L’ESSÈNCIA DE LA GASTRONOMIA SELVATANA | La Selva Turisme\n13 de juny de 2019 13 de juny de 2019 Activitats, Comarca La Selva, Fires, festes i tradicions, Gastronomia\nLa Selva és un territori de grans contrastos gastronòmics gràcies a la seva estratègica ubicació i la seva composició geogràfica, dividida entre el mar i la muntanya. La gastronomia selvatana és per viure, recordar i emocionar. Basada en la tradició de la cuina catalana, tan la marítima com la de terra endins, la comarca ha sabut preservar les receptes autòctones i els productes tradicionals per impulsar el seu gran valor gastronòmic. Un maridatge de mar i muntanya per gaudir amb els cinc sentits!\nA les zones costaneres, els plats més característics son elaborats amb marisc, peix i arròs. En canvi, a les zones de muntanya trobem receptes a base de cans, aus, cereals, llegums i bolets.\nAl llarg de l’any se celebren a la comarca de la Selva varies campanyes i jornades gastronòmiques, cadascuna de les quals té lloc en el moment de l’any en què el seu producte base es troba en les condicions idònies per a ésser cuinat. Així doncs us presentem les principals jornades gastronòmiques de la comarca on podreu assaborir totes aquestes receptes tradicionals.\nEl bacallà ha estat i continua essent un dels ingredients més tradicionals i més versàtils dels plats de Quaresma de la nostra cuina. Coincidint amb carnaval i l’època de Quaresma Tossa de Mar celebra la Campanya gastronòmica de la Cuina del Bacallà. Durant tot un més, entre febrer i març, el bacallà, un ingredient típic als plats de Quaresma, serà el producte estrella als restaurants del municipi. I és que, durant la campanya, els diversos restaurants que s’hi han adherit prepararan un menú amb plats de bacallà als seus respectius establiments.\nA partir de l’1 d’abril arrenquen les Jornades gastronòmiques del Peix Blau a Blanes. Durant tot el mes d’abril, diversos restaurants del municipi presentaran menús diversos on el peix blau n’és el protagonista. D’aquesta manera, els establiments gastronòmics adherits a aquestes jornades ofereixen un menú especial, amb el producte estrella. Tots els aliments que es troben dins d’aquesta campanya provenen de la Llotja de Blanes.\nLa gamba vermella de Blanes es troba als canons de la Mediterrània occidental i es pesca mitjançant el mètode d’arrossegament. És un producte molt preuat a la comarca, i al Port de Blanes s’hi dediquen de forma exclusiva un total de 7 embarcacions. Després d’un abril amb el peix blau com a protagonista, el mes de maig el que serà l’indiscutible producte per excel·lència de la gastronomia a Blanes serà la gamba. Les Jornades gastronòmiques de la gamba vermella de Blanes serveixen per reivindicar-lo com a propi de la zona.\nDurant el mes de maig també tenen lloc a Lloret de Mar les Jornades gastronòmiques de l’Arròs. La història de Lloret i el seu passat mariner fan que gaudim d’un ric patrimoni gastronòmic. Diferents restaurants de Lloret de Mar ofereixen una cuina creativa i una carta especialitzada. Aquesta iniciativa gastronòmica compta amb la col·laboració de nombroses empreses i associacions de Lloret de Mar i la participació dels hotels i restaurants més destacats de la vila, que ofereixen als seus clients una gran varietat d’arrossos de la millor qualitat.\nDuran el mes de juny arrenca la Campanya gastronòmica dels Fideus a la Cassola de Tossa de Mar. Els Fideus a la Cassola són un plat molt present a la gastronomia tossenca. Des de sempre ha estat present a les llars de Tossa de Mar i cada mestressa cuinava amb la seva pròpia recepta, seguint la tradició familiar i en funció dels productes de temporada que tenia a l’abast. Es per aquest motiu que se li rendeix un homenatge dedicant-li tot un mes.\nLa Campanya gastronòmica de la Cuina del Cim i Tomba se celebra cada any a Tossa durant tot el mes de setembre. El Cim i Tomba és un plat tradicional dels pescadors de Tossa de Mar i el seu nom es refereix als moviments de sacseig de l’olla. Abans, quan anar a pescar a la vela o a rem significava haver de ser fora de casa moltes hores, els pescadors de Tossa s’emportaven a la barca un fogó, un xic de carbó, un morter i una olla de ferro. Això a més d’un cistell carregat de verdures, oli i espècies, que el pujaven a bord. A l’hora de dinar, posaven la verdura a coure juntament amb el peix de la pescada que sortia trencat de la xarxa i que sabien que no podrien vendre; i hi tiraven un bon raig d’oli, ho cobrien d’aigua i ho deixaven coure a foc ràpid. Mentrestant, agafaven un morter i hi feien un allioli negat ben abundant, el posaven per sobre del peix quan ja el tenien cuit, i l’hi deixaven bullir entre dos i cinc minuts més. Tot seguit ho enretiraven del foc i ja estava llest per menjar. Era un plat de peix i vegetals molt primari però ara s’ha convertit en un de tradicional que se sol cuinar amb rap o turbot.\nLloret de Mar torna al passat durant tot el mes d’octubre i recupera els plats del mar més típics de la població, amb peix i marisc fresc pescat segons la tècnica de l’art, és a dir, a pocs metres de la platja. Durant tot el mes, més d’una vintena de restaurants recuperen els plats mariners més lligats a la població amb les Jornades gastronòmiques de la Cuina del Peix de l’art. Aquesta iniciativa gastronòmica compta amb la col·laboració de nombroses empreses i associacions de Lloret de Mar i la participació dels hotels i restaurants més destacats de la vila, que ofereixen als seus clients una gran varietat de menús amb productes de la millor qualitat.\nBlanes, com a vila marinera i amb una activitat pesquera molt important ha recollit al llarg de la seva història una rica diversitat gastronòmica, però sense que arribés a arrelar mai un plat típic. Molta d’aquesta gastronomia ha arribat, tradicionalment, a través dels menjars que es feien els pescadors quan anaven a pescar amb les barques d’arrossegament o les de teranyina, amb fogonets de carbó, reunits a la popa del vaixell. Els diferents plats que ens han arribat a taula han anat evolucionant al llarg dels anys, i d’aquests, un dels plats que ha arrelat a la cuina és el del Suquet de Peix, on cadascú l’elabora de manera diferent, però on hi hauria d’haver sempre una bona picada i on en la variació del peix fa que aquest guisat surti diferent a cada llar. Durant tot el mes d’octubre tenen lloc les Jornades gastronòmiques del Suquet de Peix en diferents restaurants de Blanes, on cada establiment participant prepara la recepta del suquet de peix a la seva manera.\nEl salsafí és el producte més identificatiu de la comarca de la Selva. Es tracta d’una planta bianual de la família de les compostes, originària de l’àrea mediterrània del sud d’Europa que, des de fa segles, s’ha conreat a diferents municipis de la Selva. La part comestible del salsafí és l’arrel, que té un color blanquinós, una textura agradable i tova i un sabor dolç, delicat i exquisit. Tradicionalment el salsafí a la Selva es considerava un aliment de luxe que només es consumia durant esdeveniments importants, especialment Festes Majors. Coincidint amb la programació de la festa petita de Vidreres durant el mes de novembre, es duen a terme les Jornades Gastronòmiques del Salsafí. Es pot trobar una mostra gastronòmica on hi participen diferents entitats del poble, restaurants i establiments i les cuineres de Sils ofereixen un tastet de salsafí maridat amb caves i cerveses artesanes. Allà mateix es podrà trobar estands de productors i elaboradors vinculats al producte. A més, es pot degustar als restaurants de la zona plats típics elaborats amb salsafí.\n← En família per la Selva!


Murtra - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Murta (planta))\nmyrtle berry (en)\nEspècie Myrtus communis\nLa murta, murtra, murter, mirter, murtrer o murtrera (Myrtus communis) és una planta de la família de les mirtàcies que creix a les dues vores del Mediterrani. Etimològicament Myrtus communis prové del grec myrtos que significa perfum per ser una planta molt aromàtica i communis per ser relativament abundant.\n3.2 Usos medicinals i accions farmacològiques\n6 Referències bibliogràfiques\nLa murta té un origen cosmopolita. Es distribueix des de l'Àfrica, passant per Europa fins a l'Àsia temperada, és a dir, a la zona mediterrània, ja que és una planta termòfila.\nAl continent africà es pot trobar a Macaronèsia (Portugal - Açores) i al nord d'Àfrica (Algèria, Líbia, Marroc i Tunis).\nA l'Àsia temperada només es troba a la zona d'Israel, Jordània i Síria.\nFinalment, a Europa, s'origina tant al sud-est europeu (Grècia, Itàlia, Croàcia, Malta,) com al sud-oest europeu (França, Portugal i Espanya).\nA Catalunya no és molt freqüent però es pot trobar a totes les comarques litorals des del Rosselló fins a l'Alacantí i a les Illes Balears on és més comú. Prefereix climes temperats i càlids, llocs arrecerats i sòls eixuts i frescos. Viu als matolls, a les màquies i als marges de rambles i torrenteres.\nMurtra de jardineria\nLa Myrtus communis, que pertany a la família de les mirtàcies, presenta un cicle vital perenne. És un arbust fanerògam d'1-3m d'alçada de fullatge dens, molt ramificat, amb pèls glandulars a les branques més joves.\nLes fulles es caracteritzen per ser simples, coriàcies, subsèssils, amb nombrosos petits punts translúcids, molt aromàtiques per fregament i per tenir una disposició damunt la tija oposada. La forma del limbe és entre lanceolada i ovalada. Té l'àpex acuminat i la forma de la base és atenuada. La seva superfície és revoluta amb una nervadura pennada i una divisió del marge entera.\nFlors de murta.\nLes flors de 30mm de diàmetre, cícliques actinomorfes situades sobre pedicels llargs i prims de manera axial, presenten una corol·la gamopètala rotàcia amb 5 pètals blanquinosos. Quant als caràcters sexuals, l'androceu presenta abundants estams sent així polidelfs i exserts i el gineceu pentacarpel·lar soldat un l'ovari ínfer.\nD'altra banda el fruit és una baia anomenada murtó que normalment mesura 10x8mm. És de color blau-negrós, poc carnós i comestible i es cobreix amb una capa de pruïna a la maduresa.\nLa floració es dona entre els mesos de maig i principis d'agost.\nBranca de murtra.\nLa composició química de la murta és diferent segons la zona de la planta que estudiem. A les fulles hi trobem tanins, resines, principis amargs, oli essencial (0,3%), aigua i sals minerals. Els fruits, així com les fulles, contenen tanins, resines, oli essencial, aigua i sals minerals. A més, també hi trobem sucres, àcid màlic i cítric. Els components més importants de l'oli de murta (fins al 0,8% en les fulles) són mirtenol, acetat de mirtenol, limonè (23%), linalol (20%), pinè (14%), cineol (11%), a més, p-cimè, geraniol, nerol i l'àcid fenilpropanoid, metileugenol. Existeix una considerable variabilitat en la composició de l'oli en els diferents llocs on el podem trobar.\nLa murta té diferents usos medicinals que es poden classificar segons la via del cos que es tracti.\nAfeccions respiratòries:bronquitis, sinusitis, otitis.\nAfeccions microbianes de les vies urinàries: cistitis, prostatitis.\nHemorroides, ferides, llagues, úlceres, leucorrees, metritis, etc.\nTots aquests usos venen determinats per diferents components que té la planta que actuen de manera diferent segons els seus principis actius.\nLes seves fulles contenen tanins, resines, substàncies amargues, i sobretot, un oli essencial que són els elements que proporcionen les diverses propietats farmacològiques. Els tanins, confereixen a la planta les propietats astringents que s'utilitzen, sobretot, per tractar les morenes. L'essència té una important acció antisèptica i antibiòtica comparable a la penicil·lina. A més a més, és expectorant, eupèptica, digestiva, hemostàtica i balsàmica. Ajuda a combatre els processos inflamatoris de les vies respiratòries: constipats, bronquitis, tos, sinusitis, etc., ja que conté un alcohol, el mirtol, que li proporciona propietats balsàmiques, antisèptiques i sedants. Es pot prendre en infusió, en forma de xarop o també en forma de bafs, com les fulles d'eucaliptus.\nEls fruits s'utilitzen com a condiment, tot i que també es poden obtenir elements per protegir la pell. D'altra banda, els animals (senglars, porcs...) l'utilitzen per a regurgitar el menjar.\nCal tenir en compte la possible toxicitat de l'oli essencial i del mirtol i no aplicar grans dosis (dosi màxima 2-3 gr.) per la possible aparició de reaccions al·lèrgiques.\nLa murta s'utilitza bàsicament en el camp de la perfumeria, més concretament en els perfums masculins, ja que té una aroma molt intensa.\nEntre els grecs antics, la murta era la planta consagrada a Afrodita, la deessa de l'amor i com a tal es considerava símbol de l'amor i la bellesa. Amb corones de murta es reconeixien els campions olímpics.\nSovint s'utilitza com a decoració, ja que resisteix bé les èpoques de poda. La fusta la trobem en ebenisteria.\nQuant al cultiu la murta necessita sòls frescos en llocs oberts i humits i un clima suau. No resisteix les temperatures extremes.\nA Sardenya se'n fa un licor aromàtic anomenat mirto. Igualment, a Catalunya, a les zones on creix en estat salvatge, és típic d'elaborar el vi de murtra.\nLa seva propagació és molt fàcil i el mètode més normal és per les llavors que s'obtenen dels murtons al mes de setembre. També es pot propagar fent un esqueix duplicant la planta mare. És molt utilitzada en jardineria per moltes raons, fàcil i agraïda de cultivar, té un fullatge molt dens, és molt aromàtica.\n↑ Pascual, Ramon. Guia dels arbustos dels Països Catalans. Barcelona: Pòrtic, 1990, p. 107-108. ISBN 84-7306-407-0.\nBolós, O. et al. Flora manual dels Països Catalans. 3a ed. Barcelona: Pòrtic, 2005.\n«murta». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Murtra&oldid=27807453»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 jul 2021 a les 23:59.


