10:57\nSOS Penedès ha denunciat públicament l'aprovació del Pla Parcial dels terrenys de la Plana del Castell de Cunit per part de l'Ajuntament, a qui ha acusat d'"afavorir l'especulació urbanística". El consistori hi va donar el vistiplau al ple del passat 30 d'abril, defensant que a la zona es podrà desenvolupar activitat comercial i turística, així com també s'hi construirà habitatge públic. Uns arguments que l'entitat ecologista rebat, tot lamentant que els terrenys són "un dels últims reductes que queden a Cunit d'un passat on els aiguamolls i les zones conreades ocupaven gran part del litoral". A parer de SOS Penedès, caldria blindar l'espai per fomentar-ne la renaturalització.\nSOS Penedès assenyala que a la Plana del Castell hi ha zones d'inundació temporal que afavoreixen la biodiversitat. En aquest sentit, asseguren que encara hi ha exemplars de gripau corredor, una espècie comuna al Baix Penedès, tot i que amb una població que cada cop va a menys.\nL'entitat recorda que la zona abraça un terreny de 55.560 metres quadrats qualificats com a sòl urbanitzable, dels quals més de la meitat són per a ús residencial i activitats econòmiques. En aquest espai, ja hi ha un acord entre els propietaris dels terrenys i el Grup Bonpreu per construir-hi una gran botiga. Al seu torn, l'Ajuntament de Cunit hi planifica la construcció de 90 pisos.\n"Des de SOS Penedès estem absolutament en contra d'urbanitzar encara més el litoral", subratlla l'entitat en un comunicat, en el qual defensa les "polítiques de decreixement i preservació dels espais naturals". "No podem seguir construint sense límit i afavorir l'especulació urbanística com hem fet des del segle passat", afegeixen.\nAl mateix temps, l'entitat ecologista apunta que prop de la Plana del Castell hi ha els terrenys de la desembocadura del Torrent de Sant Antoni, que també reclamen protegir. En aquest sentit, sostenen que a tot aquest espai es podrien seguir les passes del cas de les Madrigueres del Vendrell, on es va aturar un gran projecte urbanístic a tocar de la platja de Sant Salvador per preservar una zona d'aiguamolls que els darrers anys ha recuperat la presència de fauna.\n"Hem de diversificar l’economia, centrada pràcticament de manera exclusiva en un únic tipus de turisme, la manera de fer-ho és apostant pel patrimoni i dignificant els espais que, tot i degradats, encara conserven potencial", insisteixen.\nEl govern defensa l'impuls econòmic i la protecció parcial dels aiguamolls\nAl seu torn, des del govern de Cunit defensen l'impuls econòmic que suposa el desenvolupament d'aquest espai. Al ple del passat 30 d'abril, durant l'aprovació del Pla Parcial, el regidor d'Obres i Urbanisme, Jaume Casañas va destacar la "centralitat" dels terrenys, la qual va assegurar que els converteix en un "punt estratègic". Alhora, va defensar que la construcció d'habitatge municipal "anirà destinada a cobrir les necessitats dels cunitencs i cunitenques".\nSegons el consistori, ara que ja està aprovat el Pla Parcial, començarà la urbanització de l'espai "tenint en compte la preservació de la façana sud dels aiguamolls històrics que reneixen en episodis de pluja".


