NATURA VIVA: de juliol 2016\nÉs una herba de la família dels lliris i la seva flor és de color fúcsia viu, espectacular!! Floreix d'abril a juny i la podem trobar en prats secs.\nÉs una papallona petita i molt bonica. Es diferencia de les altres blavetes perquè les seves ales del revers són gairebé blanques, com podeu apreciar a la fotografia. Molt trapella. Em va costar captar-la.\nCastell del Montgrí (Baix Empordà, Girona)\nUn castell en forma de castell\nLa muntanya és de roca calcària i no trobem pràcticament cap ombra. Cal ressaltar també que el camí és molt pedregós i això el fa una mica dificultós.\nEm vaig trobar amb molta ginesta, el camí cobert de groc, esplèndid!\nPassarem per tres capelles de pedra i desprès arribem al Coll de la Creu, girem a la dreta i cap al castell! El castell és una obra inacabada. El seu interior és buit. Les obres van durar 7 anys (1294-1301) Quan ja hem arribat entrem pel portal i ens dirigim cap a l'escala de cargol, que veurem a una cantonada del pati. Pugem i gaudirem d'unes vistes excepcionals, encara que aquest dia havia boires baixes i les fotografies no llueixen gaire!!\nCamí que enfila cap amunt\nEs divisa ben bé el camí de pujada\nEl castell del Montgrí, amb les quatre torres cilíndriques (un somni de castell)\nCamí de Ronda Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà)\nLa vaig poder fotografiar sense dificultat. Es pot observar ben bé com fa servir l'espiritrompa per extreure el nèctar de la flor de lavanda.\nABELLA FUSTERA O BORINOT NEGRE\nCamí de Ronda Sant Pol (Baix Empordà)\nL'abella fustera és un borinot negre brillant amb tons violacis espectaculars. Aquest exemplar fa uns 3 centímetres, és dels més grossos que podem trobar. És tan negre que gairebé no podem distingir la seva forma. S'alimenta de pol·len i nèctar de flors.


Pañella: “L’ensenyament no estarà tan bé quan els pares i mares protesten pels centres en mal estat” – Coalició Compromís\nPañella: “L’ensenyament no estarà tan bé quan els pares i mares protesten pels centres en mal estat”\nPublicat el 18 d'abril de 2011 en Educació i Cultura El cap de llista de la Coalició Compromís per Castelló, Josep Maria Pañella, ha participat este matí en una concentració convocada per a protestar pel mal estat del col·legi Benadresa. Segons Pañella, “esta protesta concreta no és una protesta aïllada perquè al llarg i ample del País Valencià, en molts col·legis, escoletes i instituts pateixen els mateixos problemes de ruïna, d’abandonament, d’inundacions, d’insalubritat i de barracons, una realitat que poc o res té a vore amb la propaganda política i partidista dels 400 nous centres”.\nPañella ha recordat que el grup parlamentari Compromís, “va presentar en el seu dia esmenes als pressupostos de la Generalitat per a dotar d’una quantitat econòmica suficient per actuar en el Benadresa i l’alcalde de Castelló, com a diputat del PP, es va oposar i va votar en contra, i per això hauria de donar explicacions públiques, com a mínim i, si és possible, que demanara perdó per votar en contra de les necessitats bàsiques d’esta comunitat educativa”.\nEl candidat de la coalició valencianista, progressista i ecologista ha recordat que des de Compromís, “anem a treballar per dignificar el treball de professors i professores, l’ensenyament en valencià i anem a demostrar com s’han de gestionar els diners públics, prioritzant allò que realment és important, com és el cas dels serveis públics, de l’ensenyament públic i de qualitat com una ferramenta necessària per a formar als ciutadans i ciutadanes”.\nbarracons educació pública panyella Educació i Cultura


Laura Borràs i la justícia colonial - Pilar Carracelas\nLaura Borràs i la justícia colonial\nNomés trencant el cercle viciós en què ens han immergit Junts Per Catalunya, Esquerra i la CUP podrem impartir justícia contra un polític que ha fraccionat contractes\nSi per alguna cosa va ser important el judici del procés va ser perquè va posar de manifest els límits de les garanties de la justícia espanyola davant de tot el món. Certament ja havia passat abans, no només a Catalunya sinó també al País Basc: conductes que a altres llocs d’Espanya o del món eren penalitzades d’una forma, en aquests territoris on hi ha moviments polítics que qüestionen els fonaments de l’Estat, ho eren d’una altra, molt més dura. Ser català o basc, i encara més concretament, ser independentista català o basc, implicava que les garanties d’un judici just es posaven en qüestió. Per tant l’eficàcia de la justícia disminuïa i els fonaments de l’Estat de dret s’erosionaven.\nAls països democràtics l’eficàcia de la justícia no només es concreta en el bon funcionament de la seva maquinària, sinó en la seva legitimitat a priori. I això depèn de la percepció dels ciutadans. Una justícia que és percebuda com a legítima funciona abans que aquesta maquinària es posi en marxa, desembocant en un major compliment de les lleis. Ho demostren dades com les del World Justice Project, Transparency International, la Unió Europea, entre d’altres. A les democràcies on hi ha una percepció més elevada de la legitimitat de la justícia, hi ha una menor taxa de criminalitat.\nD’aquesta manera, per molt que a Espanya no tots els judicis siguin polítics, que n’hi hagi un, qüestiona la naturalesa de la resta, de la mateixa manera que la primera mentida d’una persona posa en qüestió la veracitat de la resta de coses que diu. Per això era tan important que els líders independentistes que van organitzar el referèndum no es deixessin jutjar per Espanya. No només ensenyaven els nostres límits, és a dir, el manual d’instruccions per deixar-nos imposar la seva voluntat, sinó que ens desposseïen de la possibilitat de fer política i de fer justícia com un país normal. Hem de recórrer a aquest sistema que hem vist públicament investigar, detenir i condemnar persones de forma arbitrària per participar d’un determinat projecte polític per jutjar persones d’aquest projecte polític?\nÉs possible que Laura Borràs sigui responsable de fraccionament de contractes a l’exercici de la seva funció. Pot ser-ho perquè és una pràctica habitual (que recordem que pot passar per legal) a l’administració pública. Però precisament per això, perquè és habitual i només l’encausen a ella, que forma part d’un projecte polític que és a la diana de la justícia espanyola, la legitimitat de la seva causa és totalment discutible, i per tant les accions que se’n desprenguin.\nQui pot apel·lar a aquesta manca de legitimitat, però, no és la mateixa Laura Borràs, ni Junts Per Catalunya. De la mateixa manera que Esquerra han atorgat a la justícia espanyola la competència de jutjar alguns dels seus diputats per organitzar el referèndum, així com de descartar (amb l’ajut de la CUP) els candidats a president de la Generalitat en comptes de forçar noves eleccions els cops que calgués per preservar la poca sobirania que quedava al Parlament de Catalunya després de la rendició del 27 d’octubre de 2017, i d’establir els límits de la llibertat d’expressió enretirant una pancarta de la façana de la Generalitat que encara avui no s’ha tornat a penjar.\nEls partits polítics van cremant les seves files entregant-les a la insaciable justícia espanyola, quedant només els que estan disposats a vendre el país a preu de saldo per unes engrunes de poder que haurien fet riure a la Convergència dels anys 90, que feia el mateix però demanant més zeros al xec i sotamà. Fins que en pocs anys no quedi ni una engruna de talent ni de país. No podrem exercir justícia ni desenvolupar política com un país normal fins que no trenquem aquest cercle viciós essent els ciutadans els que decidim qui concorre a les llistes electorals després d’un debat públic transparent sobre l’aixecament de la Declaració Unilateral d’Independència, la crida als ciutadans a protegir les seves institucions i el control del territori. Només així començarem a ser un país que jutgi polítics sospitosos de fraccionar contractes com un país normal, no com un territori ocupat que utilitza la justícia de la metròpoli per jutjar els seus propis polítics, fent-li la feina bruta.


21 | Juny | 2007 | Pons's blog\nArxivar per 2007-06-21\nPosted: 2007-06-21 in Personals, Viatges\nCom no podria ser d’una altra manera també té un mercat. Però el mercat important es la Pescheria. Com el seu nom indica, en aquest mercat s’hi troba sobretot peix, i també cloïses, i algun que altre besugo.\nI com no podria ser d’altra manera restes romanes. Com ara un amfiteatre mig soterrat.\nL’elefant aquest tenia alguna historia important, per alguna cosa esta al mig de la plaça de la catedral, però ara mateix no ho recordo…\nEn una illeta connectada per un parell de ponts podem trobar la part antiga de Siracusa. On es troba el temple d’Apollo . La font de Diana, pero el Pau dormia i no la veure. Evidentment Siracusa també té catedral, però més petiteta.\nPerò continuant amb les coses importants, ens trobem amb la font d’Aretusa, una font d’aigua dolça que surt just al costat del mar. La prova que es aigua dolça, els anaguets que hi ha.\nNo podiem abandonar Siracusa sense passar per l’Orella de Dionís. Una escletxa a la roca la mar de maca, amb una acùstica d’allò més collonuda. Just al costat es troba l’amfiteatre romà més gran de l’illa. Actualment fan algun que altre concert. Tot i que es una mica perillós per algun que altre espectador despistat degut al estat de les pedres.\nQuè ens trobem? Roques volcàniques. Tampoc es massa sorpressa tractant-se d’un volcà. Anavem pujant per una carretera tots sols. Ens pensavem que amb la boira, no hi hauria ningú, només nosaltres podriem ser així d’incocients. Però hi havia una rua de gent, amb ganes de pujar a veure un dels craters. I que hi havia a dalt? doncs un crater amb neu. Al costat d’aquest es trobava el crater de San Silvestri. I que més hi ha a part de neu i roques? Doncs més neu i roques.\nJa que estavem allà vam aprifar per deixat la nostra empremta en el volcà que durarà pels segles dels segles, o bé fins que fagi una mica de vent…\nUn petit salt pel Marc, un gran salt per… algú que li costi més saltar, jo que se.\nUn aqüaducte romà per exemple. Uns jardinets d’avant de l’ajuntament. Molt adeqüats per fer-te un pa amb tomaquet amb embotit per dinar, davant la estranya mirada dels transeünts. Eren uns jardins curiosus, a part de plantes també hi havia unes casetes. També hi havia un canó, i clar, no em vaig poder resisitir la tentació.\nFinalment la cirereta de la ciutat, el teatre grec. Es tracta del teatre més ben conservat de l’illa. Els grecs sabien on construien, des del teatre es veia el poblet i el mar, que macu!\nTornant vam passar per Enna, que es troba d’alt d’un turó. Alló que aprofites i mires les vistes.\nTotal, el últim dia va ser una patejada en cotxe per travessar l’illa. T’agrada conduir?.


Espanya protesta a Irlanda per una entrevista de carrer - VilaWeb\nEspanya protesta a Irlanda per una entrevista de carrer\nUna catalana va dir a RTÉ que els espanyols eren idiotes · L'ambaixadora espanyola ha presentat una insòlita queixa oficial\nEn un gest insòlit, l'ambaixadora espanyola a Dublín, Mercedes Rico Carabias, va presentar una queixa oficial al govern irlandès per l'emissió d'una entrevista de carrer en què una catalana, en el marc de la final de la Copa del Món de Sud-àfrica, va dir que no anava pas a favor de la selecció espanyola. Per l'ambaixadora, la televisió pública irlandesa RTÉ no havia d'haver emès l'opinió d'aquesta catalana que, a més, va dir que els espanyols eren idiotes.\nEl reportatge, que ha merescut la queixa formal de l'ambaixadora incloïa entrevistes a peu de carrer a Barcelona. En una d'aquestes entrevistes, una noia va respondre: 'Jo odio Espanya. Sóc catalana, no espanyola'. El corresponsal de la televisió irlandesa va insistir: 'Fins i tot després de la victòria del mundial?' I la noia va respondre: 'Els espanyols són idiotes'.\nEls responsables de la corporació de mitjans públics irlandesos diuen que estudiaran el reportatge com fan amb totes les queixes que reben pels continguts emesos.