Pot venir la mateixa cangur? | Cangurs de Guàrdia\nUna vegada més ens fem ressò d’una de les preguntes recurrents que ens feu les famílies quan contracteu el nostre servei.\nLa resposta és un “No, encara que de vegades sí”. I no s expliquem.\nEl perfil de les nostres cangurs és el d’una noia que està estudiant una carrera vinculada al servei als nens (educació infantil, de primària, psicologia, infermeria, etc.) o bé ja l’ha acabat i està buscant un treball fix. És a dir, són professionals en el sector infantil, que tenen una disponibilitat horària no total, que és la que ens ofereixen a nosaltres per estar de guàrdia i cobrir una possible cangurada urgent.\nNo és habitual tenir entre elles persones que estiguin els cinc dies de la setmana de set del matí a vuit de la tarda.\nAixò significa que si un dia teniu la necessitat urgent d’una cangur i va una d’elles, la propera vegada que tingueu aquesta mateixa necessitat, podrà coincidir o no, amb un moment en què la primera cangur estigui disponible.\nEn aquest sentit, el nostre servei s’assimila al que presta un metge d’urgències.\nTotes les famílies tenim un pediatre que és el que tracta als nostres fills, els fa les revisions periòdiques, ho cridem quan tenim dubtes mèdics, etc. No obstant això, en el moment de la urgència mèdica, ens dirigim a tot córrer a l’hospital i confiem que el facultatiu que atengui al nostre fill sigui un metge prou qualificat per poder assistir-ho i aplicar el tractament adequat.\nDe la mateixa manera, les famílies tenim una infraestructura i una xarxa personal que ens permet adequar-nos a les necessitats previsibles dels nostres fills. Ara bé, en el moment en què sorgeix una necessitat imprevista (el cas típic és el d’una malaltia a primera hora del matí) és quan el servei que prestem cobra el màxim sentit. Us facilitem una cangur en 45 minuts i les famílies, de la mateixa manera que en el metge d’urgències, confieu que la cangur que us arribi sigui una persona de total confiança. Com sabeu, garantir la confiança en les nostres cangurs és un dels dos pilars bàsics de la nostra empresa. L’altre és garantir la urgència.\nFins aquí hem explicat perquè “No” podeu repetir cangur. Ara expliquem, la segona part de la resposta, és a dir, el “De vegades sí“:\nSi, més o menys, la necessitat de cangur urgent se sol donar en el mateix horari, és molt possible que repetiu cangur. Això és el que ens diu la nostra experiència.\nEn la propera versió de la nostra App, contemplarem l’opció que les famílies tingueu una llista de cangurs preferents, de manera que en el moment de la necessitat d’una cangurada urgent, l’avís arribi abans a les persones d’aquesta llista i, si elles no poguessin per falta de disponibilitat horària, llavors ja es llançaria a la resta de cangurs.\nConcloem amb el comentari d’una de les famílies que ha provat a diferents cangurs i que quan ens va contractar tenia la mateixa inquietud plasmada en el títol d’aquest post:\n“Si hagués de triar a una de les cangurs, no sabria amb quin quedar-me”.


Avalem Territori 2021, el programa s'amplia - Avalem Territori\nAvalem Territori 2021, el programa s’amplia\nBy admin13/02/2021February 23rd, 2021No Comments\nAvalem Territori, el programa de LABORA que té per objecte les estratègies d’ocupació aplicades en el territori, basat en la implantació dels Acords Territorials per l’Ocupació, i assessorat per les universitats valencianes, ha iniciat un nou exercici amb interessants novetats, que tenen per objecte consolidar les tasques de laboratori territorial de l’ocupació valenciana.\nCom és habitual des de 2017, les universitats d’Alacant, Jaume I i de València continuaran realitzant l’assessorament tècnic als equips humans dels Pactes. En aquest sentit destaca el seguiment de les estratègies dissenyades durant 2020, així com dels projectes experimentals. La Universitat de València, coordinadora acadèmica d’Avalem Territori, continuarà amb el seguiment periòdic estadístic, elaborarà taules dinàmiques i realitzarà la cartografia, instrument imprescindible en els treballs territorials.\nDes del punt de vista de la divulgació de continguts tècnics, LABORA ha sol·licitat el disseny i la confecció d’infografies que tenen com a objectiu facilitar informació bàsica als diversos actors territorials. D’aquesta manera es tractaran aspectes vinculats amb els diagnòstics i les estratègies territorials, els projectes experimentals, o els indicadors de seguiment, per a cadascun dels Acords Territorials. Es tracta d’una iniciativa molt oportuna per als avanços en matèria de comunicació dels resultats dels treballs canalitzats per les tres universitats.\nLa innovació territorial serà, de nou, objecte de diversos estudis abordats per investigadors universitaris. En aquesta anualitat s’abordaran diverses temàtiques vinculades amb l’economia blava, el patrimoni cultural valencià, el sector industrial o les activitats logístiques. Iniciatives que comptaran a més amb la participació de diversos dels Acords Territorials.\nEl Covid-19 i el seu impacte territorial serà tractat en un estudi específic que ha sigut proposat i dissenyat per la Universitat de València, i que serà abordat per les tres universitats participants, així com pels diversos actors territorials. El document final pretén ser una radiografia real dels efectes de la pandèmia que afecta el conjunt del territori valencià, així com les especificitats observades en les diferents comarques castellonenques, valencianes i alacantines. El pla de treball recull la participació de tècnics locals, empresaris, sindicats, representants de l’administració pública, etc. El document serà publicat, igual que altres estudis, com els d’Innovació Territorial (2020 i 2021).\nAVALEM TERRITORI 2021 continuarà comptant en el seu pla de comunicació amb el butlletí mensual digital, així com de la pàgina web. En tots dos casos constitueixen un magnífic aparador de la prolixa activitat dels Acords Territorials per l’Ocupació, les universitats i Labora, en el territori valencià.\nPrevious PostADAPT@+T 20 presenta BOVAL HUB, un espai col·laboratiu per a l’emprenedoria de la comarca\nNext PostLa UA analitza “El sector digital a Alacant i el seu entorn” en el context de territoris intel·ligents dins del projecte Avalem Territori


SUC DE LLIMONA, SÍ O NO? - The Whitebook\nThe Whitebook Novembre 22, 2018 Salut\nHo hauràs llegit a tot arreu: no hi ha res millor que beure un gotet d’aigua amb llimona al matí (en dejú). Però és tan efectiu com sembla?\nNo hi ha famosa que no reconegui que beu un got d’aigua amb llimona en dejú. S’ha convertit en el consell nutricional de moda. Però igual que les dietes suposa- dament miracle, no tot el que és tendència resulta eficaç. És més, pot arribar a ser perillós. Ara, les famoses han completat la seva “recepta crema greixos” i assegu- ren que, cada matí, prenen en dejú aquesta beguda suposadament determinant en la seva rutina de bellesa.\nI d’entrada no és res dolent. Encara que hi ha nombrosos mites sobre els efectes reals d’aquesta pràctica, però convé subratllar els beneficis de la llimona com a tal. A més de ser una font de vitamina C i potassi, ajuda la flora intestinal (encara que també pot perjudicar les persones que pateixen gastritis) i disminueix nota- blement el colesterol. Les seves aportacions són per tant semblants als d’altres fruites com la taronja o el kiwi. També té influència sobre el col·lagen i posseeix efectes antibacterians. És complet i eficaç pel que no ha de desaparèixer de la teva alimentació. Igual que altres cítrics, encaixa perfectament en la dieta.\nNo obstant això, moltes de les propietats que s’atribueixen a aquest mètode són falses. Per això, tots els nutricionistes defensen el tradicional suc de taronja (na- tural) que acompanya els esmorzars “de tota la vida”. Per beure un got d’aigua calenta amb llimona no activaràs de manera extrema el teu metabolisme. Per a “accelerar” la forma en què cremes calories el millor és fer esport i sobretot adop- tar una dieta variada. Encara que tots els exercicis són en principi eficaços, alguns cremen el greix d’una manera més ràpida que una altra i de forma localitzada.\nEl ‘tip’ de l’aigua amb llimona tampoc té una funció depurativa del fetge: és cert que tots els líquids calents presos en dejú posseeixen efectes diürètics. No només aquest.\nTambé asseguren que ajuda a aconseguir un equilibri de pH en el cos, però això és irreal. Sí que hi ha una petita variació de pH en la sang segons el que men- gem, però aquesta és mínima per evitar altres problemes metabòlics. Afirmen que enforteix el sistema immunològic i és antioxidant, però també prendre altres aliments rics en vitamina C (com el suc de taronja) ho fa. L’aigua amb llimona no ajuda a alcalinitzar el cos: la dieta coneguda com alcalina no ha demostrat cientí- ficament els seus beneficis en, per exemple, la prevenció del càncer. I finalment, pot resultar perjudicial per a les teves dents a causa de la seva acidesa, que tendeix a danyar l’esmalt natural. Si tot i així vols seguir amb el teu famós got al matí, pots seguir fent-ho. Però no cremarà el teu greix de forma espectacular.\nPrevious ArticleBoy de Chanel – maquillatge per homes