Decàleg per acabar amb els robatoris al camp - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 22 de Gener de 2014. 18:09h.\nEls pagesos demanen deu mesures per acabar amb els furts\nUna imatge dels representants d'Unió de Pagesos (Foto: Unió de Pagesos)\nEl sindicat Unió de Pagesos ha elaborat un decàleg, amb l’objectiu d’acabar amb els robatoris al camp, que han lliurat aquest matí al delegat del Govern de la Generalitat a Tarragona, Joaquim Nin. El sindicat espera que les conselleries d’Interior, Justícia, Agricultura, Empresa i Ocupació i Benestar i Família tirin endavant mesures per resoldre aquesta situació. Aquests són els deu punts:\nPrimer: Reforma del codi penal que inclogui l’enduriment de les penes en robatoris de productes agraris o mitjans de producció, i molt especialment en el casos de delinqüents reincidents.\nSegon: Establiment d’un registre telemàtic per a la delinqüència reincident, per fer efectiu l’enduriment per reincidència.\nTercer: Augment de la vigilància dels Mossos d’Esquadra arreu de les zones agràries i rurals i que s’agilitin els processos en la tramitació de les denúncies.\nQuart: Augment de la coordinació dels Mossos d’Esquadra amb la resta d’agents de l’autoritat, especialment amb el cos dels Agents Rurals\nCinquè: Incloure en les obligacions considerades com a rellevants per a la seguretat ciutadana l’establiment d’un sistema de traçabilitat de tots el productes agropecuaris i dels instruments i medis que s’usen per a la seva obtenció que hi ha als mercats i les ferrovelleries.\nSisè: Establir l’obligació de comunicació i d’un registre d’operacions de les compres de tots el productes agropecuaris i dels instruments i mitjans que s’usen per la seva obtenció, per fer possible la vigilància i dissuasió en la revenda dels productes agraris o mitjans de producció robats.\nSetè: Fer un ús efectiu del decomís preventiu dels vehicles usats en els robatoris amb la finalitat d’evitar que tornin a ser utilitzats per la comissió de nous delictes i evitar la pèrdua d’elements de prova del delicte.\nVuitè: Formar els Mossos d’Esquadra en tots els canvis normatius i elements dissuasius que es deriven d’aquest decàleg i dels instruments i mitjans que la pròpia pagesia usa per identificar els seus elements afectes (eines, maquinària...) a l’activitat productiva.\nNovè: Establir i aplicar polítiques actives d’ocupació que portin a la plena ocupació, la millora de la qualitat i productivitat del treball i l’enfortiment de la cohesió social i territorial.\nDesè: Enfortir la tasca dels serveis socials, públics i privats, pel que fa a la facilitació d’aliments, per tal d’evitar els robatoris derivats de la lamentable situació de marginació econòmica d’una part significativa dels nostres conciutadans.\n"Mi mayor afición es matar catalanes"\n#3 pep, manresa, 23/01/2014 - 23:30\nsí, el decàleg per acabar amb els robatoris al camp (i a tot arreu) es resumeix en dos punt:\n1.- sudacas a Sudacalàndia.\n2.-i bandes de l'Est a Bulgària i Romania.\n#2 pepe, andorra, 23/01/2014 - 13:58\nq les apliquen a los choris el metodo benitez.\n#1 traductor de lenguas vivas, Terrassa, 22/01/2014 - 20:34\nHecho en falta un punto importante como es poner al dia a los mossos en idiomas varios\n#1.1 Núria, Reus, 23/01/2014 - 23:32\nOi tant, sobretot a uns mossos la immensa majoria dels quals no parla ni la seva llengua pròpia.