XII. Converses : El turó de les guineus\nA l’envelat de la Virreina, escoltant “Dos gardenias para ti” pel gramòfon i acompanyada per l’orquestrina, la Maria Mercè i en Medir es retroben, més per conversar que per ballar. I així recomença altra vegada la musiqueta, més real, dels relats del noi.\nLi parla de la fàbrica, dels treballadors, de moltes anècdotes viscudes i de vivències no tan alegres, escenes de la vida quotidiana, hores dramàtiques i tot. Com la història d’aquella teixidora que, dreta davant el teler, va rebre l’impacte de la llançadora. Amb la força que duia i la velocitat, es va desviar i se li va clavar en un pit. Va ser una ferida greu, però neta. Al cap de poques setmanes ja tornava a la feina, ben recuperada i sense conseqüències.\n—… això sí, els va quedar a totes molta por —conclou en Medir.\n—No m’estranya gens —fa la Maria Mercè, amb els ulls com taronges.\n—Sap que a la fàbrica hi ha una teixidora que és daltònica? Sí, no diferencia el color vermell del verd, quina cosa més estranya, oi? Més ben dit, el que té, més que daltonisme, és acromatisme, sembla que no veu més que el blanc i el negre, amb totes les varietats dels grisos.\n—S’ho deu passar ben malament, pobra!\n—L’altre dia m’explicava que té una nebodeta de tres anys que li tria els fils de colors, perquè quan ha de cosir alguna peça de roba o posar un botó, ella no sap el fil que convé i s’ha de refiar de la nena, que sempre ho encerta, és clar, no té aquesta… diguem-me malatia o defecte. Cada vegada que ha de canviar la bitlla que va dins la llançadora, seguint el model de teixit que li donen, la feina és seva per posar-hi el color que cal, perquè veu iguals el rosa, el blau cel, el verd poma, el groc clar, el lila pàlid… Igualment no distingeix el marró del granat, el negre del blau marí; només veu les tonalitats, clar o fosc. Si no la pot ajudar cap companya en aquells moments, quan se n’adonen els altres i l’avisen, moltes vegades ha d’escórrer ben bé un pam de teixit, perquè ha posat els colors d’una manera que allò és un caos.\n—I encara es deu pensar que ho ha fet bé. Quin cas!\n—No deu saber què són els colors, deu ser com els cecs de naixement, que no saben què és la llum, perquè només veuen la foscor, no et sembla…?\nNo se n’ha adonat i ha començat a tutejar-la. Ella sí que s’hi fixa: ara obre i tanca els ulls més ràpidament i se li desclouen un xic els llavis, amb un començament de somriure dissimulat i vivaç.\n—Fa molt que hi treballes, en aquesta fàbrica? —pregunta, tutejant-lo també.\n—Des del 1934. M’hi va enxampar la guerra, jo tenia setze anys, llavors. I encara que els bombardeigs m’espantaven com a tothom, tenia una mena d’orgull de no manifestar la por. I mentre els altres tremolaven i ploraven, jo encara treia forces de flaquesa per fer brometes i els ajudava a passar aquells moments de nervis i de basarda. Al cap d’un any, la fàbrica va acabar les existències de seda natural i artificial, perquè estaven tancades les fronteres, i les obreres treballaven les hores que corresponien fent jerseis per als nostres combatents. Conservo una fotografia d’aquells anys on es veu reunit tot el personal de la fàbrica: l’encarregat, que en llenguatge fabril se’n diu majordom, saps? I els contramestres, que són els qui arrangen els telers quan s’espatllen, cosa que passa molt sovint, tot i que són dels més moderns, els Jacquard. De vegades, cal molta teoria i molta pràctica per solucionar aquests problemes. També hi surten els ajudants de contramestre i els aprenents. I les noies: les teixidores, les ordidores, les debanadores i les espinçadores, fent mitja totes, assegudes al pati de la fàbrica.\n—Què fan les espinçadores?\n—Doncs els porten les peces acabades, en una màquina especial que va descargolant la roba davant seu, en una taula adequada. I la fan córrer a poc a poc, mirant-la amb tota atenció i, quan veuen un embolic de fils, que moltes vegades n’hi ha, amb unes pinces (per això se’n diuen espinçadores) el van arrencant amb molta cura, fins a deixar la tela neta. Quan l’embolic és petit, se’n diu escarabat i quan és més gros, se’n diu lloro. Quan n’hi ha algun de massa difícil per a netejar-lo, no hi ha més remei que tallar la peça i treure’n el tros malmès i, si el bocí que queda sencer és massa petit per a fer una corbata, el deixen a banda, per llençar-lo, i després la mateixa màquina va cargolant altra vegada la peça, a punt de tallar les “mides” per a les corbates. També vol molt d’aprenentatge, no ho pot fer qualsevol. Tothom pot remenar el sac de les deixalles, per si pot aprofitar alguna cosa, però quasi sempre són trossos força petits.\nEl noi li explica que, darrerament, el Sindicat de Contramestres de Gràcia li ha demanat que s’ocupi de crear una petita biblioteca, al mateix local del Sindicat, al carrer Gran, perquè ell hi entén força, de llibres. L’ajuda el seu amic, en Miquel Llopart, i tots dos ho fan de bon grat.\nTambé li parla del seu servei militar a cavalleria.\n—Doncs sí, vaig ser soldat de cavalleria. I, per la meva alçada, vaig ser nomenat batidor, que és l’equivalent al gastador en la infanteria. Vaig fer-hi bons amics, sobretot aquells que vas conèixer el primer dia a l’envelat. Bons nois, oi?\nLa noia deixa anar una rialleta.\n—Sí, ja pots riure, ja… Ai, Maria Mercè, quan vaig veure’m tan mudat, tan ben muntat en aquell preciós cavall! Amb aquella sella tan còmoda, amb els estreps, les brides a la mà esquerra, com es fa per tenir lliure la dreta per a brandar l’espasa o el sabre, el cenyidor a la cintura del luxós uniforme, la gorra de plat… No m’ho podia creure. Si m’haguessis vist! Semblava un general.\nLi explica que va tenir bons manaires al servei: caporals, sergents, capitans i, sobretot, bons cavalls. I quins cavalls, tots amb el seu caràcter!\n—No són gaire diferents de les persones, encara que més agraïts i fidels, potser… Tenen el seu tarannà i els arribes a conèixer bé, més que segons quins éssers humans. Hi havia un capità que procurava que, de tant en tant, donessin a les bèsties faves assecades, que portaven en grans sacs i les posaven als cóms. I els cavalls se les menjaven a cremadent, amb un sorollet… Igualment amb la sal, que n’hi poses de ben granada a les menjadores i la devoren. Ara bé, els capitans que no els donaven aquests pinsos extres, es devien embutxacar els diners que costaven, perquè tots tenien la mateixa assignació per a gastar en les nobles bèsties. A tot arreu hi ha espavilats. —En Medir abaixa la veu abans d’afegir—: I a l’exèrcit del dictador n’hi havia una bona pila!\n—M’agraden els cavalls, són simpàtics i molt nobles, però fan molta pudor…\n—I tant! Tot i que els netejàvem i els raspallàvem cada dia, cosa que els agradava molt i ens ho agraïen amb els seus renills, però… És clar que ens acostumem a tot, però quan anàvem en formació i vèiem que el de davant aixecava la cua, ja et podies preparar perquè, encara que no defequés en aquell moment, feia unes ventositats pudents que et deixaven ben marejat. Per això quan algun company es tirava un pet, cosa molt normal, dèiem: “ja ha aixecat la cua”. I perdona’m per la grolleria, eh? Però és que la cavalleria també té el seu argot, com el del ram tèxtil, com el dels pescadors i els mariners. Mira, jo era un quota, no com els antics, que pagaven un altre noi perquè anés en lloc seu a la guerra de l’Àfrica. Però tenia avantatges, també: com ara que podia anar a dormir a casa i, de bon matí, tornar a la caserna. Sempre caminant, fins a la plaça d’Espanya, que hi ha un bon tros!\nPerquè encara rigui una miqueta més, li explica una anècdota del Bermúdez, un dels nois que l’acompanyaven el dia que es van conèixer.\n—…era un personatge força còmic malgrat ell mateix, per la poca traça que tenia per a tot. Jo diria que tenia molt mala “pata”, pobre! El cas és que la cavalleria s’ha de muntar pel cantó esquerre, i posant el peu esquerre a l’estrep; llavors fas força per enlairar-te i aterres damunt la sella, mirant vers el cap de la cavalcadura. Doncs bé, ell hi posava el peu dret i, en fer el saltiró, es trobava muntat del revés, de cara a la cua del cavall. Ja et pots pensar quines riotes de tots els soldats, els caporals i els sergents! No va ser castigat mai, ja consideraven que tenia prou càstig en veure’s ridiculitzat davant de tothom. I sí, al final ho va acabar fent bé, no pateixis… Aquells mesos van passar volant. I després vaig tornar a incorporar-me a la feina, que me l’havien reservat, com és la seva obligació. I, en tornar-hi, no vaig ser ajudant gaires mesos més, al cap de poc em van fer contramestre i vaig guanyar de seguida més bons centimets.\nLa noia està embadalida i el mira amb aquells ulls tan bonics que té. Ell comença a pensar que se n’està enamorant. Ella s’arrauleix al seient i espera amb delit que segueixi enraonant. Però s’ha fet tard i acorden, com ja s’ha fet costum, retrobar-se l’endemà.


1a Jornada Tècnica del projecte Heat-to-Fuel - IREC\nEl proper 20-21 de novembre d’enguany, el grup de l’Energia d’Emmagatzematge de l’IREC acollirà la primera reunió tècnica del projecte “Head-to-Fuel” (Calor a Combustible). HtF és un projecte finançat per la UE Horitzó 2020 que es duu a terme amb 14 socis d’arreu d’Europa amb l’objectiu de lliurar la pròxima generació de tecnologies de producció de biocombustibles perquè donin suport a la descarbonització del sector del transport, oferint tecnologies competitives cost-preu per assolir preus de biocombustibles per sota de € 1/litre. Heat-to-Fuel actualitzarà alternatives residuals de biomassa i la conversió de l’excés de calor als combustibles líquids en una planta de gasificació combinada, Fischer Tropsch and Aqueous Phase Reforming. Al final del projecte, els coneixements adquirits permetran l’escalabilitat en un nivell de demostració abans de la comercialització, representativa de les pròximes generacions de tecnologies sostenibles de biocombustibles.\nEl projecte es va iniciar el setembre de 2017 i durarà quatre anys. A més de l’IREC, estan involucrats en el projecte les següents entitats: Güssing Energy Technologies (coordinador del projecte), TU Wien (Àustria), Beta Renewables (Itàlia), IChPW (Polònia), RECORD (Itàlia), POLITO (Itàlia), Bioenergy2020+ (Àustria), CRF (Itàlia), CEA (França), Johnson Matthey (UK), Atmostat ( França), R2M (Espanya) i Skupina Fabrika (Eslovènia).