Sant Apolinari (Ardecha) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Saint-Apollinaire-de-Rias)\n44° 55′ 12″ N, 4° 35′ 34″ E / 44.92°N,4.5927777777778°E / 44.92; 4.5927777777778\nSant Apolinari (en francès Saint-Apollinaire-de-Rias) és un municipi francès, situat al departament de l'Ardecha i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 155 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Saint-Apollinaire-de-Rias era de 155 persones. Hi havia 64 famílies de les quals 28 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 20 dones vivint soles), 20 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 146 habitatges, 74 eren l'habitatge principal de la família, 64 eren segones residències i 8 estaven desocupats. 139 eren cases i 7 eren apartaments. Dels 74 habitatges principals, 54 estaven ocupats pels seus propietaris, 14 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 6 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 6 en tenien dues, 21 en tenien tres, 17 en tenien quatre i 29 en tenien cinc o més. 61 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 40 habitatges hi havia un automòbil i a 27 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Saint-Apollinaire-de-Rias el 2009\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 94 persones, 70 eren actives i 24 eren inactives. De les 70 persones actives 62 estaven ocupades (35 homes i 27 dones) i 8 estaven aturades (5 homes i 3 dones). De les 24 persones inactives 13 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Saint-Apollinaire-de-Rias hi havia 75 unitats fiscals que integraven 151 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 14.809€.\nL'any 2000 a Saint-Apollinaire-de-Rias hi havia 8 explotacions agrícoles.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sant Apolinari\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Saint-Apollinaire-de-Rias a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Saint-Apollinaire-de-Rias a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sant_Apolinari_(Ardecha)&oldid=21724737»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 ago 2019 a les 21:26.


2022: Salut i (bona) comunicació - Síntesi\nper Susanna Quintana | 11/01/2022 | Comunicació, Comunicació estratègica, General | 0 comentaris\nLa planificació ha fet que em correspongués a mi el primer dels articles d’aquest any que acabem d’estrenar al blog que sobre temes de comunicació setmanalment publiquem els col·laboradors de Síntesi. Això, amb el permís dels companys de l’equip, i més enllà de poder desitjar a tothom que aquest 2022 sigui un any bo de debò, em permet traslladar de manera especial els nostres desitjos d’una bona i millor comunicació per a tothom.\nHo faré tot recordant algunes de les recomanacions dels integrants de l’equip de Síntesi. Uns bons consells que esdevenen principis bàsics a tenir en compte si de veritat volem assegurar l’èxit de la nostra comunicació. Aquest any i sempre. Perquè, com acostumem a repetir una i altra vegada, o comuniques… o et comuniquen.\n1.- La comunicació no és un joc i no podem deixar a l’atzar la seva gestió. Les repercussions d’aquesta deixadesa son molt àmplies i van des de la pèrdua de reputació de moltes institucions i organitzacions fins al cost econòmic (Jordi Martínez).\n2.- La informació és cabdal i prendre la iniciativa informativa encara ho és més en temps tan complexos com els actuals. Una bona explicació a temps pot resoldre molts maldecaps i, sobretot, que es generin percepcions molt difícils de gestionar amb posterioritat (Jordi Martínez).\n3.- El valor de les entitats ja no és només la seva capacitat de créixer i augmentar vendes i beneficis, sinó de generar valor, simbologia, compromís. Ja no es tracta de competir en producte. Per això una comunicació estratègica ben planificada i executada ens aportarà prestigi, credibilitat i confiança (Agustí Rodríguez).\n4.- Quan parlem de “comunicació estratègica” ens referim a dissenyar un conjunt d’accions, calendaritzades en el temps, per assolir uns determinats objectius a curt i mitjà termini, mitjançant determinats suports i canals propis, guanyats i pagats. I aquesta estratègia la gestionen els professionals de la comunicació i els seus equips, tant interns com externs (Sílvia Ramón-Cortés).\n5.- Els equips interns poden ser grans ambaixadors per a empreses i organitzacions però, si aquestes no són coherents, existeix el risc que es converteixin en ambaixadors negatius. A més, aquesta manca de coherència provoca desmotivació en els equips, falta de compromís i lideratge i mala comunicació, entre d’altres. Per això, la manca de coherència és un luxe que avui cap empresa es pot permetre (Dolors Gordils).\n6.- La comunicació és un procés que es produeix de manera espontània. Tots comuniquem. La diferència està en fer-ho d’una manera ordenada i planificada d’acord amb uns objectius prèviament establerts o deixar la comunicació interna en mans de la improvisació, els rumors, els comentaris de passadís i els jocs de poder… La comunicació interna és fonamental (Dolors Gordils).\n7.- Un portaveu format i informat serà vital per protegir la reputació d’una organització (Silvia Egea).\n8.- Si de veritat ens creiem que la comunicació és avui més estratègica que mai, si confiem en els grans professionals que hi ha al capdavant dels departaments de comunicació públics i privats, i si volem no només preservar sinó consolidar i millorar el coneixement i la reputació de la nostra empresa, seria bo tenir-los sempre a la Sala de Màquines, allà on es debaten i es prenen les decisions importants. En cas contrari, això d’estratègic queda molt bé a les entrevistes però deixa de ser una realitat (Sílvia Ramón-Cortés).\n9.- L’èxit cal treballar-lo, barallar-s’hi i cercar-lo… Quedem-nos amb la paraula feina, molta feina i també amb una bona dosi d’innovació i una gran preparació (Silvia Egea).\n10.- Comunicar bé i generar el coneixement adequat pot ser l’antídot per fer front a la cultura del no i a la demagògia que sovint aquesta cultura porta associada, però abans hem de perdre la por a dirigir-nos i a gestionar aquells públics que podem considerar de mena conflictius, relacionant-nos-hi de manera permanent, informant-los constantment, i sobretot escoltant-los activament (Jordi Martínez).\n11.- La transformació cap a la comunicació digital ha posat la comunicació audiovisual a l’abast de qualsevol organització. Mai havia estat tan fàcil i econòmic produir contingut en vídeo. Avui, un empleat sense nocions de producció audiovisual pot generar continguts rellevants, impactants i originals amb el seu propi mòbil, però segueix sent necessari produir audiovisuals de qualitat alineats amb la nostra estratègia comunicativa… Hem de disposar d’un pla de comunicació audiovisual (Dolors Gordils).\n12.- La tecnologia no resol les complexitats actuals; el ciutadà és avui més exigent, més compromès, més militant, més intransigent i té més poder de comunicació i aquesta realitat requereix una gestió basada en el contacte directe amb les persones, en la relació personal. La informació i el coneixement poden fer canviar percepcions, modificar opinions i, en canvi, el desconeixement genera rumors, provoca desconfiança i acaba per posicionar les persones en contra d’allò que no coneixen. La gestió dels entorns requereix esforços, temps, dedicació, humilitat, baixar constantment a l’arena i no hi ha cap aplicació o tecnologia que la pugui substituir. Només cal estar disposat a relacionar-se i a fer-ho començant per escoltar (Jordi Martínez).\nDoncs això. Que aquest 2022, i l’any que ve i l’altre i l’altre, sobretot tinguem salut i també, si pot ser, una bona comunicació.


Junts per Tarragona exigeix mesures urgents contra l’ocupació il·legal d’habitatges a Sant Salvador | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nIncendi en un pis ocupat de Sant Salvador. Foto: Cedida\nEl grup municipal de Junts per Tarragona ha exigit aquest divendres a l’equip de govern mesures urgents per frenar i acabar amb l’ocupació il·legal d’habitatges a la ciutat. ‘El nombre de pisos ocupats és més elevat cada dia i la inseguretat està creixent en molts barris de la ciutat’, ha manifestat la consellera de Junts per Tarragona Cristina Guzmán, que alerta que en barris com el de Sant Salvador ‘gairebé cada nit hi ha intents d’ocupacions de pisos i existeixen problemes de convivència i inseguretat que poden desencadenar amb incidents greus si no s’hi posa fre’.\nGuzmán explica que en el cas de barris com el de Sant Salvador molts veïns i veïnes ‘no poden dormir a les nits perquè han de vigilar que ningú accedeixi a les escales i ocupi habitatges buits que són propietat d’entitats bancàries o segones residències’.\n‘És urgent activar un pla de xoc contra les ocupacions il·legals i posar en marxa totes les actuacions necessàries per garantir la bona convivència’, ha manifestat la consellera de Junts per Tarragona, que ha recordat que ‘la situació en barris com Sant Salvador, el Serrallo o Campclar és insostenible’.\nEntre altres mesures, Guzmán reclama ‘que s’exigeixi a les entitats bancàries que es responsabilitzin de la situació d’ocupació dels seus habitatges i ho denunciïn davant la justícia’. Mentre el nombre d’ocupacions il·legals incrementa, Guzmán també considera imprescindible incrementar notablement la seguretat. ‘Calen molts més agents a les zones conflictives i una major coordinació entre tots els cossos de seguretat’, ha destacat.


Segons ha explicat el director general de la Policia, Pere Ferrer, els darrers anys es treballa contra “el fort augment del cultiu de plantacions de marihuana a Catalunya” que necessita del subministrament elèctric per a les seves plantacions. “Aquest fet delictiu, agreujat pel poc càstig penal d’aquest tipus d’il·lícit, se suma al preocupant increment de grups criminals violents amb derivacions internacionals que hi ha darrera”, ha dit. La lluita contra el cultiu massiu de marihuana és una prioritat per als Mossos d’Esquadra per totes les derivades delinqüencials que té associades.La reunió ha estat presidida per la secretària general d’Interior, Beth Abad, i ha comptat entre d’altres amb Ferrer, el director general d’Energia, Seguretat Industrial i Seguretat Minera, Manel Torrent, i diversos directius d’Endesa a Catalunya. És la continuació d’una altra reunió que va tenir lloc a finals d’any. En la trobada s’ha acordat continuar treballant en la línia iniciada i incorporar representants del món local que pateixen els efectes dels talls de llum provocats per la producció de marihuana.Ferrer ha informat que l’any 2019 els Mossos d’Esquadra van comissar 221.000 plantes de marihuana. Abad ha destacat que avui “s’ha fet un pas molt important, perquè s’ha posat sobre la taula tota la informació de la qual es disposa per donar continuïtat a aquesta coordinació, donar una resposta ràpida des de l’àmbit policial i també des de la direcció general d’Energia a aquestes conductes”. La secretària general d’Interior ha finalitzat la reunió emplaçant la continuïtat d’aquesta en el període d’un mes on s’estudiarà també la participació del món local.Per la seva banda, el director general d’Energia, Seguretat Industrial i Seguretat Minera, Manel Torrent, ha assenyalat el frau elèctric en general com una de les causes dels problemes en la qualitat del subministrament elèctric, i s’ha posat a disposició del Departament d’Interior per combatre’l, ja que “el frau en l’àmbit elèctric també posa en risc la seguretat i el benestar de persones i de béns”. Torrent ha recordat la necessitat que totes les instal·lacions elèctriques, tant les de la xarxa de distribució com les escomeses i les interiors, “estiguin degudament legalitzades i adequades a la normativa, perquè és l’única manera de garantir de manera correcta la qualitat del subministrament i la seguretat de les persones”. Finalment, ha afegit que el Govern també serà “exigent amb la companyia perquè compleixi les condicions del servei que li corresponen”.