Tres dies a Madrid | Biblioaprenent\nTres dies a Madrid\n13 Mai, 2019 per biblioaprenent\nDia 9 d’abril. A les 11:30 deixo la maleta a l’hostal, al carrer Montera, entre Metro Gran Vía ( tancat per obres) i Metro Sol.\nSurto i vaig a parar a Sol, hi ha gent de tota mena, classe i color, un munt de gent. Rodalia de Sol i Plaza Mayor, bars i restaurants a milers.\nVaig pel carrer Fuentes, trobo el taller on enquadernava en Palomino, al mateix lloc hi ha una tenda de materials per enquadernació, Amillo , i un taller d’enquadernació de llibres. En ambdós llocs m’atenen molt bé, faig fotos. En el taller una noia em diu que sap d’un altre lloc on fan i ensenyen enquadernació, em diu l’adreça i demà hi aniré a donar una ullada.\nPasso per la Librería Bardón, molt maca. Continuo cap al carrer Juan de Herrera, on està la Libreria Berceo, pare i fill, molt amables i el pare no para de parlar, més d’una hora xerrant de llibres, tipografia, llibreries de vell,… una bona estona.\nSegueixo cap a la llibreria Jiménez ( Mayor, 66), em diuen que, potser l’any que ve, tanquen. A prop han tancat més llibreries i també l’editorial Ollero&Ramos, al menys físicament, ‘online’ encara fan alguna cosa, crec, com unes quantes de les que deixen els locals on han estat uns quants anys i es passen a la venda per internet, com, en aquesta zona, la Librería Contreras.\nCamino fins al carrer Cava Alta, entro en un petit restaurant, La Perejila , molt petit, som uns 30, però amb dues senyores molt amables, bones tapes i preu raonable.\nSegueixo cap a la Pl. Mayor i busco un lloc amb ‘wi-fi’, trobo el bar-restaurant, Los Galayos, em prenc un sorbet i planejo pròximes visites a llibreries.\nVaig al Pasadizo San Ginés on hi ha una llibreria del mateix nom, amb un noi amable, faig unes fotos; continuo cap a la Librería Gulliver , uns carrers més amunt, tinc sort i està oberta, ho dic perquè totes o la majoria de llibreries (39) que estan a la XLIII Feria del Libro Antiguo y de Ocasión organitzada per LIBRIS , són de Madrid i tenen la tenda tancada, però alguns llibreters i passen a buscar o\narreglar coses d’última hora, m’atén amablement la senyora llibretera i continuo cap al carrer Lope de Vega, entro a la Librería Miranda , preciosa, xerro una estona amb un noi molt amable, em posa al dia de més llibreries dels voltants que han tancat, com Renacimiento i Berrocal.\nVaig anotant en un bloc les llibreries que em vaig assabentant que han tancat, per fer uns quants canvis en el Mapa de Librerías de Viejo de Madrid y alrededores que tinc en el meu vlok.\nContinuo cap a la Libreria Del Prado , en el carrer del mateix nom, oberta també malgrat està a la Feria, parlo amb el noi que porta la llibreria amb la seva germana, però ja són les vuit i escaig i marxo buscant un lloc per sopar, però vaig primer a l’hostal a deixar algunes coses.\nHi estic una estona, consultant l’ordinador i surto a donar una volta i sopar. El carrer és ple a vessar, no vaig gaire lluny, entro en un local amb wifi, no puc deixar de costat l’ordinador. Es diu La cueva de 1900, menjo bé i amb un bon servei, surto satisfet, dono una volta fins no gaire lluny i torno a dormir. Demà estaré a la Feria tot el dia i sé que s’hi ha d’anar descansat.\nDia 10 d’abril. A les 9 surto i vaig a buscar el bus que és gratis, perquè fa un servei que hauria de fer el Metro en obres. Arribo a la Cibeles i pujo per Recoletos, on està la Feria, fins al Café Gijón, entro i demano un croissant i un tallat i més tard un altre tallat. Vaig quedar-me una estona fent els mots encreuats de La Vanguardia que havia comprat abans, perquè la Feria no l’obrien fins més tard.\nA les 11 vaig iniciar el passeig per la Feria, començant per l’última parada, la 39, de Madrid Libros , on tenien llibres del meu gust i a preus barats i alguns no gaire cars, hi vaig estar una estona i vaig passar a la següent, la 38, on exposava els seus llibres la Llibreria Sánchez , de Barcelona, ens vam saludar i xerrar una mica i vaig continuar per les següents parades, mirant a totes menys, crec, a dos on tenien tebeos i coses que no eren del meu gust.