Thatcher i l'evolució de les virtuts (David Brooks)\nThatcher i l'evolució de les virtuts\n5 min. 13/04/2013 00:00\nEl cop d'estat tory del 1990 contra Margaret Thatcher va ser l'esdeveniment polític més intens que he cobert. Els polítics conservadors que miraven d'apartar-la de la direcció del partit i del càrrec de primera ministra sabien que estaven derrocant una persona que era políticament i moralment superior a ells. Sabien que s'havia guanyat el dret a presentar-se per última vegada davant del país en unes eleccions, i que no mereixia ser deposada pels suposats lloctinents del seu propi partit. Aquests polítics conservadors pressentien que els arribaria alguna contrapartida shakespeariana per l'acte de deslleialtat que estaven cometent. Anaven amunt i avall fregant-se les mans com Lady Macbeth, mirant d'esborrar el pecat al mateix temps que el cometien.\nPerò Thatcher havia esgotat el país. Ja havia recorregut a tots els ministres que li podien fer costat, i havia bloquejat les ambicions de molts altres. Els seus companys de partit pensaven que era massa antieuropea. S'enfonsava en les enquestes. I per tant es van sentir obligats a actuar. Després d'una sèrie de maniobres i de reunions apassionades mentre ella era fora, els membres del seu propi partit la van deposar.\nThatcher va tornar de París traïda i amb els ulls vermells. Però encara va haver de respondre un question time , una sessió de control a l'executiu a la Cambra dels Comuns en nom d'un govern que en el fons ja no encapçalava.\nVa ser un triomf. Va dominar la sala, va aixafar els que la interrompien i es va aixecar d'una manera impressionant per sobre de la seva pròpia misèria. "M'ho estic passant molt bé!", va exultar en un determinat moment. "M'ho estic passant molt bé!" Els homes que l'havien destruït es van posar drets bramant. "Podries netejar el terra amb aquesta gent!", li va cridar un dels partidaris que li quedaven.\nThatcher va deixar-se anar: "Quan el bé s'hagi de defensar, quan el mal hagi de ser vençut, la Gran Bretanya prendrà les armes!"\nUn temps després em vaig topar amb ella -literalment- en una conferència. Li vaig preguntar què li passava per la ment mentre entrava a la Cambra dels Comuns per liderar aquella sessió de control que acabaria sent triomfant. Poques vegades he rebut una resposta tan decebedora. Em va dir que havia pensat en les notes d'agraïment que hauria d'escriure aquella nit, i en altres detalls mundans del dia.\nLes persones que fan història no solen ser capaces de reflexionar i de ser introspectives en relació al que estan fent. Com va escriure Matthew Parris, l'exajudant de Thatcher: "Realment no crec que tingués profunditats amagades".\nMargaret Thatcher va ser una figura històrica mundial per raons òbvies. Abans de Thatcher, la història semblava moure's en la direcció de la socialdemocràcia sueca. Després de Thatcher ja no. Però la seva influència més penetrant es va desenvolupar al nivell dels valors.\nThatcher es va formar en l'aversió per la Gran Bretanya dels setanta. En aquells anys va ser testimoni del desplaçament moral d'una societat que s'allunyava de les persones competitives i s'acostava a les persones cooperatives, que s'allunyava dels ambiciosos i s'acostava als que dedicaven temps a estudiar-se i tenir cura de si mateixos, que s'allunyava de la cultura de la rectitud i avançava cap a la cultura del narcisisme. En els àmbits prestigiosos de la societat, la gent sovint contemplava la tecnologia amb desinterès i el comerç amb menyspreu.\nEn l'àmbit polític això es traduïa en una aversió pel conflicte, en un desig desesperat de consens, en una política que anava a la deriva i que renunciava als propis interessos. Thatcher veia aquesta evolució com una pèrdua de voluntat, com una normalització de la mediocritat, com una traïció a la gran història del Regne Unit i com una acceptació del seu declivi.\nFilla d'un petit botiguer, Thatcher va dirigir un ardent risorgimento burgès. Era la veu de la classe mitjana ambiciosa. Adorava el lluitador fet a si mateix. Amant de l'ordre, comprovava si la part superior dels marcs de les fotografies estava ben net i lliure de pols.\nVa defensar un cert tipus d'individu, el que posseïa allò que l'escriptor Robin Shirley Letwin va anomenar "virtuts vigoroses": un individu "recte, autosuficient, enèrgic, aventurer, de mentalitat independent, lleial als amics i fort davant dels enemics".\nSi els seus predecessors representaven el consens i la negociació del propi interès durant hores i hores amb cervesa i entrepans, Thatcher va representar la convicció inalterable en nom del bé nacional. Partidària del lliure mercat, el seu altre objectiu era restablir l'autoritat de l'estat, i estava disposada a centralitzar el poder per assolir aquest objectiu.\nEn un moment en què altres lliscaven cap al relativisme moral, Thatcher va defensar la responsabilitat individual, la confiança en el propi judici moral i, sovint -cal admetre-ho-, la prepotència.\nPerò deixant de banda els seus defectes personals, era una optimista militant d'un país que lliscava inconscientment cap al derrotisme. I més enllà de les seves decisions polítiques, va ser part d'un canvi de valors.\nAvui en dia, virtuts burgeses com ara la diligència, la competitivitat, l'ambició i la responsabilitat personal tornen a ser admirades per gent de totes les tendències polítiques. Avui la tecnologia és central al nostre món, i els magnats del sector tecnològic són celebrats i homenatjats.\nTony Blair i Bill Clinton van adoptar i ratificar els canvis polítics de Thatcher. I milions de persones han estat influïdes per la seva manera d'entendre què és un individu admirable.\nTan dolenta és la tecnologia?


Minsk Centre Apartment Minsk Bielorússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOsaka, Japó 8.123 allotjaments\nVeure tots els 1.623 allotjaments a Minsk.\nMinsk Centre Apartment\nExcel·lent ubicació 9,9\nNezavisimosti Avenue 22, Districte Leninski, Minsk, Bielorússia, 220030 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nBasada en 103 comentarisVeure el que han dit els hostes\nMés informació sobre Minsk Centre Apartment\nMinsk Centre Apartment, ubicat a Minsk City Center, Minsk, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Minsk Centre Apartment és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nL'ambient de Minsk Centre Apartment es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Minsk Centre Apartment és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Minsk.\nCal que informeu el Minsk Centre Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nAllotjaments a Bielorússia\nAllotjaments a Minsk


El conseller d’Interior: “Els Mossos garantiran que la gent voti amb llibertat i seguretat” | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nForn assegura que seguirà “treballant” si l'inhabiliten\nBarcelona 5 SET 2017 - 10:13\tCEST\nEl conseller d'Interior, Joaquim Forn. Joan Sanchez\nLa Generalitat espera que els Mossos d'Esquadra tinguin un paper clau en el referèndum anunciat per a l'1 d'octubre. El conseller d'Interior, Joaquim Forn, ha reiterat que aquest cos “garantirà que la gent pugui votar amb llibertat i seguretat”.\nEl paper de la policia autonòmica davant del desafiament independentista fa mesos que és al centre de la polèmica, especialment des que Forn va assumir el càrrec de conseller d'Interior i va deixar clar que els Mossos en cap cas impedirien el referèndum. Ahir, en una entrevista a Barcelona Televisió, Forn va insistir en la mateixa línia per assegurar que els Mossos “garantiran” que es pugui votar.\n"Tenim una policia que vol ser una policia normal, com totes les policies del món, i la funció de les policies no és decidir quan es pot votar o no, sinó garantir que la gent pugui votar amb plena llibertat i seguretat", va expressar a continuació.\nSobre el paper dels Mossos, va indicar que "estan emparats per la legalitat" i permetran que la gent pugui votar amb llibertat i seguretat.\nDavant de les paraules del president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, afirmant que preservarà la unitat d'Espanya, Forn va insistir que des de la Generalitat actuaran "amb fermesa i amb respecte a les decisions del Parlament i del poble de Catalunya". També va deixar clar que si el Tribunal Constitucional els inhabilita a ell i a la resta de membres del Govern després de signar la convocatòria del referèndum no es donaran per inhabilitats: "Continuarem treballant en la línia del que ens hem compromès amb els ciutadans de Catalunya".\nForn es va mostrar partidari que hi pugui haver mobilitzacions al carrer si no es pot fer el referèndum: "La gent té dret a expressar-se i manifestar-se, només demano que es faci amb civisme i respecte cap als altres".


Govern culpa, en principi, els Cachafeiro per l'esllavissada davant del Punt - Poble Andorrà\nGovern culpa, en principi, els Cachafeiro per l’esllavissada davant del Punt\nL'asseguradora del Govern ha fet una reclamació als propietaris perquè la causa seria la falta de manteniment dels ancoratges\nEl dilluns dia 10 d’agost farà un any de l’esllavissada a la zona de la Portalada que va obligar a tallar la carretera d’accés amb Espanya durant unes hores. Gairebé un any després, el ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres, s’ha desplaçat fins a la zona per explicar el cost total que s’han gastat fins ara juntament amb el que es gastaran amb la fase 1, que es preveu que estigui enllestida l’agost de l’any vinent, i que en total arribaria als 6 milions d’euros. Tot i així, ha indicat que fa una setmana que la companyia asseguradora del Govern va fer una reclamació als propietaris pels treballs que s’havien fet a la Portalada. “Euroconsult ens va fer un informe que ens deia que la causa principal de l’esllavissada va ser la falta de manteniment de tots els encoratges”. Aquest estudi, en principi, faria responsable a la propietat del terreny, ha comentat Torres, qui ha afegit que no sap com respondrà la propietat i també ha volgut deixar clar que el comú de Sant Julià de Lòria no hi té cap mena de responsabilitat.\nLes despeses durant aquest primer any han estat aproximadament de 800.000 euros, “uns 625.000 euros per l’execució d’obra i 175.000 euros de direcció de projecte”. Tal com ha subratllat el titular de la cartera d’Ordenament Territorial, el següent pas és la fase 1 del projecte que s’iniciarà el dia 24 d’agost i que té una durada prevista de dotze mesos. “Aquests treballs d’estabilització tindran un import de 4,8 milions”. Quant als treballs, Torres ha comentat que “consisteixen a estabilitzar la zona sud i la zona nord fixant-ho amb malles de triple tensió” i també en posar seguretat als ancoratges que hi ha actualment que són provisionals i que s’han de reforçar. A més, en aquesta primera fase també “es farà un mur definitiu de sosteniment”.\nDurant aquest any que duri aquesta primera fase s’aniran auscultant els moviments de la part central, la qual “no representa cap risc”, i que s’estabilitzarà en la segona fase. “S’haurà de veure on està la fissura dins el terreny i ara mateix amb els sistemes que tenim no ho sabem”, ha remarcat Torres, qui ha afegit que les auscultacions al terreny i el manteniment dels nivells de les fases per la carretera es mantindran com fins ara. Sobre aquesta fase 2, el ministre no ha volgut detallar en què consistiria ni tampoc quan començaria i s’acabaria, ja que “fins que no executem aquesta fase 1 no podrem definir els treballs de la fase 2 i un cop definits podrem dir l’acabament”. Aquesta fase 2, seria ja la darrera del projecte.\nFinalment, Torres ha recordat que al mes de maig es va fer una modificació del reglament de construcció sobre com s’havia d’actuar amb els desmunts. “Pensem que aquesta modificació és bona per evitar que en el futur ens puguem trobar amb situacions com la de l’agost de l’any passat”.\nEls Cachafeiro tenen 4 mesos per deixar el Punt perquè havien de tenir preparat el desnonament