Pausa a les parades d'Òmnium Gràcia! - Òmnium Cultural\nPausa a les parades d’Òmnium Gràcia!\nLes parades que cada dissabte hem organitzat a Fontana fan una pausa durant l’estiu!\nDurant tot aquest temps hem sentit molt ben acollits pel barri; sempre ens heu rebut amb un somriure, amb ganes de col·laborar i amb ganes de comentar dubtes i inquietuds. Gràcia és una amalgama de visions i opinions, ens ho heu mostrat durant tots aquests mesos, però ens ha quedat clar que, quan s’ha de lluitar per una causa, tots anem a una.\nEsperem, doncs, retrobar-nos al setembre perquè tornarem amb ganes de veure-us altre cop, xerrar, comentar i lluitar plegats per aquesta injustícia que manté el govern legítim, la resta d’imputats fora de casa seva privats de llibertat.\nEns veiem el dia 14 d’agost pel pregó de la Festa Major de la Vila de Gràcia!\nQue segueixi la lluita. Que passeu un bon estiu i Ho Tornarem a Fer!\n« Notícia i fotogaleria de la concentració per la llibertat dels presos polítics, el retorn dels exiliats i en suport als represaliats de la plaça de la Vila de Gràcia del dia 8 de juliol de 2019\nCrònica de la conferència ‘Els primers textos en català’ »


Notícies - El secretari general d'Indústria, Raül Blanco, visita Sant Cugat\nEl membre de govern espanyol ha signat el Llibre d'Honor de la ciutat davant una representació del govern i del ple\nEl secretari general, Raúl Blanco, acompanyat de l'alcaldessa, Mireia Ingla; els regidors del PSC, Pere Soler, Pilar Gorina, Elena Vila i José Gallardo; el regidor d'ERC, Francesc Duch; i la regidora de Junts, Núria Fernández / Foto: Lali Puig\nel 13/maig Alba González Economia PDF\nEl secretari general d'Indústria i de la Petita i Mitjana Empresa del govern espanyol, Raül Blanco, ha visitat aquest matí l'ajuntament de Sant Cugat per signar al Llibre d'Honor de la ciutat. Blanco ha assegurat estar "encantat" de ser a Sant Cugat i s'ha posat a disposició de la ciutat per qualsevol projecte o qüestió que es necessiti. Durant la visita ha estat acompanyat per l'alcaldessa, Mireia Ingla i una representació del govern municipal i del ple.\nDesprés de signar el Llibre d'Honor, el secretari general d'Indústria ha llegit la frase que hi ha escrit: "Sant Cugat és un bon exemple i referència des de fa dècades. Les seves empreses i persones que les conformen són pioneres a Catalunya, Espanya i Europa. És un honor i em fa especial il·lusió compartir avui la visita a Sant Cugat amb el seu govern municipal i la seva alcaldessa".\nA l'acte també ha assistit el tinent d'alcaldia de Presidència, Hisenda, Serveis Urbans, Mobilitat i Seguretat, Pere Soler; la tinenta d'alcaldia de Promoció Econòmica, Ocupació, Empresa i Comerç, Elena Vila; el tinent d'alcaldia de Desenvolupament Urbà, Francesc Duch; la regidora d'Educació, Pilar Gorina; el regidor de Serveis Urbans, José Gallardo; i Núria Fernández, regidora de Junts per Sant Cugat.\nTall incrustat: Raúl Blanco\n"Sant Cugat és un bon exemple i referència des de fa dècades, les seves empreses i persones que les conformen són pioneres a Catalunya, Espanya i Europa, és un honor i em fa especial il·lusió compartir avui la visita a Sant Cugat amb el seu equip de govern municipal i amb la seva alcaldessa".


L'esquí nòrdic arriba a Vallter | NacióRipollès\nL'esquí nòrdic arriba a Vallter\nEl conseller Santi Vila anuncia una inversió de mig milió d'euros per reactivar l'estació d'esquí de la Vall de Camprodon i aconseguir arribar a 60.000 visitants anuals, el doble que el darrer any\nper Redacció, 18 d'octubre de 2013 a les 14:54 |\nSanti Vila ha anunciat les inversions a Vallter 2000 des de Ripoll. Foto: CCR\nSanti Vila, conseller de Territori i Sosteniblitat, ha anunciat avui des de Ripoll la inversió de mig milió d'euros per reactivar l'estació de Vallter 2000, propietat de la Generalitat a través del grup FGC des de fa més d’un any. L'objectiu principal és aturar la baixada constant de visitants que ha fet que s'arribés a 31.700 la temporada passada, un 48% menys que fa cinc anys. Entre les actuacions destaca la creació d'una pista d'esquí nòrdic al coll de la Marrana –la primera d'aquest esport al Ripollès-, la rebaixa del preu dels forfets entre un 22 i el 33% i la modificació del domini esquiable, entre altres mesures.\nTerritori i FGC pretenen assolir una xifra situada a l'entorn dels 60.000 visitants anuals. L'objectiu és, segons Santi Vila, que Vallter “sigui un motor econòmic pel Ripollès, al costat de la ja consolidada estació de muntanya de Vall de Núria o la futura creació del Parc natural de les capçaleres de Ter i Freser”.\nEn les actuacions referides a les modificacions del domini esquiable s'ha decidit destinar la zona del Xalet per la pràctica de les activitats de muntanya així com reubicar 30 canons de neu a les pistes dels Berquins i la del Puig dels Lladres, per oferir una oferta més compacta i garantida de neu. Per altra banda, els forfets passaran de 32 a 25 euros en el cas dels adults i de 24 a 16 per la mainada. Així mateix, l'estació s'incorpora als forfets de temporada que permeten esquiar a totes les estacions de FGC.\nEntre els nous productes i serveis destaquen la creació d’una pista d’esquí nòrdic a la zona del coll de la Marrana. També es reactivaran els sopars de la cafeteria de les Marmotes, es remodelarà la zona del parc lúdic, s'organitzaran cursos d’iniciació d’esquí de muntanya, se senyalitzaran circuits de raquetes i esquí de muntanya i es posaran en marxa en marxa de productes de senderisme entre les estacions de Vallter i Vall de Núria, entre altres.\nRoda de premsa del conseller Santi Vila a la seu del Consell Comarcal del Ripollès. Foto: CCR\nEconomia, Vallter 2000, Santi Vila, esquí, FGC\nXalet era car\nPer Oriol el 25 d'octubre de 2013 a les 12:06\nNomés cal mirar què implicava la pista del Xalet per veure que no es podia mantenir com a pista d'esquí alpí. - Un telecadira per a ella sola - Canons de neu que no ocupaven tota la llargària i que, si l'ocupessin, no afavoririen a cap altra pista. NO nego que era una pista preciosa, però s'ha d'etnendre la decisió com a econòmica. Els canons estaran millor emprats a les pistes de la Xemenia i la font de la perdiu, i els diners estalviats per l'ús del tele-cadira de dos podrien anar a estalvi i, en el futur, mé sinversió en canons de neu, plantació d'arbrat i para-vents, per a combatre el principal problema de Vallter: el vent.\nCima a la foto?\nPer Anònim el 21 d'octubre de 2013 a les 13:56\nAlgú em podria dir què hi pinta en Cima a la foto? Territori i sostenibilitat relacionat amb en Cima? No en té ni idea d' urbanisme urbà i ara vol donar consells d' urbanisme a la muntanya? Que no us passi res si l' escolteu.... Sincerament, a part d' escalfar la cadira no sé què hi fa a aquí...\nEl gran negoci: la conxorxa de les bosses de plàstic\nPer Kofi anant nosapon el 21 d'octubre de 2013 a les 08:22\nEntre murris i miops aquest país està ben servit...\nPer Anònim el 20 d'octubre de 2013 a les 15:47\nes una llastima k no facin neu l Xalet!!!!!!\nEl canvi climàtic, el gran negoci.\nPer Anònim el 20 d'octubre de 2013 a les 14:00\nPer Opinions... Retrocès de les glaceres, 19/10/2013 a les 22:51 Canvis climàtics han existit des que la terra és tal com la coneixem, no és un invent d'ara, la terra ha sofert molts d'ells fins i tot han fet vàriar la fisonomia dels continents. Ah! i no existien encara els cotxes ni les borses dels "supers", les quals si les pagues sembla ser que ja no contamines, o contamines menys.\nPer Retrocès de les glaceres el 19 d'octubre de 2013 a les 22:51\nPer tu seran una "xorrada", però són opinions que tenen una base, els estudis científics indiquen la pujada progressiva de temperatures i que l'alta muntanya és ja un dels primers ambients on els canvis s'estan produint a major velocitat, només cal mirar p.ex. el retrocès de les glaceres dels Pirineus els últims vint anys, o l'extensió dels mesos de bonança, etc. etc. Infinitat d'estudis a l'àrctic i medis de muntanya ho avalen Invertir hores d'ara en pistes d'esquí més aviat és llançar els calers (com invertir en regadius a les comarques de Ponent), que per cert, no sobren i es podrien invertir en altres àmbits més necessitats de la comarca\nposats a dir parides....\nPer Pels del canvi climàtic el 19 d'octubre de 2013 a les 20:53\nLo millor seria k fessin pujar amb bici i aixi s'acabaria el canvi climàtic\nPer Anònim el 19 d'octubre de 2013 a les 18:29\nQuina "chorrada" d'opinions, ja se que no està ben expressat, però és la meva opinió també\nPel Xavier G\nPer Perot Rocaguinarda el 18 d'octubre de 2013 a les 21:05\nAl xalet ja hi és un bar, fins hi tot fan menús a 12 euros. Per altra banda, com pensen mantenir les pistes amb les pujades constants de les temperatures i escasetat de nevades ? Amb sacs de neu de porexpan?\nI un bar al xalet?\nPer Xavier G el 18 d'octubre de 2013 a les 17:27\nJa k el xalet kdara xls k fem mumtanya, un petit bar al xalet tb staria b ;-) X lo dmes molt b tot!!!\nPer Joel P el 18 d'octubre de 2013 a les 16:44\nEl fet que es digui que s'ha modificat el domini esquiable com a punt positiu, jo crec que no ho és, ja que deixar perdre la pista del Xalet, cert que es modificar el domini, però no es un punt positiu, aquesta és la millor amb diferencia pista que te l'estació.\nInversió sense massa encert\nPer Panell del Canvi Climàtic de l'ONU el 18 d'octubre de 2013 a les 15:29\nAra només cal que el conseller anuncii que s'atura el canvi climàtic A 18 d'octubre i encara anem en màniga curta!