\nNo hi havia molta gent i es podia passejar i mirar sense cap problema. Després de la parada 1 vaig tornar enrere i vaig entrar a dinar a la part interior, perquè tenien ‘wi-fi’, de la terrassa del Café Gijón. Vaig menjar bé, el preu no era car i no vaig sortir fins a les 5 i escaig, per anar al taller del qual em van informar ahir al matí i que quedava molt a la vora, al carrer Bárbara de Braganza. El lloc és el Taller de Encuadernación Calero , em va atendre una senyora, la Chon, molt amablement i em va explicar algunes coses del local i del que feien; vaig fer unes fotos, però he vist ara que a Internet n’hi ha unes que em serveixen per posar-les aquí. Davant d’aquest taller hi havia una tenda d’antiguitats, Florin Antiques, i com no tenia pressa hi vaig entrar, hi havia coses molt maques, vaig fer unes fotos.\nCom tenia temps vaig anar amb Metro a una llibreria, però la vaig trobar tancada. Eren les 6 i de tornada amb Metro, el vaig agafar fins a una parada a prop de la Cuesta de Moyano , vaig veure a un\namic llibreter( via Twitter), de la Librería Antonio (@moyanotres , Caseta núm. 3), em va explicar algunes coses i em va donar un facsímil d’una petició que l’any 1925 van fer uns quants escriptors i intel·lectuals de l’època demanant un bon lloc per posar-hi la Fira de llibres. De les 30 parades, només eren obertes unes 5 i una d’elles feia de floristeria.\nDe tornada, amb autobús, a la Feria, i com la parada era davant la Biblioteca Nacional d’España, vaig decidir entrar a veure el Museu del Llibre que allà tenen. És gratis, vaig veure i gaudir d’unes quantes coses, algunes catalanes, vaig fer unes fotos de màquines, eines i llibres.\nEn sortir tenia la Feria a 100 metres, vaig tornar a passar per la 39 i la 38, i baixant vaig conversar una mica amb la presidenta del Gremi de Llibreters de Vell de Catalunya , que també era allà amb la seva Llibreria Litoral , de Barcelona, vam parlar de què la pàgina web del Gremi s’hauria de millorar i posar al dia i em va dir que la Fonsi, de Llibres de Companyia , està fent i treballant en diverses coses per millorar-la.\nLa tarda anava passant i a les vuit i escaig vaig estar a la llibreria Gulliver i vaig tornar a l’hostal, les cames em feien una mica de figa i una dutxa i un refresc em van anar molt bé.\nHavia de sopar i recordava que en el bar-restaurant Los Galayos em van atendre molt bé el dia anterior i vaig decidir anar-hi a sopar. Em va costar arribar-hi perquè és al costat de la Pl. Mayor i allà sempre hi ha molta gent, però resulta que s’iniciava la Fiesta Mayor de San Isidro i estava, la plaça, plena de gom a gom. Però ho vaig aconseguir i una vegada dins, vaig seure a l’interior, em van recomanar costelles de garrí, però creia que no tenia gaire gana per aquest plat i vaig demanar mitja ració de croquetes de pernil i formatge i un plat d’encenalls de foie amb seva caramel·litzada i pera confitada amb un molt fi pa torradet que em va saber a glòria.\nSortia a quarts de dotze, a la Plaza Mayor no hi cabia una agulla, hi havia un escenari i algú que cridava molt hi estava actuant i la gent semblava molt contenta amb els crits i soroll que escoltava, a mi l’escenari em quedava una mica lluny i no tenia clar qui eren ni que deien. Vaig seguir com vaig poder i a poc a poc vaig tornar cap a l’hostal.\nImprenta Municipal Artes del Libeo\nDia 11 d’abril. A quarts de 10 he anat una altra vegada a la Librería Berceo i després, passejant, a un altre dels museus del Llibre i les arts gràfiques que aquí sí que tenen, la Imprenta Municipal Artes del Libro, d’entrada gratuïta, amb unes quantes màquines, eines i llibres per passar una bona estona; també hi fan tallers per a adults i joves, exposicions diverses i més coses.\nEn sortir vaig buscar la llibreria Blázquez, que està a la Carrera de San Jerónimo, en un pis, però no hi havia ningú i on si que hi havia molta gent era davant, fent cua per entrar al Congreso.