Salou celebra la consecució de la nova Marca Golf, que amplia les certificacions en turisme esportiu | La Guia De Reus\nInici La Guia del Camp Salou celebra la consecució de la nova Marca Golf, que amplia les...\nSalou celebra la consecució de la nova Marca Golf, que amplia les certificacions en turisme esportiu\nL’acte ha tingut lloc a Lumine Beach Club i ha comptat amb l’assistència de diverses autoritats de l’Ajuntament de Salou i responsables i tècnics del Patronat de Turisme\nL’alcalde de Salou i president del Patronat Municipal de Turisme, Pere Granados, ha presentat aquest matí en roda de premsa la nova certificació de la Marca Golf, atorgada a la capital del turisme de la Costa Daurada per l’Agència Catalana de Turisme (ACT), que amplia les marques de turisme esportiu.\nL’acte ha tingut lloc a Lumine Beach Club i ha comptat amb la presència de la directora dels Serveis Territorials d’Empresa i Coneixement a Tarragona de la Generalitat de Catalunya, Carme Mansilla, i del director de Lumine Golf Club, Agustín García Pascual. També hi ha assistit Daniel López, regidor de Foment de l’Esport de l’Ajuntament de Salou; i Hèctor Maiquez, regidor de Dinamització Econòmica; així com responsables i tècnics del Patronat de Turisme.\nEl passat mes de gener de 2020, Salou va assolir la Marca Golf. Aquesta marca s’atorga a empreses i entitats que ofereixen propostes específiques d’experiències, activitats i serveis especialitzats i dirigits als diferents segments de la demanda de golf. Inclou els camps de golf, els resorts de golf, els allotjaments i les agències de viatges especialitzades, les empreses de serveis i les entitats de promoció turística.\nCal dir que Salou ha aconseguit aquesta marca gràcies a les instal·lacions del Lumine Golf Club, situades, en part, als terrenys del municipi. Compta amb tres camps de golf de campionat, dos d’ells dissenyats per Greg Norman. El Camp Hills, que és el que ofereix les vistes més espectaculars als jugadors; el Camp Lakes; i el Camp Ruins. A més, compta amb diversos restaurants i l’exclusiu Beach Club, un complex que integra diverses piscines a peu de platja.\nPer la seva banda, Carme Mansilla, directora dels Serveis Territorials d’Empresa i Coneixement a Tarragona, ha dit que “com a representant de la Generalitat, el que fem és agrair i reconèixer una molt bona feina que s’està duent a terme des de l’Ajuntament de Salou, un projecte que ja fa temps que funciona, junt amb la marca de turisme familiar i turisme esportiu”. Mansilla ha assegurat que, gràcies a la manera de treballar de Salou com a referent turístic de la Costa Daurada, la destinació serà un dels punts on “es podrà veure més aviat la recuperació del turisme”.\nPer tal d’aconseguir la Marca Golf, les destinacions han de disposar d’una sèrie de serveis relacionats amb el món d’aquest esport, com són camps de golf, allotjaments especialitzats, resorts de golf, agències receptives especialitzades, empreses de serveis, i entitats de promoció turística.\nEl mandatari ha recordat la totalitat de certificacions amb què compta Salou, que converteixen el municipi en una destinació especialitzada en turisme esportiu. Cal dir que la capital del turisme de la Costa Daurada ha volgut apostar, els darrers anys, per aquest nou àmbit creixent del turisme, amb la marca pròpia Salou #livesports.\nAixí, l’any 2013, la població, gràcies a la col·laboració público-privada amb les instal·lacions del Complex Esportiu Futbol Salou, va rebre la certificació en Turisme Esportiu per l’Agència Catalana de Turisme, en la modalitat de futbol. Al 2016, Salou va rebre la certificació de l’ACT, en la modalitat de vela lleugera, a través de la col·laboració público-privada amb les instal·lacions del Club Nàutic Salou. Al 2018, el municipi va certificar-se a Catalunya per l’ACT, en cicloturisme.\nCal destacar les instal·lacions esportives; els 13 establiments certificats per l’ACT i especialitzats en allotjar esportistes; i els recursos naturals.\nD’altra banda, en l’àmbit marítim, per tercer any consecutiu, Salou ofereix 2 vies marines en el seu litoral, una iniciativa que aposta per crear una xarxa pública d’itineraris marins i d’aigües obertes que pretén millorar la relació de l’home amb el mar, a través d’activitats guiades diverses, com són l’snorkeling i la natació.\nPel que fa als esdeveniments esportius, l’alcalde Granados ha destacat el RallyRACC i la Challenge Salou, entre altres.\nArticle anteriorSuu, Le Nais i Bigott actuaran a Reus en el marc del cicle Fil Musical\nArticle següentMés de 50 activitats per a gaudir de l’estiu a la Pineda


1.L'art i el joc ajuden a la resolució de conflictes\n2.Matrícula oberta dels màsters i postgraus de l'Escola de Cooperació\nL'art i el joc ajuden a la resolució de conflictes\nLa pau no s'assoleix aplicant fórmules abstractes ni models establerts. L'últim número de Journal of Conflictology, revista editada per la UOC, mostra de nou la importància de l'anàlisi, la cooperació, l'acció pràctica i la recerca. Un dels articles relata l'experiència concreta en un centre d'integració social a Mèxic, on la creativitat i el joc són utilitzats com a eines per al desenvolupament d'una cultura per a la pau entre els nens.\nLa revista electrònica Journal of Conflictology, impulsada pel Campus per la Pau de la UOC, tracta de la ciència de la resolució de conflictes d'una manera àmplia, interdisciplinària i compromesa amb la pràctica real de la lluita contra els conflictes.\nEl nou número de la revista combina l'anàlisi teòrica de conflictes recents, la recerca basada en programes concrets aplicats a comunitats reals, el relat d'experiències personals i la biografia de personatges cabdals en la recerca i l'educació per a la pau.\nLa secció «Pioners» d'aquest número és dedicada a la vida i obra de la sociòloga americana Elise Boulding. Gran defensora del paper de la dona en la resolució de conflictes i d'una transformació profunda del seu rol en la societat, Boulding va aprofundir en la idea de crear un futur millor a força d'imaginar-lo.\nL'article del sociòleg francès Michel Wieviorka analitza els dos últims grans moviments socials que han assolit una repercussió internacional: les revoltes àrabs i el moviment «indignat» europeu. L'autor analitza aquests dos fenòmens des del punt de vista del context històric i els paradigmes teòrics sobre els moviments socials.\nLaith Mushtaq és un fotoperiodista iraquià amb llarga experiència en conflictes bèl·lics. L'entrevista d'aquest número, feta pel consultor internacional Jack Shaka, parteix de l'experiència personal de Mushtaq per a analitzar qüestions com el paper dels periodistes en els conflictes armats i la seva relació amb els poders polítics.\nL'Estat, en primer pla\nEl paper de l'Estat en la gestió dels conflictes és analitzat en l'article de Hastings Aid Amurani-Phiri, que estudia les possibilitats que té l'Estat a l'hora de preservar i potenciar la diversitat cultural d'un país.\nDesprés d'un conflicte armat\nDos articles se centren en els processos de després d'un conflicte armat. D'una banda, el periodista Miquel Calçada analitza, en el seu article, la guerra d'Algèria i les conseqüències del conflicte. De l'altra, Aleksi Ylönen estudia les limitacions que pot comportar una intervenció externa, prenent com a base l'estudi del conflicte del sud de Sudan.\nResoldre conflictes implica ser capaç d'acceptar l'altre. Dues experiències ben diferents ens demostren la importància d'aprendre aquests valors en el pla pràctic.\nLa secció «Perfil» d'aquest número relata la tasca de l'Institute for Multi-Track Diplomacy (IMTD), que fa vint anys que treballa en la resolució de conflictes arreu del món. Aquest institut instrueix d'una manera pràctica els membres de la comunitat en conflicte en tallers interactius enfocats a experimentar el procés de negociació i reconciliació amb l'adversari.\nL'article de Lizette Rodríguez i Martha E. Gómez, per la seva banda, analitza l'experiència d'un programa de cultura per a la pau en un centre d'integració social a Mèxic. L'estudi planteja l'educació per a la pau com la transmissió de principis universals com el respecte, la llibertat i la justícia per mitjà de l'experimentació, el joc i la creativitat.\nLa revista, a ISOC\nJournal of Conflictology va néixer l'any 2009 i se'n publiquen dos números anuals. Editada per la UOC i amb un consell de redacció internacional, la revista va ser inclosa el mes d'octubre passat al directori Revistes de Ciències Socials i Humanitats de la base de dades bibliogràfiques ISOC.\nMatrícula oberta dels màsters i postgraus de l'Escola de Cooperació\nL'Escola de Cooperació ha obert el període de matriculació per als màsters, postgraus i especialitzacions de l'Institut Internacional de Postgrau (IIP) de la UOC relacionats amb els àmbits de la conflictologia, l'acció humanitària, la dependència, el dret internacional humanitari, la gestió d'entitats no lucratives i la sostenibilitat. El curs començarà el 13 de març.\nTreballar en el desenvolupament de projectes de cooperació sobre el terreny; conèixer a fons l'àmbit jurídic en què es desenvolupa l'acció humanitària; planificar una intervenció pacífica durant un conflicte armat; aprendre a combatre l'assetjament laboral; a més d'aplicar les TIC per a millorar la qualitat de vida de les persones dependents i la de les cuidadores; estudiar els genocidis, els crims contra la humanitat i els crims de guerra; especialitzar-se en la gestió d'una entitat no lucrativa o, fins i tot, ser expert en ecodisseny i conèixer els entrellats de l'emergent mercat verd... forma part dels múltiples programes de formació dedicats a promoure la pau, la sostenibilitat i la cooperació que l'Escola de Cooperació posa a l'abast de tothom.\n«Tot i que el tercer sector, tant social com ambiental, és un dels més tocats per la crisi econòmica que patim, el nostre entorn demana professionals cada cop més especialitzats i gestors més eficaços i eficients», ha comentat Mabel Gómez, tècnica de l'Escola de Cooperació, que ha animat la gent a consultar els continguts de l'oferta formativa.\nPocs recursos, més ben gestionats\n«Els canvis socials i econòmics que vivim ens obliguen a posar-nos al dia i renovar coneixements per a ser competitius i competents en la nostra àrea. Les professions solidàries i humanitàries també s'han d'actualitzar i és vital aprendre a optimitzar i gestionar els cada cop més escassos recursos», ha manifestat Eduard Vinyamata, director del Campus per la Pau i de l'Escola de Cooperació de la UOC, que ha encoratjat a inscriure's als màsters i especialitzacions, ja que «un altre món és possible i es pot aprendre a construir-lo».\nEntre els programes més destacats de l'Escola de Cooperació que començaran el mes de març vinent, hi ha l'especialització Ecodisseny i pensament sistemàtic, que es porta a terme juntament amb Gaia Education, amb la intenció de preparar professionals per a emprendre projectes de desenvolupament sostenible.\nLa Creu Roja col·labora en alguns dels programes educatius de l'Escola, que ofereix especialitzacions com Gestió de RH d'entitats no lucratives, Tècnic en projectes de cooperació internacional en el desenvolupament, Tècnic en intervenció humanitària o Tribunal Penal Internacional. L'especialitat Gestió de recursos i qualitat, que compta amb la col·laboració de la Creu Roja, Koine-Aequalitas, la Diputació de Barcelona i la Fundació Vodafone España, introdueix les noves tecnologies en l'àmbit de la dependència.\nQuant a la resolució de conflictes, s'ofereixen els programes Conflictes armats i gestió de crisis i Conflictes educatius, entre altres.


X Trobada de MEDIADORS/ES del Baix Llobregat\nEl passat dimecres dia 10 de maig els Centres Mediadors del Baix Llobregat vam organitzar la X Trobada d’alumnes mediadors i mediadores de la zona. Els espais on es va dur a terme foren: el Parc de la Infanta i l’Auditori del Citilab de la ciutat de Cornellà de Llobregat. Aquest any, la Jornada es dedicà als valors i les actituds convivencials.\n- Potenciar les competències relacionades amb saber dialogar, compartir i gestionar els conflictes de forma no violenta.\n- Afavorir el treball en xarxa compartint valors, idees, il·lusions, tasques i projectes per enriquir i col·laborar en la millora del Programa de Mediació i la Convivència de cada centre i, per tant, de la zona.\n- Reforçar el protagonisme dels mediadors com a conductors dels jocs cooperatius. Treballant conjuntament per debatre les diferents maneres pacífiques de gestionar els conflictes.\nAmb els 210 alumnes mediadors dels 12 Centres participants, tots ben coordinats per aconseguir un objectiu comú, treballar conjuntament per potenciar la mediació a la nostra comarca i passar una bona jornada coneixent-nos i gaudint de les activitats programades.\nEls alumnes mediadors de 3r i 4t d’ESO l’Ateneu s’ho van passar molt bé i van marxar amb el sentiment que durant tot l'any fan una molt bona tasca de mediació a l’escola. La Trobada n'era la culminació i una petita recompensa. Els professors valorem molt positivament la seva implicació en la gestió de conflictes i la millora de la convivència en el centre .