El Gintra Universitetas, que ve d'eliminar el Zuric, serà l'obstacle blaugrana a vuitens de final\n2 min. Barcelona 16/10/2017 16:10\n651x366 El Gintra Universitetas, després de superar el Zuric Frauen / FKGINTRA El Gintra Universitetas, després de superar el Zuric Frauen / FKGINTRA\nEl camí del Barça femení a la Champions va avançant, de moment, amb rivals assequibles. Les blaugranes han conegut aquest dilluns el seu pròxim obstacle als vuitens de final, que les farà viatjar fins a terres lituanes. El Gintra Universitetas, que ve d'eliminar el Zuric Frauen per un global de 2-3 als setzens de final, serà el següent adversari de l'equip català. Abans, a l'agost, el Gintra va haver de passar una ronda classificatòria en què va superar el Partizan Bardejov eslovac, el Martve georgià i el Konak Belediyesi turc. El Barça es va desfer còmodament a setzens de l'Avaldsnes noruec en l'anterior eliminatòria.\nL'anada es jugarà a els dies 8 o 9 de novembre a la ciutat de Siauliai, al nord del país, i la tornada serà al Miniestadi la setmana següent.\nLa resta d'enfrontaments són aquests: Sparta de Praga - Linköping, Chelsea-Rosengard, LSK Kvinner - Manchester City, Brescia-Montpellier, BIIK Kazygurt - Lió, Fiorentina-Wolfsburg i Stjarnan - Slavia de Praga.\nUna plantilla exòtica i hàbit de golejar\nCom és habitual en els clubs de l'est d'Europa, la plantilla del Gintra barreja un gruix principal d'internacionals del país amb fitxatges exòtics. La davantera Zenatha Coleman, de 24 anys i nascuda a Namíbia, va ser la principal protagonista a Zuric, amb dos gols en terres suïsses. A més, al vestidor hi ha sis nacionalitats més: una defensa jamaicana (Patterson), una davantera sèrbia (Cubrilo), una migcampista de l'Azerbaidjan (Alekperova), una migcampista mexicana (Murillo Ruiz), una davantera xilena (Rojas Pino) i una migcampista bielorussa (Gudchenko).\nLa dada de gols a favor a la seva Lliga, de només sis equips (un dels quals, el combinat sub-17 de Lituània), és esfereïdora: ha marcat 151 gols, amb golejades d'escàndol com un 21-0 davant del Banga o un 15-0 contra el Kauno-Zalgiris. Té un estil de joc anàrquic i vertical, amb Coleman despenjada en punta i moltes jugadores per darrere de la pilota.\nUn 0-6 plàcid per aparcar la Champions fins al març


Ajuda al documental sobre Arcadi Oliveres : 400 colps\nAjuda al documental sobre Arcadi Oliveres\nPosted on setembre 19, 2011\nEl juny del 2010 l’ONG Justícia i Pau va proposar a la realitzadora Èrika Sànchez Marcos juntament amb la productora Únicamente Severo Films la realització d’un documental sobre Arcadi Olivers per al qual van reunir un equip de professionals amb una ampla experiència. L’interès del personatge i el seu discurs per a la ciutadania convida els responsables de la producció a demanar la participació activa d’aquesta en la gènesi i la difusió del documental. Així que ens hem animat a posar el nostra granet de sorra per un pojecte el qual ha de resultar ben interessant per trebllar als instituts.\nTal i com expliquen al web creat, aquest és un documental sobre un home que, des de fa 40 anys, sosté allà on siga necessari el seu combatiu discurs sobre la justícia i la llibertat en el món contemporani. L’acompanyem dia a dia per diferents punts del país en una road movie que recorre la seua vida. Anàlisi de la realitat, coherència i indignació blinden el seu discurs i li proporcionen una veracitat incontestable. Una pel·lícula per a incitar a la reflexió, fins i tot als més distrets.\nEl crowdfunding i el Creative Commons seran novament la fòrmula per al finançament i la lliure distribució del projecte. I és que una pel·lícula com aquesta, que es nodreix del recolzament de persones individuals, associacions i empreses, ha d’estar a disposició de la societat i contribuir a enriquir-la. Ambdues modalitats encaixen amb les idees i la figura de l’Arcadi Oliveres, un home que no descansa per tal de presentar les seues denúncies de conferència a debat, de plató de televisió a aula universitària, d’estudi radiofònic a manifestació. Tot i així si et falten motius per recolzar-lo pots pensar: 1. Perquè és necessari que el discurs de l’Arcadi tinga també el cinema com a mitjà de difusió. 2. Perquè es mostrarà com l’Arcadi reforça les seues idees amb la seua coherència vital. 3. Perquè moltes xicotetes aportacions fan possible projectes com aquest. 4. Perquè amb la teua ajuda contribueixes a que Internet servisca per a finançar i distribuir el nou cinema. 5. Perquè així formaràs part d’aquest viatge.\nPer completar la informació del documental i contribuir-hi:\n3 Responses to “Ajuda al documental sobre Arcadi Oliveres”\nadmin on setembre 19th, 2011 8:27 pm\nNosaltres ja hem fet la nostra aportació tot i que, és interessant que ho sapigau, l’ajuda no es farà efectiva fins que no s’acabe amb èxit el projecte. Ja tenim moltes ganes de veure el resultat.\nPilar Alfonso on setembre 20th, 2011 10:55 am\nRecordo amb gran admiració una conferència que li vaig escoltar ací a València, organitzada per Setem. Després l’he llegit moltes vegades en defensa, per exemple, de la banca ètica. Ara sembla que amb la crisi la gent comença a adonar-se de coses que l’Arcadi Oliveres porta dècades explicant…I no exagero:dècades!\nvvxuvtel on juliol 29th, 2012 10:52 am


Els 'comuneros' castellans: La primera revolució antiespanyola?, per Marc Pons\nImatge principal: Gravat de Bilbao (1575) obra de Braun i Hohenberg / Font: Cartoteca de Catalunya\nToledo (Corona castellanolleonesa), 16 d’abril de 1520. Fa 499 anys. Les classes populars i mercantils de la ciutat es rebel·laven i prenien el poder. Començava una revolució que, ràpidament, s’estendria a les principals ciutats de la corona. La monarquia hispànica estava governada per Carles de Gant (el net i hereu dels Reis Catòlics), i la historiografia nacionalista espanyola s’ha limitat a explicar el fenomen comunero com una revolta “espanyola” contra el cercle de confiança “neerlandès” del monarca. Però aquest només era un element secundari d’aquella revolució. L’esclat d’aquell conflicte obeïa a molts factors i de molta més importància que han estat deliberadament ocultats, a l’ensems que es glorificava la figura de Carles de Gant I de España y V de Alemania, (en la historiografia nacionalista espanyola) quan, en aquell moment, Espanya i Alemanya no passaven de la categoria de projectes polítics.\nGravat de Toledo (1575) obra de Braun i Hohenberg / Font: Cartoteca de Catalunya\nCarles de Gant\nLa categoria de I de España y V de Alemania és molt curiosa i, a la vegada, molt reveladora de com s’ha pervertit la història en benefici d’una ideologia. Espanya no serà una realitat política fins passats dos segles (1715), quan Felip V -el primer Borbó hispànic- unifica a sang i foc els dominis peninsulars de la monarquia hispànica. I Alemanya haurà d’esperar tres segles i mig (1862), fins que el canceller prussià Bismarck -d’una forma més civilitzada- construeixi una unitat nacional sobre la idea del Volksgeist (l’esperit nacional) que, poc abans, havien postulat els filòsofs Herder i Hegel. Aquest detall és molt important perquè revela que la Revolució i derrota dels comuneros no és la llavor d’un pacte per edificar Espanya. És una comunió d’interessos entre les oligarquies castellanes i la monarquia hispànica: els actors principals del partit anti-comunero, per atorgar naturalesa política al seu vedat.\nFelip i Carles / Font: Wikimedia Commons\nQuè va provocar la crisi urbana que va conduir a la Revolució?\nEl triomf del partidaris d’Isabel (1474) -i del seu marit Ferran- (que en la guerra civil castellana van ser anomenats el “partit aragonès”), va portar implícita la necessitat de premiar els lleials. Uns dels grans beneficiats van ser els oligarques de “l’eix de la llana”; una casta que controlava la totalitat del circuit de la llana de la Mesta: des de la propietat dels ramats fins a la venda i transport de la matèria primera als telers dels Països Baixos. Aquesta casta estava concentrada a Medina del Campo, a Burgos i a Bilbao. I resulta molt revelador comprovar que, entre la unió dinàstica peninsular (1479) i l’esclat de la Revolució (1520), van desaparèixer, per falta de matèria primera (en el país de la Mesta!) la pràctica totalitat dels milers d’obradors tèxtils castellans. La ruïna del potent sector tèxtil castellà precipitaria la de la resta de l’artesanat preindustrial del país.\nQuè va provocar la crisi rural que va conduir a la Revolució?\nCastella, com tots els països de l’Europa de l’època, era un país bàsicament rural. S'estima que tindria una població que estaria sobre els 3 milions d’habitants; molt lluny dels 15 milions de súbdits que reunia el rei de França o els 8 de l’emperador romanogermànic. Però amb una densitat poblacional de 10 hab/Km2, similar a la resta de països de la conca mediterrània (Catalunya i el País Valencià, inclosos) i amb un potencial demogràfic suficient per impulsar una sortida a la crisi. En canvi, la generosa i catòlica parella (naturalment, amb els seus) van ampliar i multiplicar desmesuradament les cañadas (les autopistes de ramats), a costelles de les terres de conreu en un context que, precisament, demanava a crits el contrari. Resulta molt revelador comprovar que, a partir de la unió dinàstica, Castella (el país de les grans planúries cerealístiques!) es convertiria, paradoxalment, en importador de blat.\nLa Castella dels comuneros\nAixí s’entén que quan va esclatar la Revolució (1520), Castella ja no era aquella societat pròspera del segle anterior. Els principals centres mercantils del país estaven immersos en una dramàtica crisi econòmica i social. Només les tres ciutats de “l’eix de la llana” (per raons òbvies) i Sevilla (dominada per mercaders estrangers), resistien la crisi. I el camp castellà que, durant tota l’edat mitjana -a diferència de la resta d’Europa- havia estat un oasi de petits propietaris pagesos i de comunitats que tendien a la igualtat jurídica, s’ensorrava, arruïnat i sentenciat. La forta migració del camp a les ciutats -la ruïna del model- és un fenomen que es produeix a partir de la coronació d’Isabel la Catòlica (1474); és a dir, a partir del projecte polític hispànic. Aquell fenomen, que accentuaria el paisatge de precarietat i d’inseguretat (per dir-ho d’alguna manera) que ja afectava les ciutats castellanes, seria l’element que anticiparia el conflicte.\nFerran i Isabel / Font: Wikimedia Commons\nLa guerra de la llana\nTots els conflictes tenen una base política i econòmica. Que és molt més que un component. I la Revolució dels comuneros no és una excepció. El matrimoni entre Joana (filla i hereva dels Reis Catòlics i mal anomenada “la boja”) i Felip d’Habsburg “el Hermoso”, no va ser el resultat d’una estranya conjunció astral. Felip era fill i hereu de Maria de Borgonya, comtessa independent de Flandes, i aquella negociació va ser conduïda per les oligarquies castellanes de "l’eix de la llana" i pels grans productors tèxtils flamencs. Es molt curiós comprovar que Felip havia nascut i havia crescut a Flandes (els dominis de la seva mare) i no a Àustria (els dominis del seu pare). I que Carles (fill i hereu de Joana i de Felip), va néixer i va créixer, també, a Flandes (els dominis dels seu pare) i no a Castella (els dominis de la seva mare). Amb la diferència que Felip, pràcticament, no arribaria a governar a Castella; i, en canvi, Carles, sí.\n“Poner al diablo a hacer las hostias”\nAquest detall ens indica clarament que en aquella Europa postmedieval el centre de gravetat del poder es desplaçava cap a nuclis nous impulsats per les ambicioses classes mercantils. Reveladorament en el triangle format per la monarquia hispànica, l’arxiducat d’Àustria i el comtat independent de Flandes (amb el ducat independent de Borgonya), que se situava al cim de la jerarquia, era el més petit dels territoris, i el que tenia menys categoria “senyorial”. Però era el més ric i el més dinàmic. La coronació de Carles i la importació de funcionaris flamencs a la cort castellana és la prova definitiva. Però no seria el drama de les oligarquies castellanes que expliquen alguns historiadors. En canvi, per a les classes populars castellanes, l’arribada de El Hermoso va ser l’anunci d’una tempesta bíblica després d’una pedregada devastadora. I la coronació del fill de El Hermoso significaria, definitivament, “poner al diablo a hacer las hostias”.\nEls revolucionaris monàrquics\nEl moviment comunero sempre va tenir dos corrents diferenciats, que serien una de les principals causes de la seva derrota. Per una banda hi havia el partit monàrquic. Era una facció minoritària del moviment, i estava formada per les elits revolucionàries: mercaders rics, petita noblesa, clergat i classes intel·lectuals de les ciutats revoltades. També hi havia algun oligarca “de recio abolengo”, que procedia de l’antic “partit portuguès” (el de Joana, mal anomenada “La Beltraneja” i esposa d’Alfons V de Portugal, que havia estat rival d’Isabel la Catòlica en la guerra pel tron). En aquest sentit, resulta molt curiós comprovar que els pocs líders revolucionaris que sobreviurien, es refugiarien a Portugal. Aquesta facció revolucionària era partidària de deposar Carles de Gant, i coronar la seva mare Joana “la boja”, llavors reclosa a Tordesillas per ordre del seu propi fill.\nGravat de Burgos (1575) obra de Braun i Hohenberg / Font: Cartoteca de Catalunya\nEls revolucionaris republicans\nPerò hi havia una altra facció, que era majoritària dins del moviment, que estava formada per gent de totes les capes socials. Des de comerciants, artesans i petits pagesos propietaris, passant per jornalers urbans i agraris, fins a persones totalment desclassades -expulsades del sistema-, víctimes de la terrible crisi que assolava les classes populars castellanes. Aquest partit defensava la implantació d’un model polític que, probablement, dona resposta a l’enunciat del reportatge: proposaven convertir les grans ciutats del país (les que tenien cadira a les corts) en repúbliques municipals independents -inspirades en les repúbliques italianes-, que governarien l’urbs i el seu territori d’influència i que es governarien amb un sistema d’elecció per insaculació -inspirat en el model català- que havia de confirmar el tomb del poder: l’ascens polític de les classes mercantils.\nGravat de Sevilla (1575) obra de Braun i Hohenberg / Font: Cartoteca de Catalunya\nLes ciutats-estat castellanes\nAquestes repúbliques municipals -i territorials- castellanes no tan sols renunciaven al projecte hispànic traçat en les negociacions de Cervera (1468) que havien conduït al matrimoni de la catòlica parella, sinó que el rebutjaven de ple en la seva base (la formació d’un estat hispànic peninsular) i en la seva projecció (l’ambició Trastàmara de crear un imperi familiar continental). La derrota comunera condicionaria el futur de la societat castellana, condemnant les seves classes mercantils a la desaparició, i a les seves classes populars a l’emigració, principalment a Amèrica. La derrota dels comuneros és també el triomf que marca l’inici de l’aliança eterna i atàvica entre la monarquia hispànica i les oligarquies castellanes. I de la seva idea d’Espanya, que imposarien a sang i foc com un dogma de fe: un vedat fragmentat en tres categories: señores, lacayos y chusma (poder econòmic, poder polític i la resta de la societat).