\nVaig continuar buscant llibreries, no gaire lluny hi havia la llibreria Dedalus, al carrer Los Madrazo, però ja no existeix. I un senyor que era allà em va dir que en el carrer Libreros hi havia llibreries, em va estranyar perquè en el meu Mapa de llibreries de vell de Madrid no surt aquest carrer, i després, una vegada ja era allà, després d’agafar el Metro, vaig recordar el perquè de la seva absència, hi ha 4 llibreries, però no són de vell, encara que alguna té algunes coses, però estan dedicades als llibres de text i coses per a estudiants i a més a més no es pot entrar a dins a veure els prestatges, només t’atenen a l’entrada i no pots veure gaires coses.\nEl cas és que ja era l’hora de dinar i com era a prop del carrer Montera, el de l’hostal, vaig anar-hi per deixar alguna cosa i vaig tornar al restaurant on havia sopat el dijous, m’hi vaig estar una estona, amb l’ordinador al costat, clar.\nA quarts de cinc vaig anar a buscar la maleta i vaig fer camí cap a l’aeroport, hi vaig arribar aviat, vaig berenar i cap a casa.\nCom a títol he posat “3 dies a Madrid “, i per acabar, i malgrat el mal de peus i el cansament després de caminar molt i molt per tot Madrid, hauria de posar “3 grans dies a Madrid “.\nVista des de l’hostal\nArxivat a Bibliofília, Bibliologia, Fires i Mercats, Llibreries, Llibres, Oficis del llibre | Etiquetat Bibliofília, bibliologia, Madrid |


la setmana energètica: Noruega prescindeix de carbó\nNoruega prescindeix de carbó\nEl Parlament noruec va votar fa dos dies a favor de posar fi a les inversions en companyies que depenen almenys en un 30% del carbó. I no es tracta d’una formalitat: la mesura entrarà en vigor l’any que ve. La decisió –que pot semblar paradoxal, ja que Noruega és un gegant mundial del petroli i el gas– donarà aire a les desinversions en energies fòssils, un moviment que va néixer fa tres anys com una idea acadèmica i que ha anat guanyant adeptes.\nL’Església d’Anglaterra va anunciar el mes passat que el seu fons d’inversió, d’uns 12.500 milions d’euros, deixaria d’invertir en companyies involucrades en el carbó i les sorres bituminoses; i l’asseguradora AXA va anunciar fa poc que retallaria en 500 milions d’euros les seves inversions relacionades amb el carbó. També la família Rockefeller, la fortuna de la qual prové de la companyia Standard Oil, va decidir l’any passat deixar d’invertir en combustibles fòssils, començant pel carbó.\nLa desinversió en la ja prou malmesa indústria del carbó és més un moviment selectiu que no pas una acció global contra els combustibles fòssils. Però (...) el carbó és l’energia que més contamina i decisions com la de Noruega “envien un senyal polític clar que accelerarà el declivi inevitable d’aquesta indústria i forçarà els governs a portar a terme una acció més àmplia".\nEl 30% de dependència del carbó fixat per Noruega per desinvertir fa referència tant a les empreses que basen el seu model de negoci en aquest mineral –és el cas de les indústries mineres– com a les que obtenen algun percentatge de beneficis provinent del carbó, com les companyies energètiques que el cremen.\nJohn Schwartz, The New York Times, Noruega enterra l'era del carbó, Ara 7-06-2015.


La Soledat presenta el seu opuscle amb crítica política, social i ètica\nL'opuscle es va presentar a l'esglèsia de Natzaret.\nEl discurs va anar a càrrec del professor de Dret Públic de la URV, Josep Ramon Fuentes\nActualitzada 22/03/2018 a les 21:12\nLa Congregació de Senyores sota la Invocació de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist i de la Mare de Déu de la Soledat, va fer públic dijous al vespre l’opuscle de la Setmana Santa d’enguany. La presentació va anar a càrrec del professor de Dret Públic de la Universitat Rovira i Virgili, Josep Ramon Fuentes. La seva intervenció va anar carregada de crítica política, social i ètica amb la solitud com a rerefons. La solitud com a xacra del nostre nom era el títol de la seva presentació.\nEl presentador, estretament lligat a aquesta congregació, va rebre la proposta de presentar l’opuscle dos anys enrere. «Vaig acceptar gratament», expressava a aquest mitjà Fuentes, qui destacava el valor d’una congregació formada només per dones.\nComenta el contingut : La Soledat presenta el seu opuscle amb crítica política, social i ètica