Articles etiquetats amb: Consell de les persones grans\nUna enquesta permetrà conèixer el grau de solitud i aïllament social de les persones més grans de 60 anys\nEl divendres 25 es presenta el projecte i es fa una formació a les persones voluntàries interessades a participar\nPlenari del Consell de Gent Gran\nEl consell de persones grans de Sabadell, amb el suport i l’acompanyament de l’Ajuntament de Sabadell, farà una enquesta adreçada a la població més gran de 60 anys per detectar quin és el grau de solitud no desitjada i aïllament social d’aquest col·lectiu. L’objectiu és aplicar polítiques per evitar i prevenir les situacions de solitud no volguda de les persones grans. El contingut de l’enquesta es presentarà el divendres 25 de febrer a partir de les 10 del matí, al Casal Pere Quart, i es farà una formació a les persones voluntàries que vulguin participar.\nEl cicle “Grans Vespres” d’activitats d’estiu organitzades als complexos per a persones grans torna a partir d’aquest dilluns 12 de juliol. Es tracta d’un programa d’activitats lúdiques i d’activitat física, que es faran durant la segona quinzena del mes, als vespres, de dilluns a dijous. Estan obertes no només a la gent gran usuària dels equipaments, sinó també a veïns i veïnes de l’entorn dels complexos de Sant Oleguer, Alexandra i Parc Central.


[Rescat] Comunicat davant la sortida en llibertat d'en Juanra - Indymedia Barcelona\n[Rescat] Comunicat davant la sortida en llibertat d'en Juanra\nCorreu-e: info ARROBA rescat.org\t 11 mai 2007\nComunicat de Rescat davant la sortida en llibertat d'en Juanra el proper 14 de maig\nEl proper 14 de maig, el pres polític català, Juanra sortirà en llibertat, després d'haver complert íntegrament la condemna de 5 anys de presó, imposada per l'Audiència Nacional per la seva col.laboració amb el comando Barcelona d'ETA.\nDes de Rescat volem mostrar públicament la nostra alegria per aquest fet i donar una calurosa benvinguda al nostre company. Després de més de 5 anys de judicis, extradicions, trasllats, locutoris, cartes intervingudes, vulneració de drets, restriccions de visites... finalment en Juanra podrà ser amb totes i tots nosaltres.\nPerò també és necessari recordar que en Diego, la Laura, en Zigor, la Lola, la Marina i tants i tants d'altres presos i preses polítiques segueixen empresonades a tot el món. La posada en llibertat del Juanra ha de ser un motiu de celebració, però sobretot, ens ha de servir per agafar forces per continuar aquest llarg camí de lluita, colze a colze, des de dins i des de fora de les presons.\n... a partir de les 20:00 als diferents poblacions catalanes, brindis per la seva llibertat i solidaritat amb tota la resta de companys i companyes empresonades.\nRe: [Rescat] Comunicat davant la sortida en llibertat d'en Juanra\ni els presos politcs k no son catalns?...\nbuenu me n'alegro k surti prk per fi tornarà a sentir-se kop amb la seva veu. Però, d'altra banda és una derrota pk ha hagut de cumplir integramnt la condemna\nper brito\t 11 mai 2007\nÉs una victòria, perque malgrat l'acompliment de la condemna, pot sortir amb el cap ben alt, sense renegar de res, ni de ningú, i amb l'acolliment d'aquelles que no hem deixat de lluitar.\nLa derrota, és la renuncia.\nRespecte a la resta de presos politics, ja ho diu el comunicat, però potser, hauries de llegir millor!\nper X\t 13 mai 2007\nEm sembla bastant inútil alegrar-se que surt en Juanra per poder sentir KOP amb la seva veu.. Crec que ens hauriem d'alegrar tots per en Juanra perquè podrà tornar a viure però el tema musical crec que és cosa seva..


Mesures de seguretat excepcionals durant la Festa Major -\nData i hora oficial 25.04.2018 | 14:11\nMesures de seguretat excepcionals durant la Festa Major\nDimecres, 23 d'agost de 2017 a les 10:19\nA resultes dels atemptats terroristes de Barcelona i Cambrils, l'Ajuntament de l'Ametlla del Vallès adoptarà un seguit de mesures excepcionals per tal de garantir la seguretat dels assistents als actes més multitudinaris de la Festa Major.\nÉs per aquest motiu que la plaça de l'Ajuntament, epicentre de la Festa Major, estarà protegida amb elements de formigó mòbils als seus accessos durant els actes més concorreguts, tenint com a vial d'emergència el carrer Sebastià Bassa.\nAixí mateix, durant l'Escalabirres del divendres 25, que es farà a Can Muntanyola a les 18.30h, el carrer Torregassa romandrà tallat al trànsit, el qual serà desviat pels carrers Anselm Clavé i Àngel Guimerà direcció nord. Aquest darrer, només tindrà sentit descendent.\nEn recorreguts puntuals com el corretapes, els gegants i el correfoc, el carrer Torregassa es tancarà i el trànsit direcció nord es desviarà, també, pels carrers Anselm Clavé i Àngel Guimerà.\nEl trànsit de vehicles al Passeig restarà prohibit durant tota la Festa Major des del carrer Sebastià Torres fins la plaça de l'Ajuntament, així com al carrer Mina entre la plaça de l'Ajuntament i el carrer Francesc Macià. Aquest mateix carrer, des del carrer Torregassa fins la plaça de l'Ajuntament, estarà tancat amb elements mòbils.\nDes de l'Ajuntament de l'Ametlla del Vallès us donem les gràcies per la vostra comprensió.\nDarrera actualització: 23.08.2017 | 10:22\nObstacle de formigó a l'accés del Passeig Autoria: Ajuntament de l'Ametlla del Vallès .


Neu a la vista? - Diari de la neu\nNeu a la vista?\nPossible nevada de 25 cm a partir del 20 de novembre\nMeteorologiaRedacció 11.11.202017.00 h\nNeu a la vista? Autor/a: Captura Skipass\nJa queda menys per dir Adéu a l'anticicló i l'estiuet, estiuàs, de Sant Martí. Alguns models de probabilitats deixen entreveure una possible nevada a la vista per al dia 20.\nJa queda menys per dir Adéu a l'anticicló i l'estiuet, o més aviat estiuàs, de Sant Martí. Tal i com preveien els diferents models de tendències, possible nevada a la vista per als dies 19 o 20 d'aquest mes de novembre.\nLes nevades tot i no ser molt generoses segons els models consultats ja permetran començar a fer base. Queden molts dies però el front ve de nord-oest i la cota de neu s'estima en els 1.400 al central i occidental i en els 1.700 metres al Pirineu Oriental. Gruixos de neu propers als 25 cm al vessant nord mentre que al vessant sud serà d'uns 10 cm. Amb sort, si arriba fred, ja tindrem mitja feina feta. Ho anirem seguint, paciència.


Fundació Ernest Lluch - Actualitat - La pobresa centra l'interès del segon diàleg\nDiàleg sobre 'La pobresa a Espanya', amb Jaume Lanaspa i Ignasi Carreras\nAhir dimecres 27 de setembre es va celebrar el segon diàleg del cicle sobre 'Reforma Econòmica i Cohesió Social' que promou la Fundació Ernest Lluch amb el suport de l'obra Social de "la Caixa".\nAquest segon diàleg dedicat a 'La Pobresa a Espanya' va reunir a dues persones amb trajectòries personals i punts de vista diferents com són en Jaume Lanaspa, director general de la Fundació "la Caixa" i Ignasi Carreras, director de l'Institut d'Innovació Social d'ESADE. Ambdós varen protagonitzar un interessant diàleg sobre una de les qüestions prioritàries de l'agenda social actual. Parlar sobre la pobresa i fer-ho tant des de la vessant de l'activisme com des dela representació institucional va donar lloc a convergències interessants sobre quines actituds i polítiques cal emprendre per tal de no caure en un model social que trenqui l'equitat ni esberliles garanties socials d'un Estat del Benestar que si bé està afeblit no es pot permetre considerarla pobresa com un fenomen aillat i subjecte a projectes de beneficiència.\nA pocs minuts de les nou del vespre va concloure aquest segon diàleg d'un cicle que reunirà a Barcelona i posteriorment a Madrid, a persones de reconeguda trajectòria i pes específic en el seu camp de coneixement.\nFitxaperDileg2.pdf (pdf, 164KB)


L' IMAGINARI: Comença la III edició de les Regates de Muletes de les Terres de l’Ebre...\nPublicat per Norma Pujol Farré les 00:51\nEi!! una companya meua d'anglès que es diu Carme rema en les de la Ràpita...\nBueno, ànims a tots i totes i molt bé per recuperar esta tradició tant nostra.\nA vore qui guanya la temporada (encara que a mi m'han dit que les de La Ràpita són molt bones ehhh)\nEi, An! Moltes gràcies pels ànims!!\nA veure si serveixen per alguna cosa....jeje\nA tu que t'agrada tant la platja, el proper diumenge ens toca anar a remar a Torredembarra, pots enredar a Ne i veniu a veure'ns! (és broma) I a animar una mica a la gent de Flix!\n3 de juliol de 2007 a les 0:09\nHola som les remeres de la Ràpita!!! ei gracies pel comentari de que som bones pero no tant que fa dos mesos yau que remem, i per ser aixi ja va bé, que encara no em quedat les ultimes jaja.\nWeno ens veiem per aqui i per allà a les regates per passarmosu béeeee i recuperar esta tradicio tan bonicaaa i aixi duna manera fem esport\n7 d’agost de 2007 a les 11:01\nNomés pels ànims i els piropos ja val la pena participar!!. Animeu-vos a participar en les regates, com més serem més riurem!Només per xalar i conservar la tradició ja val la pena!!Adeeeeeuuuuu!!Una rapitenca!\n7 d’agost de 2007 a les 11:18


L’apunt d’en Pere: així es viu jornada electoral – Castellvilarenc.info\nNo fa gaire, el meu amic Joan, de Sant Vicenç, em comentava que les jornades electorals, són les festes majors per a la premsa i em va explicar el perquè:\nEn Joan té tota raó. Per a nosaltres sí que ho és, perquè allà, on es concentra molta gent, allà hi som per informar-vos, i és més, després de les eleccions d’aquest 28 d’abril, ara tenim uns dies de descans perquè el 10 de Maig, torna la campanya i aquesta, per les municipals i les europees del 26 de Maig.\nVeure des de dins unes eleccions (siguin quines siguin) et permet conèixer detalls que no tant sols sabies o potser ho havies escoltat d’oïdes, sinò que et permet tenir més coneixements.\nTota jornada electoral és un autèntic ritual, començant a primera hora del matí, quan arriben els presidents i els vocals de les meses i els expliquen que han de fer; és com quan muntes un acte i t’arriba una orquestra: els hi donés les instruccions de com vols que sigui el concert.\nQuan és la hora, s’obre el col·legi electoral. La gent comença a arribar i a mesura que va passant el matí, hi arriba més gent, mentre uns voten, altres esperen tranquil·lament a la cua, també hi ha el grupet de la conversa, el tema: el títol del Barça de futbol no va ser cap excepció.\nTambé hi ha unes persones que porten unes acreditacions com els dels periodistes, són els apoderats dels partits que miren com va la jornada, també fan un canutassu (nosaltres ho diem així a les rodes de premsa circulars o en cercle), doncs aquestes persones acreditades, de tant en tant, parlen entre elles en forma de cercle, per cert, hi havia dos apoderats de Ciudadanos molt simpàtics que van ser tot el sant dia al mateix racó.\nPoca cosa a destacar dels votants, van fer una feina excel·lent, algú em diu que les paperetes col·locades a les cortines estan descol·locades, normal, com van entrant gent introduint secretament les seves respectives paperetes al sobres corresponents, els sobrants els posen allà a on no toca.\nFinalment, a les 8 del vespre, és com el dia de les pubilles i hereus, que vas allà i no saps qui sortirà, doncs amb les eleccions passa el mateix, la gent pot anar a l’escrutini per saber qui ha guanyat. Aquest diumenge no hi havia tanta gent, però compte, que el 26 Maig potser sí perquè voldran saber qui manarà el poble els propers 4 anys.\nUns marxen contents, altres amb un gust agredolç, però la festa s’ha acabat, fins a la propera, i els que som la premsa, ens anem a casa a redactar la notícia per uns servidors públics com vostès, estimats lectors.\nEl 26 de Maig hi tornarem a ser!!!