Nova jornada de protestes dels taxistes pel centre de BCN\nEls taxistes han convocat a les sis de la tarda una nova assemblea a la plaça de Catalunya per seguir amb les protestes. | CatalunyaDiari.cat\nNova jornada de protestes dels taxistes pel centre de Barcelona\nL’objectiu és arribar a bloquejar la Diagonal | La falta d’acord en la regulació de les VTC encalla la sortida de la crisi\nper Guillem RS 21/01/2019 19:12h | Actualitzat a 2019-01-21 21:25h\nEls taxistes de Barcelona segueixen en peu de guerra. Després de quatre dies de vaga i un cap de setmana de mobilitzacions i algunes reunions i un dilluns amb protestes dels taxistes en diversos punts de la ciutat, aquesta tarda es preveu també moguda al centre de Barcelona. Els taxistes han convocat a les sis de la tarda una nova assemblea a la plaça de Catalunya per seguir amb les protestes.\nLa trobada entre tots els taxistes ha posat sobre la taula bloquejar l'avinguda de la Diagonal i han votat mantenir la vaga indefinida a l'espera de la reunióque està prevista per demà, dimarts 22 de gener, entre el sector del taxi i el departament de Territori per intentar desencallar aquesta crisi.\nLa regulació de les VTC, el cavall de batalla\nLa vaga convocada pel sector del taxi és per pressionar el Govern de la Generalitat en ple procés de regulació dels serveis de cotxes d'aplicació com els serveis que ofereixen les empreses Uber o Cabify. El Govern de la Generalitat vol regular quin tipus de servei poden oferir aquests cotxes i aquestes plataformes i ara el cavall de batalla s'ha marcat en establir un període de pre-contractació pels VTC. És a dir, el temps d'antelació amb els quals els clients hauran de contractar un viatge per blindar els serveis dels taxis.\nEls taxistes demanen que sigui superior a les tres horesi des de Territori es vol aplicar un temps de 15 minuts de pre-contractació, assegurant que sí que és superior, s'eliminarien aquests vehicles. La negociació està encallada en aquest punt i s'hi suma que des de les plataformes de VTC tampoc veuen bé que s'hagi d'establir un temps de pre-contractació de 15 minuts. Ara per ara no hi ha cap punt d'acord entre les tres parts: taxis, VTC i Govern.\nQuim Torra crida a consulta els consellers de Territori i d'Interior\nAquest vespre el president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, ha convocat al Palau de la Generalitat, el conseller Damià Calvet, responsable de Territori, i Miquel Buch, responsable d'Interior, per abordar la situació arran de la vaga de taxistes. El president també vol parlar de la jornada de demà, ha assegurat l'oficina del president en una nota de premsa. Convocant el conseller d'Interior a la reunió el Govern de la Generalitat eleva el conflicte del taxi en un problema d'ordre públic.\nEls taxistes demanen que el temps per contractar un VTC sigui superior a les tres hores | CatalunyaDiari.cat\nMatí sense greus incidents a Barcelona\nAquest matí les protestes dels taxistes han arrencat des de plaça de Catalunya i han caminat fins al departament d'Economia, a rambla de Catalunya, on han cridat en contra del vicepresident Pere Aragonès, qui han culpat de posar bastons a la roda de l'acord entre Govern i taxistes. Més tard els taxistes han baixat fins al Parlament on agents de la BRIMO dels Mossos els hi han barrat el pas. S'ha viscut moments de tensió, els taxistes han intentat trencar el cordó policial i els Mossos han carregat contra els manifestants. Hi ha tres agents de la BRIMO ferits.\nDesprés de caminar per la ronda Litoral —que ha quedat tallada durant més de tres hores— els taxistes han arribat fins al Port de Barcelona on s'han trobat un cordó policial de la Guàrdia Civil. Els taxistes han pogut trencar el cordó i entrar al Port amb la intenció de tallar la circulació. Finalment els taxistes s'han retirat i han decidit ajornar les protestes fins aquesta tarda. Durant el matí també s'han atacat cotxes VTC i un equip de televisió de Telemadrid han sigut també agredits per part dels manifestants.\nEls taxistes tenen previst anar a Plaça Sant Jaume, on a les 20h es reuniran Torra, Calvet i Buch | CatalunyaDiari.cat\nEls taxistes en vaga es plantegen bloquejar la frontera amb França en col·laboració amb els armilles grogues, segons ha explicat el portaveu d'Elite Taxi, Alberto Álvarez 'Tito', durant l'assemblea d'aquest dilluns a la tarda a Plaça Catalunya. Després d'un matí de mobilitzacions en què els taxistes han protestat davant de la conselleria d'Economia i el Parc de la Ciutadella i han tallat la Ronda Litoral i els accessos al Port, ara els conductors han decidit anar a la Plaça Sant Jaume. Allà està previst que es reuneixin, a les 20 hores, el president de la Generalitat, Quim Torra, i els consellers Damià Calvet i Miquel Buch.\nÚltima hora Última hora Successos Última hora Barcelona Última hora Taxi Última hora Vaga\nVÍDEOS: Màxima tensió entre Mossos i taxistes al Parlament\nMor un jove de 18 anys a la comissaria després de ser detingut a Barcelona


perdoneu-los, no perquè es mereixin, sinó perquè mereixeu la pau\nPerdoneu-los, no perquè ho mereixin, sinó perquè mereixeu la pau\nEt van injustificar de tantes maneres. Et van trencar el cor i l’ànima. Van deixar cicatrius i ferides emocionals que encara porteu.\nEt van fer plorar les llàgrimes ininterrompudes sobre el coixí. Han destruït la teva vida i els teus somnis. Van distorsionar l’infant innocent en tu. Et van decebre una vegada i una altra. Us van fer dubtar de vosaltres mateixos i de la vostra vàlua. Van fer desconfiar a la gent. Et van robar la teva pau i felicitat. Ara, la vostra ànima està plena de ràbia i rancúnia. Sents un desig constant de venjar-te, però en el fons saps que el millor que pots fer és perdonar i seguir endavant.\nxicot no em fa cas\nPerdoneu-los, no perquè es mereixin, sinó perquè mereixeu la pau.\nMereixes avançar a la vida. La vostra vida és limitada; només hi ha tants demà. No podeu viure la vostra millor vida avui si deixeu que el vostre passat us returi. No podeu avançar sense deixar anar els blocs que us mantenen enganxats. No pots gaudir del moment present i ser feliç si els teus esperits estan plens d’energia i ràbia negatives.\nÉs més fàcil dir que fer, sí. Tot i això, heu de recordar que esteu fent per vosaltres. És el millor i el més just de fer per la vostra ànima. Creu en el karma i la justícia divina. Tota la gent paga pels seus pecats i fets equivocats tard o d’hora.\nPerdoneu-los perquè les persones no són sants. Ningú és perfecte, i tots tenim dimonis interiors amb els quals lluitem cada dia. Tot el que faci la gent té a veure amb ells les seves creences, les seves lluites, els seus defectes i res a veure. No agafis res personalment. Mai no es penedeixi de ser amable. Aquestes experiències ens fan més forts i més savis si optem per beneficiar-nos d’elles. Podeu mantenir-vos en el dolor, deixar-lo derrotar, enfonsar-vos en un oceà d'amargor. O bé, pots deixar que el dolor et faci augmentar, fer-te més fort, aprendre de l'experiència i seguir endavant.\nPerdoneu les persones i no us oblideu de perdonar-vos.\nPerdoneu-vos per totes les decisions i eleccions equivocades perquè no coneixíeu res millor i aquestes decisions us van ensenyar a fer-ne de millors. Perdoneu-vos tots els vostres fracassos perquè us han ensenyat el que no funciona, i ara teniu les millors oportunitats de triomfar. Perdoneu-vos per tots els vostres actes equivocats perquè no sou la mateixa persona: reconeixeu la vostra culpa, ho sento i mereixeu una segona oportunitat.\nPerdoneu-vos simplement perquè mereixeu perdó tant com qualsevol altra persona.\nli falten les cançons d’ex\nAl final del dia, tots estem treballant en progrés, ens caiem a aixecar-nos de nou, cometem errors per aprendre, fem mal a les persones estimades sense tenir intenció i lluitem cada dia amb els nostres dimonis interiors. Tot i així, tots mereixem una segona oportunitat perquè estem aprenent i creixem per convertir-nos en una persona millor.\nEns cal aquest perdó i aquesta creença que podem ser aquesta persona millor, que puguem fer aquest canvi positiu. Ens ajudem mútuament en el nostre viatge de creixement perdonant-nos mútuament perquè tots puguem curar i avançar en el nostre viatge vital.\n35 lectors de terror recomanen la història més inquietant que han llegit mai\nCom semblar un ballerí en un pressupost\nEncara ets el que vull parlar quan estic trist\n5 coses que cal saber sobre l'estimar el fill adult d'un progenitor alcohòlic\n10 coses que teniu garantides a cada restaurant\nLa teva vagina té el valor de mil déus\n13 Lluites de ser un romàntic que odia el “romanç”


Derrota del Villart Logístic\nL’equip de Balaguer perd 4-3 a la pista del Santa Eulària, un rival més mal classificat || Les de la Noguera es queden a la quarta plaça\n© Les jugadores dels dos equips abans de l'inici del partit.\nEl Villart Logístic CTT Balaguer va patir ahir una sorprenent derrota i va caure per 4-3 a la pista del Covicsa-CTT Santa Eulària, un equip més mal classificat que les lleidatanes, que després d’aquesta derrota queden en la quarta posició de la Superdivisió femenina de tenis taula.\nEl primer punt va caure del costat del Villart Logístic, després que Svetlana Bakhtina Gaidukova derrotés per 0-3 Natalia Miramontes, amb parcials de 3-11, 7-11 i 8-11.\nL’equip eivissenc va igualar el marcador amb el triomf de María Paulina Vega sobre Anna Biscarri, per 3-0, amb parcials d’11-3, 11-6 i 11-2, col·locant l’1-1 en el parcial del partit.\nEl Balaguer va tornar a prendre avantatge amb el triomf de Natalya Prosvirnina sobre Carmen María Solichero, per 0-3, en un partit molt ajustat, com demostren els parcials: 10-12, 6-11 i 10-12.\nLa mateixa judadora local, Carmen María Solichero, va posar el 2-2, empatant de nou el partit, després de superar per 3-2 Natalya Prosvirnina, amb parcials de 2-11, 5-11, 11-5, 11-9 i 11-3 en el partit que va resultar clau. Maria Paulina Vega va avançar el seu equip al vèncer per 3-1 Svetlana Bakhtina (13-11, 11-9, 4-11 i 11-6) i, encara que Prosvirnina va empatar 3-3 al superar Miramontes per 0-3 (9-11, 6-11 i 5-11), Carmen María Solichero va sentenciar amb el 4-3 al derrotar per 3-0 Biscarri (11-2, 11-6 i 11-9).


Memòria 2013 • Aula d'Extensió Universitària de Cerdanyola del Vallès\nLa primera sessió de l’any es va fer el 9 de gener i el curs 2012-13 es va tancar el 26 de juny, havent efectuant un total de 12 sessions acadèmiques i 3 visites a equipaments culturals. La sessió de cloenda va consistir en la conferència teatralitzada “Ísia i el teatre”, a càrrec de la directora i actriu Marta Gorchs, que va ser seguida d’un tast de coca i cava al pati del MAC i, al vespre, un sopar al Restaurant El Vell Roure amb 50 associats.\nLes dues sortides culturals programades inicialment es van fer el 26 de febrer a la tarda, amb la visita al Museu Can Framis de la Fundació Vila Casas, a Barcelona, i el 21 de maig, amb la sortida de tot el dia a la Ruta de Josep Pla, des de Palafrugell a Calella, amb la visita al Museu del Suro, la Fundació Josep Pla i un recorregut per Calella amb lectures de textos de l’autor, després d’haver dinat al restaurant del Far de Sant Sebastià. Fora de programa, el 6 de juny es va organitzar una visita de tarda al Museu de la Música, a l’Auditori de Barcelona, per reforçar la dedicació del curs a la música.\nEl Monogràfic 2013 va estar especialitzat en “La música de la nostra vida. Història del pop-rock (1950- 1990)”, amb 4 conferències a càrrec del musicòleg Frederic Sesé, que es van efectuar el 12 i 19 de febrer i el 5 i 12 de març. Hi van participar 74 persones, 5 de les quals eren no associades.\nEn aquest semestre hi van haver 161 associats (102 dones i 59 homes), amb un índex d’assistència mitjana del 50,7 % en les sessions i del 28,6% en les visites.\nPrimer trimestre del curs 2013-2014\nLes activitats del nou curs es van iniciar el 9 d’octubre, amb l’assistència de l’alcaldessa Carme Carmona, la presidenta d’AFOPA Muntsa Lamúa i la directora de l’ICE-UAB Montserrat Anton. La conferència inaugural va anar a càrrec de Mònica Terribas i va tractar de “La construcció de l’imaginari col·lectiu i els mitjans de comunicació”.\nDurant el trimestre es van fer 6 conferències fins que es va tancar el 18 de desembre amb l’acte especial d’homenatge a Salvador Espriu amb el muntatge teatral “Si n’era no n’era Sinera”, amb la dramatúrgia d’Ignasi Roda, la direcció de Txell Roda, i les actuacions de Marta Uxan i Òscar Intente. La visita cultural es va fer el 29 d’octubre al Monestir de Ripoll, l’Escriptorium, la Farga Palau i la visita al cas antic, a més de dinar al Restaurant la Solana de Ter.\nA banda del programa oficial, es va posar en marxa l’activitat L’Aula de l’Experiència, que va donar veu als tres associats José Arbués (22/10), Evarist Manzano (19/11) i Jordi Rovira (17/12) per exposar les seves vivències, respectivament, en la investigació de la cultura popular, la Caputxinada del 1966 i la dedicació als esports de muntanya. La iniciativa ha quedat oberta a noves intervencions.\nDurant aquest trimestre s’ha acabat de fer una renovació total del web de l’Aula, de disseny més diàfan i informació més completa, que ja està a disposició de tothom a la nova adreça www.aulacerdanyola.cat\nEn aquest nou curs la inscripció es va ampliar fins a 170 associats (109 dones i 61 homes), tenint en compte la capacitat de la sala i l’assistència habitual. L’índex d’assistència mitjana va ser del 56,5 % en les sessions, i del 28,6 % en la visita.\nLes 18 conferències impartides durant el 2013 han tractat de temes de ciències socials (7), història (2), ciències pures (1), medi ambient (1), música (1), tècniques (1), cinema (1), teatre (1), arquitectura (1) i lletres (2). Les han donat catedràtics d’universitat (3), professors d’universitat (4) i professionals (11)\nDurant tot l’any la quota s’ha mantingut en 55 euros, que inclou totes les conferències i les entrades a les visites culturals. La participació en el Monogràfic 2013 ha tingut una quota de 5 euros per als associats i de 20 euros per als no associats. Es proposa mantenir les mateixes quotes en el 2014.\nPla d’activitats 2014\nLa programació del primer semestre 2014 ja està reflectida al programa en vigor i consta de 12 conferències i 2 visites culturals, amb una ruta de tarda al Museu Picasso de Barcelona l’11 de febrer, i la visita de dia sencer que es farà el 25 de maig a la Casa-Museu de Pau Casals al Vendrell i al Museu Casa Papiol de Vilanova i la Geltrú. La sessió de cloenda es farà el 25 de juny, amb “El somni truncat dels orígens”, una projecció de cinema dels antics estudis alemanys UFA, amb acompanyament musical, a càrrec de Xavier G. Puerto i el grup Ruidos de Fondo. A continuació, també hi haurà el tast de coca i cava al pati del MAC, i el posterior sopar per als associats i simpatitzants.\nEl cicle de conferències Monogràfic 2014 en aquesta ocasió estarà dedicat a “Picasso i l’art modern. Diàlegs i influències”, amb quatre conferències impartides per l’historiador de l’art Ricard Bru.\nDe cara al curs 2014-2015, encara s’ha de fer la programació, però es mantindrà la pauta de les conferències de freqüència quinzenal i una visita a equipaments culturals de jornada sencera al trimestre.\nTot i que en l’anterior Assemblea general del 2013 es van modificar els Estatuts perquè el mandat dels càrrecs de la Junta fos de quatre anys i que ara no correspondria renovar càrrecs fins al 2016, el vocal Josep Maria Riera ha presentat la seva dimissió per entendre que ja ha ocupat el càrrec durant 4 anys i demana ser rellevat. En conseqüència, amb data 13 de febrer es va obrir l’admissió de candidatures per ocupar la VOCALIA vacant.\nExpirat el termini, s’ha rebut una única candidatura per part de l’associada Cristina Marín i Prades, que serà sotmesa a votació en la propera Assemblea del 27 de març.