Valoració dels primers tallers ambientals en format “sortida d’entorn” – El Meandre\nAula de Natura\nPrograma “Del mar als cims”\nPrograma “Tallers ambientals”\nTurisme de Natura\nEl Far: boscúries i cingleres\nPetits exploradors: descobrim les Ribes del Ter en família\nSorra, fulles, aigua… Taller en família a les Ribes del Ter\nDolmen de Colldegria: el balcó del Pasteral\nAiguamolls de l’Empordà: paradís pels ocells hivernants\nPublicat a 03/04/2021 per admin\nValoració dels primers tallers ambientals en format “sortida d’entorn”\nAquest segon trimestre hem treballat diversos temes amb tallers molt participatius, on els escolars del CEIP Juncadella han pogut orientar-se a la muntanya, buscar animalons, fer una poció de bosc, i fins i tot, mullar-se una mica al riu!\nEl dijous 25 de març vam fer la darrera sortida d’entorn del segon trimestre amb l’Escola Juncadella (veure valoració del primer trimestre).\nLa nostra valoració d’aquestes 10 sortides amb primària i infantil, com el primer trimestre, és molt positiva. Els 173 alumnes que han participat en aquestes sortides han redescobert l’entorn natural del seu municipi amb una mirada diferent.\nA diferència del primer trimestre, en el que vam dedicar les sortides d’entorn al senderisme, aquesta vegada a les sortides hem treballat diferents temàtiques a través de tallers. El format triat són “sortides d’entorn”, és a dir, sortides que es poden fer a espais naturals al voltant de l’escola (mantenint les bombolles al ser només una classe).\nAmb cicle inicial vam fer un perfum forestal (amb flors i fulles) per potenciar la descoberta a través dels sentits. I amb els més petits vam explorar sota terra cercant bitxos que no veuen sovint: cucs, centpeus, escarabats, aranyes, etc. La fauna també va ser protagonista amb els de cicle mitjà; equipats amb botes, escarpins, salabrets i lupes ens van ficar al riu per conèixer els animalons aquàtics que passen tan desapercebuts com les larves de molts insectes, escorpins d’aigua (inofensius!!!), caragols, “gambetes”, etc. Els més grans van aprendre a orientar-se amb la brúixola, el sol i la molsa dels arbres, i a interpretar les marques de pintura del senderisme (com les de la franja blava que ens porten al Puigdefrou o les blanques i verdes del sender local de la Ruta de les Pedreres).\nAl maig-juny hi tornarem amb un tercer cicle de sortides d’entorn per introduir-nos al món de la ciència ciutadana. Entre d’altres, farem segurament un estudi de les poblacions urbanes d’oreneta cuablanca.\nAgraïm a l’escola la confiança dipositada i les fotografies.\nCategoriesLa Cellera de Ter, Sortides d'Entorn Etiquetes#animalons, #biodiversitat, #educacioambiental, #educacioinatura, #escolajuncadella, #flors, #lacelleradeter, #orientacio, #plantes, #projecterius, #recursoseducatius, #sortides, #sortidesguiades, #vitaminaN\n3 respostes a «Valoració dels primers tallers ambientals en format “sortida d’entorn”»\nMontse Regueira Núñez ha dit:\n06/04/2021 a les 05:05\nFantàstica tota la feina que heu pogut fer!!! Quina sort per aquests infants haver pogut gaudir tant de la naturalesa!!\nadmin ha dit:\n08/04/2021 a les 14:36\nGràcies macos!!!! nosaltres també gaudim molt, són genials!!\nRetroenllaç: Valoració del tercer trimestre del nostre primer curs d’activitats amb escolars – El Meandre\nEntrada prèviaAnterior Primer mostreig de macroinvertebrats a la bassa gran de Can Busquetics\nEntrada següentSegüent Segona temporada de cria: revisem les caixes-niu de Can Busquetics\nIntrodueix el teu electrònic per subscriure't a aquest blog i rebre notificacions d'entrades noves.\nLa Cellera de Ter, 17165 Girona\nAquesta web ha estat creada amb l’ajuda de Yeabit.\ngreen hosting & green mail\nPolítica de privacitat\tGràcies al WordPress


VERMUT EL BANDARRA NEGRE - El Vermut Corominas\nVERMUT EL BANDARRA NEGRE\nEl Bandarra negre, de Casa Berger. Elaborat a partir de Macabeu i Xarel·lo macerat amb més de 50 extractes d’herbes, flors, llavors i espècies naturals.\nquantitat de VERMUT EL BANDARRA NEGRE\nCategories: El Celler, Vermuts negres Etiquetes: casa berger, El Bandarra, martí serdà, negre, vermut\nEl Bandarra és un reconegut vermut de Casa Berger elaborat a partir de les varietats Macabeu i Xarel·lo. Al vi, se li fa una llarga maceració amb més de 50 extractes d'herbes, flors, llavors i espècies naturals com la canyella, el gengibre, la vainilla, la regalèssia, l'anís, la camamilla, el romaní, el llorer, el llúpol taronja amarga... Acabada la maceració es finalitza en bótes de roure de 500 litres.\nÉs un vermut de color caoba amb reflexos ataronjats, força dens i molt net. En aromes predomina la regalèssia i els tocs cítrics. L'entrada en boca és suau i dolça, un bon equilibri de dolçor i amargor que deixa un post gust amable, lleuger i persistent.\nEl Bandarra simbolitza tornar als orígens de la millor manera possible: una ampolla serigrafiada recuperable ideal per reutilitzar-la: si la portes a la botiga del carrer Canonge Baranera te la reomplirem!\nSigueu els primers a ressenyar “VERMUT EL BANDARRA... ” Cancel·la les respostes\n6,35€ Quick view\nMIRGIN 37,5 cl,...\nCERVESA ROSITA NEGRA\n7,25€ Quick view\nPB, ALTA ALELLA...


El xef Ignasi Sala presenta el llibre «Tastem el Bages» a la Parcir de Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl xef Ignasi Sala presenta el llibre «Tastem el Bages» a la Parcir de Manresa\nredacció 04.03.2019 | 23:41\nLa llibreria Parcir de Manresa serà escenari avui (19.30 h) de la presentació del volum Tastem el Bages del Mas de la Sala, d'Ignasi Sala, codirector i responsable del restaurant i establiment hoteler Mas de la Sala. La trobada és oberta al públic i hi haurà tast de productes bagencs.\nEl llibre és fruit de la celebració del 25è aniversari del Mas de la Sala, al terme municipal de Sallent, i recopila i divulga els sopars que, amb el títol Tastem el Bages, s'hi han dut a terme al llarg dels anys amb productes de la comarca. Per això, aquesta obra és alhora un homenatge i un receptari que posa en valor el producte de proximitat. «Un llibre que esdevé una aportació important per a tots els qui vulguin conèixer i experimentar uns plats i uns vins que són, gastronòmicament parlant, la senya d'identitat del Bages».\nEn aquesta línia, el llibre també dona la paraula a productors i cellers de la resta de la comarca. El volum es completa amb seccions com un recull d'almanacs del Mas de la Sala i un índex d'adreces a Internet de cultivadors, vinaters, elaboradors de formatges, carns i altres productes i d'actius turístics i altres entitats d'interès.


Matriculació als Estudis artístics de l'Escola Municipal d'Art - Seu Electrònica de l'Ajuntament de Terrassa\nRealitzar la matriculació als Estudis artístics de l'escola TERRASSA Escola Municipal d'Art i Disseny.\n- Àrea Tallers\n- Àrea Tècnica\n- Àrea Teòrica\n- Cursos i Tallers monogràfics\nConsulteu informació dels estudis de les diferents àrees: Estudis artístics\nCalendari Estudis artístics\n- Estudis de durada anual o trimestral per adults\nPreinscripció de continuïtat: del 18 al 25 de juny.\nPreinscripció presencial que dona preferència a l'alumnat matriculat durant el curs 2020-2021.\nNomés es permetrà la preinscripció a una sessió d'un mateix taller. Durant el període de Matricula oberta i, si hi ha places disponibles, es podrà matricular a les dues sessions.\nPreinscripció oberta: a partir del 28 de juny\nPreinscripció telemàtica adreçada al nou alumnat (amb opció presencial amb cita prèvia)\nMatriculació: del 6 al 16 de juliol i del 6 al 10 de setembre de 2021\nMatrícula presencial amb cita prèvia adreçada a tot l'alumnat que ha formalitzat la preinscripció. Les places del nou alumnat s'adjudicaran segons ordre de preinscripció.\nMatrícula oberta: a partir del 13 de setembre de 2021.\nDona la possibilitat de matricular-se durant el primer trimestre sempre que hi hagi places disponibles. Per acceptar la plaça caldrà una entrevista amb el/la professor/professora responsable del taller.\nUna vegada s'hagi arribat a cobrir el número màxim de matrícules de cada curs, les persones interessades que no tinguin plaça quedaran en una llista d'espera per ordre d'inscripció. En funció de les baixes que es produeixin al llarg del curs, se'ls avisarà perquè formalitzin la matrícula.\n- Estudis de durada anual o trimestral per infants i joves (ARTxTU)\nPreinscripció : del 18 al 25 de juny.\nMatrícula: del 6 al 16 de julioli del 6 al 10 de setembre de 2021\nMatrícula oberta: a partir del 13 de setembre de 2021. Dona la possibilitat de matricular-se durant el primer trimestre sempre que hi hagi places disponibles. Per acceptar la plaça caldrà una entrevista amb el/la professor/professora responsable del taller.\n-Tallers de petit format d'art\nEs concretaran durant el curs segons les diferents possibilitats i s'anunciaran oportunament.\nLa presentació de la sol·licitud de matriculació s'ha de fer de manera presencial (sempre amb cita prèvia).\n- Correu electrònic: artidisseny@terrassa.cat, Cal indicar a l'assumpte/tema: matriculació estudis artístics.\n- Telèfon: 937 850 070, de dilluns a divendres de 16:00 a 19:00h\nEscola Municipal d'Art i Disseny - Ca de Colom, 114 BA-L5 ( 08222 Terrassa)\n- Qualsevol persona major de 17 anys que estigui interessada en realitzar estudis artístics. No hi ha requisits acadèmics.\n- Nens/nenes i joves entre 8 i 17 anys interessats/des en realitzar"Art X Tu" (tallers art infants i joves)\nAutorització sobre els drets d'imatge de les escoles municipals. - només alumnat nou (original)\nEls preus de la matriculació als estudis artístics estant establerts a l'ordenança reguladora 3.25 article 7.3 apartat A de l'Ajuntament de Terrassa. (consulteu apartat de Normativa relacionada)\nMatrícula curs 2021/2022:\n1r període: del 6 al 16 de juliol de 2021\n2n període: del 6 al 10 de setembre de 2021\nImmediat dintre del període de matriculació.\nNo s'aplica el silenci administratiu\nCa de Colom, 114 BA-L5 (08222 Terrassa)\nEl pagament de les quotes mensuals es fa per domiciliació bancària al número de compte corrent que heu de facilitar en el moment de fer la matrícula.\nLa sol·licitud de bonificació s'haurà de fer en el moment de formalitzar la matrícula. Es farà reserva de plaça a l'espera de l'atorgament de la bonificació\nInformació actualitzada el dia 23-7-2021


Les Misérables (Los miserables) - CINEQUANON.cat\nInici Estrenes Les Misérables (Los miserables)\nLluny de Victor Hugo, la misèria es perpetua\nProtagonistes: Damien Bonnard, Alexis Manenti, Djibril Zonga, Jeanne Balibar, Steve Tientcheu, Issa Perica, Al-Hassan Ly, Almamy Kanoute, Raymond Lopez\nLes banlieues (els barris perifèrics de les grans ciutats franceses) viuen en una idiosincràsia diferent, i Ladj Ly ho sap, perquè aquesta ha estat i és la seva realitat.\nEl director crescut a Montfermeil (emplaçament famós per ser on es desenvolupa part de la història de Les Misérables de Victor Hugo) s’alimenta del seu propi mosaic de singulars experiències viscudes per retratar el bullici del seu barri tal com és i al mateix temps per conformar un tens thriller policial carregat de rerefons social.\nAmb un inici grandiloqüent i un ritme inicial pausat, Ly es pren el seu temps per introduir-nos bé en aquest món. L’arribada d’un nou policia al barri és el pretext que fa servir per immergir-nos gradualment, i sense recórrer als coneguts tòpics de drogues i rap, en els diferents estrats d’aquesta societat i en les seves tensions.\nCom era d’esperar, un incident no tardarà a alterar la tensa pau a la barriada, i és aquí on la part policíaca dramàtica més negra fa aparició. Un polar francès amb tota regla, carregat de personatges plens de clarobscurs, que culmina amb ràbia i crítica alhora. Bé, potser també amb un cert distanciament d’aquesta aura inicial de cinema realitat.\nTot sigui pel bé de l’espectacle. Sigui com sigui, realitzar un retrat prou fidedigne marcant alhora un judici social ferm dins un thriller canònic ben portat és ja de per si una exhibició que mereix ser vista i que sobretot… ens fa ganes de més!\nLa haine (1995) + Training Day (2001) + Cidade de Deus (2002)


Col·loquen els primers aerogeneradors del parc eòlic del Tallat – Comarques de Ponent\nL’empresa ACCIONA ha finalitzat a Belltall, la instal·lació del primer dels 33 aerogeneradors que formaran el parc eòlic de la Serra del Tallat, a cavall entre les comarques de l’Urgell i la Conca de Barberà. Davant aquest fet una particular afectada, Carme Muñoz Gutiérrez ha denunciat que s’hagin començat a instal·lar els 33 aerogeneradors del futur parc sense el seu permís i quan continua pendent de resoldre’s un contenciós administratiu que va presentar setmanes enrere. L’empresa ACCIONA ha finalitzat la instal·lació del primer dels 33 aerogeneradors que formaran el parc eòlic de la Serra del Tallat a cavall entre les comarques de l’Urgell i la Conca de Barberà. Situat en els termes municipals de Passanant, Belltall i Vallbona de les Monges, el Parc Eòlic Serra del Tallat el primer que es construeix a les terres de Lleida tindrà un total de 33 aerogeneradors de 80 m d’ alçada i tres pales de 77 m de diàmetre amb una potència de 1.500 kW cadascun. L’any passat van començar les obres d’una subestació pròpia situada a la zona de Montblanquet al terme de Vallbona de les Monges. El pressupost total de l’obra és de 42.619.149,28 euros. Davant aquest fet una particular afectada, Carme Muñoz Gutiérrez ha denunciat que s’hagin començat a instal·lar els 33 aerogeneradors del futur parc sense el seu permís i quan continua pendent de resoldre’s un contenciós administratiu que va presentar setmanes enrere. L’afectada, propietària d’una finca de cinc hectàrees a l’Urgell, comarca on es muntaran 26 molins dels 33 que tindrà el parc , assegura que es tracta d’una obra ‘il·legal’. Els primers aerogeneradors s’estan instal·lant a la Conca de Barberà, al terme de Belltall, a tocar de la C-14. Segons Muñoz, va presentar un contenciós i tot un seguit d’al·legacions al projecte, que encara estan pendents de resoldre’s, i ara, a través dels mitjans de comunicació, ha sabut que el parc tira endavant. La particular està indignada perquè ‘ja es dóna per suposat que el parc es farà’. Des de l’Ajuntament de Passanant i Belltall, terme on s’ha iniciat el parc eòlic, s’assegura que la llicència constructiva es va donar al mes de maig, i que els molins s’instal·len al mateix indret que fixava la llicència ambiental. L’ajuntament de Passanant considera que, en qualsevol cas, la problemàtica concreta de la particular se centra al poble de Montblanquet, municipi agregat a Vallbona de les Monges, a l’Urgell. Per la seva banda, l’alcalde de Vallbona, Ramon Miró, afirma que ara la justícia haurà de determinar qui té ‘la raó’. Miró va afegir que no hi ha hagut problemes rellevants amb la resta d’afectats del territori, inclosa l’EMD de Rocallaura. A la Segarra han estat projectats quatre parcs d’aquestes característiques, dos al municipi de Talavera, un de 22 molins pendent de l’aprovació d’Urbanisme i un altre de 56, un a Ivorra i un a Sant Guim de la Plana aturat per l’oposició veïnal.


MIRA QUÈ FEM ARA!: de setembre 2011\nUs deixo unes cançons de la tardor per a que aneu fent boca per la nova estació que arriba demà.\nAneu afinant la veu...\nEnviat per Eugenia a 23:31 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nJa posats en plena feina, avui vull compartir amb vosaltres un petit llibret per treballar una mica l'adaptació dels vostres nens i nenes.\nUs deixo un parell de pàgines, i la resta les podreu trobar com sempre al meu picasa.\nEspero que les pogueu aprofitar.\nEnviat per Eugenia a 18:18 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Fitxes, lecto-escriptura, període d'adaptació\nEnviat per Eugenia a 20:03 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge


Published on 3 Març, 2022\nAssistim incrèduls a l’esclat de la guerra, amb tota la virulència. Ucraïna, Europa, 2022. Però ja des de 2014 la regió bull, i la sang vessa sobre les seves terres. No hi ha paraules per expressar tant de sofriment, tanta violència, tanta mort. El desfici imperialista i l’urc bel·licós del Kremlin s’abat sobre tot un poble, sotmès a les bombes i a l’escassetat, però les conseqüències d’aquesta tragèdia afectarà també al poble rus, i a tot el món. Cal aturar la guerra com sigui. Cal insistir en la pau i en el diàleg.\nVáclav Havel(1), l’any 1989, alertava del caràcter ambigu de la paraula, i com “al costat d’una paraula que estimula les persones amb la seva llibertat i veracitat n’hi ha una altra que hipnotitza i fanatitza”. Com fer front a aquesta paraula “perillosa, mortal”? Com transformar-la?\nAmb ètica, amb esperit crític i responsabilitat, cal cercar aquells mots humils que ens apropen a la pau, a la compassió, a l’entesa entre els pobles. Una tasca encomiable, certament, i que mai no podrem donar del tot per conclosa.\nAmb el següent poema d’Anna Akhmàtova(2), la gran poeta russa, perseguida per l’estalinisme, volem tenir un record per a les víctimes innocents d’aquesta guerra i de tantes altres que tenen lloc en el nostre dissortat planeta. Amb l’esperança que la paraula veraç i de concòrdia s’imposi, finalment, a la paraula falsa que és la porta d’entrada al fanatisme i a la guerra.\nNi em protegien ales foresteres.\n(1) Paraules sobre la paraula. Discurs de Václav Havel, en ocasió de rebre el Premi de la Pau atorgat pels llibreters alemanys. Llibres de l’Índex, 1990.\n(2) El poema forma part de l’obra Rèquiem, i que en català podem trobar a: Versions d’Akhmàtova i Tsvetàieva. Maria-Mercè Marçal i Monika Zgustova. Editorial Proa, 2004.\nLa pintura que encapçala el text és de Oskar Kokoschka. Hans Tietze i Erica Tietze-Conrat, 1909.


Un total de 3.330 persones visiten l'exposició del centenari de Reus Foment Empresarial | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nL'entitat ha clausurat la mostra amb el lliurament de distincions a persones, entitats i institucions que l'han feta possible\nImatge dels guardonats amb una motocicleta Reddis al davant.\nAquest divendres al migdia ha tingut lloc, al Museu de Reus del raval de Santa Anna, la cloenda oficial de l'exposició 'Reus, motor econòmic del sud de Catalunya. 100 anys del Foment Industrial i Mercantil', que tancarà definitivament portes el pròxim dissabte. L'acte ha comptat amb la presència de l'alcalde, Carles Pellicer, i del president de Reus Foment Empresarial, Jaume Batista, entre altres autoritats, i ha servit per atorgar una distinció a institucions, entitats i particulars que han col·laborat per fer possible la commemoració del centenari de la patronal degana de la ciutat.\nLa mostra ha estat l'eix central del centenari de Foment, i segons Batista ha representat "una referència històrica de l'evolució del món empresarial a Reus". Batista també considera que l'exposició ha esdevingut "un estímul per fer ciutat i empresa". En aquest sentit, l'alcalde Pellicer ha destacat "el gran tresor" que significa que tants empresaris reusencs "hagin incorporat el nom de Reus" en els seus productes. "Aquesta exposició ha servit per retre homenatge a tots els empresaris de la història de la ciutat", ha conclòs Pellicer.\nDividida en cinc àmbits cronològics, la mostra, comissariada per l'historiador Joan Navais, ha ofert un recorregut visual i amè per la història econòmica de Reus i les comarques del Camp durant els darrers dos-cents anys, des de l'esplendor de l'aiguardent en el segle XVIII -origen de la dita cèlebre 'Reus, París i Londres'-, fins al model actual.\nEn paral·lel a l'exposició, Foment també ha organitzat, al llarg del 2018, un cicle de conferències amb l'objectiu de contextualitzar, des de diversos àmbits, aquests cent anys d'història lligats a la transformació econòmica de la ciutat. Els ponents d'aquesta activitat han estat el regidor de Promoció Econòmica i Urbanisme, Marc Arza, el doctor en Història Agustí Agramunt, el també doctor en Història Josep Fàbregas i el catedràtic d'economia Agustí Segarra. Pellicer ha finalitzat l'acte amb un 'visca Foment, visca Reus i visca Catalunya'.\nmotor econòmic del Sud de Catalunya. 100 anys del Foment Industrial i Mercantil'


ESPAI CUINA'M: Tallarines amb rossellones\nRecomana menjar peix per molts motius: per l'Omega 3 que ens aporta, perquè ens ajuda a menjar de manera més saludable, perquè es pot cuinar en un tres i no res,....són molts els arguments que té per no deixar de consumir peix com a mínim 2 cops per setmana.\nTambé ens parla del peix de temporada, és important saber que si els consumim trobarem un sabor més de veritat i un preu més assequible. Ara per exemple és temps de maires, 'chicharros' i 'molleras'. Pels que no els agrada l'espina han de saber que l'Ester els hi prepararà sense problema. Aquesta és l'avantatge de comprar al mercat, el servei personalizat i l'atenció que es rep són de primera.\nI a més ens podem ensenyar receptes com aquesta:\nIngredients per 4 persones (1'5 € per persona)\n300 gr de rossellones\nsofregit de tomàquet o tomàquet ratllat en cru\nBullim els espaguetis al punt.\nSofregim els alls laminats amb sal perquè no es cremin.\nAfegim el sofregit i deixem que faci xup-xup.\nAfegim les rossellones.\nA continuació l'orenga i després un raig de vi,\nHo deixem coure un xic més, fins que siguin obertes les rossellones. Rectifiquem de sal.\nAboquem la salsa per sobre els espaguetis.\nFem una salsa verda amb el julivert, all i oli i pintem les vores del plat.\nMireu que barat pot ser fer-se un petit homenatge. Que aprofiti!!! I que passeu una feliç castanyada.


Saber més respecte al cognom Aasland és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Aasland sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Aasland.\nEl cognom Aasland en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Aasland, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Aasland és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Aasland\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Aasland en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Aasland, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Aasland que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Aasland, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Aasland. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Aasland és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Aasland del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Aasland en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Aasland poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Aasland és un cognom més freqüent, i en quins països Aasland és un cognom insòlit o inexistent.


En català. En aquest espai web trobaràs multitud de propostes didàctiques que aprofiten el potencial del cinema per a l’educació. Les diferents pel·lícules permeten tractar tot tipus de qüestions en relació als drets humans, els conflictes, la violència, les migracions, etc. És una iniciativa d’Aulamèdia, associació dedicada a l’educació en comunicació.\nWeb del Grup Comunicar dirigit per Enrique Martínez-Salanova amb orientacions i suggeriments didàctics. En la filmografia temàtica es tracten, entre altres, els drets humans i les migracions.\nBloc de Víctor Cuevas, orientador de l’IES Joaquín Araujo de Fuenlabrada (Madrid), ple d’informació relacionada amb l’orientació educativa des d’una perspectiva global i l’ús de les TIC. Recull reflexions, orientacions i recursos diversos per abordar a l’aula temes relacionats amb Drets Humans, conflictes, diversitat cultural, valors, violència, solidaritat, etc.


La campanya “AMB, Ara Més Barcelona” inclou un programa de captació d’ocupació amb la contractació de 40 assessors comercials - | Transgourmet\nAquest nou servei exclusiu per a l’hostaleria pivota al voltant de la zona de preparació de comandes especialment habilitada al Gros Mercat de Montcada, amb una superfície de 2.000 m2 i una inversió d’1,1 milions d’euros.\nEl nou delivery inclou, a més del lliurament directe a l’establiment, un assessorament personalitzat per escollir les solucions gastronòmiques més adequades per al seu negoci.\nL’objectiu és convertir-se en referent d’aquest servei per a l’hostaleria i la restauració localitzada a l’Àrea Metropolitana de Barcelona.\n8 de juny de 2022. Transgourmet Ibèrica, referent en el sector de la distribució alimentària, amplia la seva aposta per l’hostaleria de l’Àrea Metropolitana de Barcelona impulsant un nou servei de lliurament exclusiu per al sector.\nAmb la campanya “AMB, Ara més Barcelona”, la companyia continua el seu creixement a l’Àrea Metropolitana de Barcelona que, a més, inclou un programa de captació d’ocupació amb la contractació de 40 assessors comercials les properes setmanes.\nAquest servei exclusiu per a l’hostaleria pivota a la zona de preparació de comandes que s’ha habilitat al Gros Mercat de Montcada, que va entrar en funcionament el mes d’abril passat. Aquesta zona, que té una superfície de 2.000 m2, ha representat una inversió d’1,1 milions d’euros. Compta amb 1.700 referències de productes secs, però el servei de delivery inclou també les 5.500 referències de producte fresc pròpies del centre cash&carry de Montcada.\nL’objectiu és oferir als negocis de restauració un servei basat en comanda única, entrega única i factura única; un estalvi de proveïdors i de temps amb el lliurament dels productes secs, frescs i congelats en una única comanda.\nA més de la recepció còmoda i ràpida del producte a l’establiment, el delivery inclou un assessorament personalitzat per part de l’equip comercial que permetrà al professional escollir el millor assortiment i les solucions gastronòmiques més adequades per al seu negoci. Transgourmet també posa a disposició del client la seva eina d’e-commerce, a més del servei de televenda de la companyia.\nAmb 97 anys d’experiència en la distribució a Espanya, Transgourmet, a través dels seus centres Gros Mercat, creix a l’Àrea Metropolitana de Barcelona amb l’objectiu de convertir-se en el referent per al desenvolupament del negoci dels professionals de l’hostaleria i la restauració, aportant valor als seus negocis i col·laborant en el seu creixement.\nEn el marc d’aquest pla de creixement a l’AMB, la companyia ha començat la recerca del millor talent: 40 assessors comercials que seran els encarregats de transmetre el coneixement i el valor de la companyia, donant resposta a les necessitats de l’hostaleria i al potencial dels propis establiments. (Veure el perfil més avall)\nTransgourmet compta amb 24 centres cash&carry a Catalunya, que operen amb la marca Gros Mercat, i amb 8 benzineres GMOil.\nTransgourmet Ibèrica, propietat del grup suís Transgourmet, compta amb 6 plataformes de distribució repartides per tot Espanya i és referent en el mercat de l’horeca amb GMcash, la seva ensenya de cash&carry —que comprèn 70 centres i 23 benzineres GMOil—, i la divisió de Food Service.\nL’empresa també compta amb més de 850 supermercats franquiciats amb les ensenyes de SUMA, Proxim i SPAR, i més de 2.000 clients independents.\nPERFIL: OFERTA 40 ASSESSORS COMERCIALS\nTRANSGOURMET té com a objectiu estratègic ampliar l’aposta per l’hostaleria de l’Àrea Metropolitana de Barcelona, impulsant el seu nou servei de lliurament a domicili exclusiu per al sector.\nPer aconseguir aquest objectiu, hem llançat la nostra campanya “AMB, Ara més Barcelona” i necessitem el millor talent: incorporar 40 Assessors Comercials que s’integrin al nostre equip per transmetre el coneixement i el valor de la companyia.\nRealitzar prospeccions de mercat a la zona de treball definida.\nIdentificar els clients objectiu i preparar un pla d’acció.\nPreparar l’oferta comercial adequada per a cada tipologia de client.\nAlta de client: Assegurar que es fan tots els passos correctes per activar el client al sistema.\nArrancada i desenvolupament del client.\nGestionar les incidències en els lliuraments als clients.\nFer el seguiment i revisió mensual del nivell de servei.\nRevisar periòdicament l’evolució de vendes i marge del client.\nDesenvolupar oportunitats amb el client.\nMés informació sobre l’oferta en:


Repensar la ciutat amb solucions innovadores, a debat al I Fòrum Tarragona Smart | Sostenible\nRepensar la ciutat amb solucions innovadores, a debat al I Fòrum Tarragona Smart\nAquest 31 d'octubre s'ha celebrat al Palau de Congressos de Tarragona el I Fòrum Tarragona Smart, una activitat pensada per convertir-se en espai de trobada, intercanvi d'idees i visions al voltant del desenvolupament del projecte Tarragona 2017 Smart Mediterranean City. D'aquesta manera, experts procedents de diferents àmbits, com l'administració pública, la universitat o l'empresa privada, han debatut sobre el model de ciutat intel·ligent i han posat de relleu la necessitat de treballar en un model on el servei al ciutadà sigui l'eix vertebrador de les propostes.\nArmand Bogaarts, emprenedor i expert en innovació i noves tecnologies, ha estat l'encarregat de conduir un debat basat en quatre eixos principals: les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC), la rendibilitat de les Smart Cities i qui en són els principals beneficiaris, d'on ha de sorgir la iniciativa i les propostes de millora i, finalment, en quin sentit s'han d'orientar els projectes concrets que sorgeixen per dur a la pràctica les idees prèviament debutades i teoritzades.\nSegons s'ha posat de manifest en aquest Fòrum, les TIC no són una finalitat en si mateixes, sinó una important eina per interrelacionar les dades i posar-les en comú amb un objectiu: donar servei a les persones. Es tracta, per tant, d'una ajuda, una eina per millorar la participació ciutadana i el coneixement per tal de construir plegats la ciutat del futur.\nPer altra banda, i a la pregunta sobre a qui ha de beneficiar el model d'Smart City, la resposta ha estat força unànime: la ciutadania. Però també l'administració pública i les empreses que han d'apostar per projectes innovadors i sostenibles. El ciutadà ha de beneficiar-se però ha de ser un win-win, on tots els sectors que hi participin han de sortir-ne beneficiats.\nI d'on ha de sortir la iniciativa? Segons s'ha recollit al debat, s'han d'obrir vies de participació de la ciutadania, però han d'existir lideratges clars per portar projectes endavant.\nPer últim, s'ha comentat quina naturalesa han de tenir aquests projectes: han de ser duradors, rendibles, que aportin un servei a la ciutadania, que siguin útils, que apostin pel win-win i que, evidentment, es desenvolupin sota el paraigua de les Smart Cities.\nA l'acte hi ha participat l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, qui ha subratllat que el projecte Tarragona 2017 Smart Mediterranean City, "comença a tenir una velocitat de creuer" i ha afegit que Tarragona és "la porta d'una regió mediterrània carregada de reptes i oportunitats que s'han d'aprofitar". A través de la Fundació Tarragona Smart Mediterranean City, la ciutat canalitza aquests reptes de futur. Mostra d'això, ha explicat l'alcalde de Tarragona, "són els més d'una vintena de projectes que s'han fet, es fan i es faran per millorar aspectes com la sostenibilitat i l'eficiència dels recursos".\nPer la seva banda, el tinent d'alcalde de Societat de la Informació, Javier Villamayor, ha afegit: 'jornades com aquestes són necessàries per tal de reflexionar sobre com som: el clima, la mobilitat, l'espai públic... tenim la idiosincràsia pròpia del mediterrani i aquestes característiques que ens són pròpies les hem de tenir en compte per innovar i guanyar qualitat de vida".


El puerto de Castellón contará con un nuevo atraque de líquidos\nL’Autoritat Portuària adjudica el projecte per 3,4 milions d’euros\nL’Autoritat Portuària de Castelló ha adjudicat el projecte d’amarratge de granels líquids en la dàrsena sud del port a la UTE CYES MARITIME WORKS – ROVER ALCISA, per un import de 3.443.850 euros. Es tracta de l’oferta econòmica i tècnica més avantatjosa i suposa un estalvi de 553.000 euros en adjudicar-se amb una baixa del 13,85% sobre el preu de licitació.\nEl termini d’execució és de 8 mesos, per la qual cosa el port de Castelló disposarà de la infraestructura a finals d’aquest any. Es tractarà de l’únic amarratge públic per aquest tipus de trànsits en PortCastelló, que complementarà als amarratges ja existents privats. Podrà ser utilitzat per tots els operadors que ho necessiten i per a trànsits del sector agroalimentari.\nEl president de l’Autoritat Portuària de Castelló, Francisco Toledo, ha afirmat que “disposar d’un amarratge més permetrà al port de Castelló augmentar la seua capacitat i respondre així a l’augment de demanda de trànsit de granels líquids, després de les inversions de BP i UBE, i la planta de biodièsel de Masol, la més gran d’Europa”.\nDe fet, PortCastelló ha tancat 2018 situant-se en aquest tipus de trànsits com el seté port dels 46 que conformen el sistema portuari espanyol. En concret, el port de Castelló va moure l’any passat un total de 10.393.834 tones de granels líquids, la qual cosa suposa un increment del 32,7% més respecte de l’any anterior.\nEl nou amarratge de granels líquids se situarà just a l’est de l’actual planta de biodièsel, en el dic de connexió de la dàrsena sud. Podrà albergar bucs de 5.000 i 45.000 tpm (tonatge de pes mort), d’eslores compreses entre 110 i 210 metres. S’ha dissenyat una instal·lació formada per pantalà d’amarratge i tres plataformes d’amarrament pilotades que serviran per assegurar els bucs.