Com protegir el Sector d'arrencada de virus\n> Recursos > utilitat > com protegir el Sector d'arrencada de virus\nPer què cal protegir el sector d'arrencada de virus\nViruse és un tipus de programa que produeix copia de si mateix i spead altres programes o fitxers, normalment per destruir-los. Virus de sector de bota és el mateix com thism, però se centra en el que afecta el seu sistema i això impedeix inicialitzant amunt.\nPer tant, protegint el sector d'arrencada de virus és molt important a l'ordinador. Tanmateix, el sector d'arrencada és un arxiu de sistema que vostè no pot moure fàcilment, llegir o fins i tot editar-lo. Llavors com pot protegir-lo de virus? Si vostè pot trobar un camí que pot protegir el seu sistema, el seu sector d'arrencada està protegit, i aquesta és la manera que açò va a dir per sota.\nAbans de fer res, obtenir un sistema eina de protecció: Wondershare 1-Click PC Care. Aquest programa pot ajudar a protegir el seu sistema sencer amb un sol clic. No importa el que fas o quin tipus de virus ha atacat l'ordinador, el seu sistema, incloent-hi el sector d'arrencada serà lliure de prejudicis.\nDescarregui la versió de prova gratuïta del programari sota protecció Windows ara.\nPas 1. Un clic per protegir el sector d'arrencada de Virus\nDesprés d'instal·lar el programa, executar-lo al seu ordinador i obtindrà la interfície principal com seguir. Una detallada rodant revisió informe sobre tots els assumptes informàtics es mostrarà per fer-li saber el seu PC informació i l'estat en el primer temps.\nStep2. Un clic per tornar un sistema segur\nFeu clic a "Arreglar ara", i llavors el programari finalitzarà la tonada cap amunt automàticament. En realitat, aquest programa protegeix el seu sector d'arrencada de virus a través d'un sistema virtual. Per tant, després d'utilitzar l'ordinador, podeu tornar al seu sistema real segur. Com? Només cal desactivar la protecció del sistema per lliscament del botó de "ON" en "OFF". Si he fet un canvi important del vostre sistema i voleu conservar-lo, podeu desar-lo al sistema real.\nD'altra banda, aquest programa també pot ajudar a protegir el seu carpetes i llavors contenf de lectura o editar els altres. Anar a la "protecció de carpetes", ho trobaràs.\nDescàrrega gratuïta de Wondershare 1-Click PC Care\nCom resoldre la pantalla blau (BSOD) a Windows 7\nCom realitzar la comprovació de salut de PC\n4 modes per recuperar-se perdia o suprimia arxius de Mac forma ràpida, segura i fons.\nCom fixar accidents XP de Windows en minuts\nManera útil per ajudar a Destret Windows blau pantalla de bota\nPerdent el sistema operatiu? 2 maneres de solucionar!\niPhone antena problemes i solucions que ha de saber\nCom arreglar la pantalla negra de mort\nIntrús de contrasenya de Yahoo: Com a crac/Hack el seu Yahoo enviar contrasenya\n2 maneres de solucionar "BOOTMGR és fallant" problema\nCom accelerar la connexió a Internet\nCom còpia & clon partició al disc dur de partició /\nCom fixar l'Error de certificat en Explorador d'Internet 8


La darrera part de la campanya, clau per a la majoria independentista | VilaWeb\nDes que el PP va aplicar l’article 155 amb la complicitat del PSOE-PSC i de Ciutadans, va convocar eleccions i va expressar la voluntat de dissoldre el govern català (decisió considerada il·legal pel Consell de Garanties Estatutàries), les enquestes s’han anat succeint, i ja se n’han publicat prop d’una quinzena.\nEl nombre de sondatges, d’organismes oficials (CIS) i mitjans de comunicació, ja ens permet analitzar els resultats. Si bé és cert que les correccions, especialment en escenaris canviants, poden tenir errors, ja es poden veure les tendències principals del 21-D.\nCap a un empat a tres?\nLes enquestes apunten cap a dos grans blocs, un amb ERC al capdavant, al qual s’afegirien Ciutadans i Junts per Catalunya, amb el PSC a més distància, i un de format per Catalunya en Comú, la CUP i el PP, que tindran entre 6 i 13 escons i que, tot i tenir menys pes electoral, seran claus per a decantar majories.\nRepartiment d’escons segons les enquestes publicades. Elaboració pròpia.\nLa candidatura del president Puigdemont va fer un salt quan es va convertir en Junts per Catalunya (JxCat). Des de llavors ha tingut una tendència ascendent. En canvi, ERC ha anat reduint el seu suport a mesura que creixia la llista del president, i ha passat de poder obtenir més de quaranta diputats a ser la força més votada, encara que amb menys escons.\nEl tercer partit en la lluita per la primera posició és Ciutadans. El partit taronja s’ha mantingut constant, per sobre dels 24 escons, amb un creixement molt lleuger. La formació està sobrerepresentada (segons la tendència) en l’enquesta d’El País, que acostuma a estimar més escons dels que obté, i la del CIS, que situa per primer cop el partit com a força més votada.\nEls socialistes ni creixen ni baixen, i totes les enquestes els situen entre els 17 i els 22 escons. On obtenen els millors resultats és en les enquestes d’El Periódico, que els dóna entre 24 i 26 diputats.\nEn la part baixa, el PP ha passat d’obtenir entre 11 i 13 escons en les primeres enquestes a ser última força en les darreres (6-7 diputats). Els comuns es mantenen al voltant dels 11 escons, o alguns menys, després de la pèrdua de suport del sector d’Albano-Dante Fachin.\nPer últim, la CUP ha augmentat lleugerament, ha passat d’una forquilla d’entre 6 i 8 escons a assegurar el vuitè escó. La tendència ascendent dels cupaires, juntament amb la baixada dels populars, pot convertir la formació que governa a l’estat espanyol en l’última força del parlament.\nPerò quin bloc guanya?\nAmb unes enquestes convocades pel 155 i amb una part del govern a la presó o a l’exili, la qüestió és si hi ha una victòria del bloc independentista o no. Totes les enquestes mostren uns resultats molt ajustats, amb una diferència de tan sols cinc seients entre la previsió més alta (70) i la més baixa (65). Tenint en compte que la majoria absoluta és a partir dels 68 escons, la victòria independentista dependrà, en bona mesura, de la campanya electoral i la capacitat de mobilització.\nEstimacions de vot dels blocs polítics segons les enquestes publicades. Elaboració pròpia.\nSi les primeres enquestes mostraven un empat entre els independentistes i el 155, les quatre darreres, publicades al desembre, mostren un lleuger avantatge d’ERC, Junts per Catalunya i la CUP, la suma dels vots dels quals representaria entre un 45,8% un 48,1% del total. Per una altra banda, el PSC, el PP i Ciutadans sumarien entre un 41,9% i un 43,8% del vot total.\nEls comuns obtenen menys d’un 10% del vot, però per a aquesta formació és més important ser imprescindible per a formar majories que el nombre d’escons que pugui obtenir.\nAmb aquest escenari, sense majoria independentista ni unionista, és especialment interessant una enquesta d’El Español, que mostra que un 61% dels comuns prefereix un pacte amb formacions independentistes i un 36% el prefereix amb el PSC.\nCanvis per províncies\nUn dels sondatges més desfavorables per als partits independentistes és l’enquesta del CIS, que ja va ser polèmica l’any 2015, arran que Público acusés l’òrgan autònom. Però depèn del govern espanyol, que ha cuinat l’enquesta amb una ‘intenció clarament política’, amb ‘estimacions poc defensables que contradiuen les seves pròpies taules’.\nL’enquesta tan sols dona entre 66 i 67 escons a les formacions independentistes, però pot ser especialment útil per a saber on es produeixen els canvis i quins escons poden posar en perill la majoria independentista.\nA la província de Lleida, el CIS considera que el tàndem d’ERC, Junts per Catalunya i la CUP perdrà un escó, que podria obtenir Ciutadans, que passaria 11,6% del vot l’any 2015 al 16,8% enguany. Segons l’enquesta, la CUP mantindrà el seu escó, i hi podria haver un ascens de Junts per Catalunya (sense pèrdua d’ERC) o la pèrdua d’unes dècimes per part del PP, i, per tant, del seu únic escó.\nA Girona, segons el CIS, els partits independentistes mantindran els 12 escons (6 JxCat, 5 ERC i 1 CUP) i l’únic canvi que hi haurà serà que Ciutadans guanyarà un seient a canvi de la pèrdua de l’únic representant al territori del PP.\nA Tarragona hi ha dos escons en perill. El 2015 Junts pel Sí va aconseguir 9 escons i la CUP, 1. En l’enquesta, els socialistes guanyen un escó, passant d’un 11,8% del vot a un 17,9%, i Ciutadans es disputa un escó amb Junts per Catalunya: menys del 0,3 del vot decantaria l’escó cap a un cantó o l’altre.\nFinalment, a Barcelona, el CIS considera que la CUP perdrà un escó, passant de 7 a 6, Junts pel Sí, que en va obtenir 32 la darrera vegada, ara n’obtindrà 30 (17 per a ERC i 13 per a JxCAT). En total, hi haurà tres escons clau per a la majoria al parlament. Si el cas fos aquests, e gran beneficiat seria Ciutadans´, que passaria de 17 escons a 21 i es convertiria en primera força a la província de Barcelona, i el PSC, que n’obtindria tres més a costa del PP i un a costa de Catalunya en Comú.\nTot i això, les diferències són molt petites, fàcilment capgirables, i més si tenim en compte que les enquestes són aproximacions i les diferències depenen de les correccions aplicades. En una setmana encara es poden produir molts canvis, ja que hi ha prop d’un 20% d’indecisos a les enquestes, que de ben segur que canviaran el resultat electoral.\nUnes eleccions anormals\nLa campanya estarà marcada, segurament, pel fet que els dos caps de llista més coneguts per la població no poden ser a Catalunya.\nConeixement i valoració dels caps de llista segons el CIS. Elaboració pròpia.\nEl cap de llista més ben valorat, l’únic que aprova, el líder d’ERC, Oriol Junqueras, és a la presó d’Estremera (Madrid), i el candidat més conegut de tots i actual president de la Generalitat, Carles Puigdemont, es troba a Brussel·les sota ordre d’arrest a l’estat espanyol.\nAquest factor, segurament, implicarà un desavantatge, ja que els partits posen una part de les energies i les forces en la tasca per a aconseguir que puguin tornar, les seves declaracions tenen menys força mediàtica, no poden portar-los als actes i fer ús de les cares més conegudes i populars per atraure els votants potencials. Tot i això, la victòria electoral encara està en joc i es jugarà en aquesta darrera setmana i mitja.


PUBLICACIONS EDUARD NOGUES: Comunicat de la FAC sobre la Llei de Seguretat Ciutadana dels feixistes del PP\nComunicat de la FAC sobre la Llei de Seguretat Ciutadana dels feixistes del PP\nLa reforma del PP de la Llei de Seguretat Ciutadana -per un govern ple d'alcohòlics i lligams amb el narcotràfic- és una mostra del nazicatolicisme imperant des del despatx del ministre de l'Opus Dei i feixista reconegut Jorge Fernández Díaz, que vol incrementar un 1.000% la quantia de les multes per tinença i consum de 'drogues', però sense comptar amb la més perillosa i comú a Espanya: l'alcohol. Tampoc sap que a l'Espanya de les màfies es ven aspartà cancerígen -prohibit a Europa- inclús als xarops 'homeopàtics' i és la més gran plantació de cultius transgènics prohibits a Europa.\nEs pretén aconseguir 1.000 milions d'euros extra a base de criminalitzar a les persones usuàries. La Federació d'Associacions cannàbiques (FAC) denuncia aquest impost de facto i reclama que es deixin de perseguir la tinença, consum i autoproducció de cànnabis.\nLa reforma de la Llei de Seguretat Ciutadana anunciada pel ministre d'Interior inclou un espectacular augment de la quantia de les sancions per tinença o consum en llocs públics de drogues il · lícites, l'import mínim passa de 300 a 3.000 euros. La Federació d'Associacions cannàbiques (FAC) considera que aquesta mesura suposa un nou pas en la criminalització de les persones usuàries de substàncies psicoactives, especialment de cànnabis, atès que la immensa majoria de les 300.000 sancions que s'imposen a l'any són per la tinença o consum d'aquesta planta.\nÉs totalment injustificable que el simple fet de portar un tros de haixix a la butxaca o de fumar un porro amb els amics en un parc es consideri un atemptat greu contra la seguretat ciutadana, però és encara menys justificable incrementar un 1.000% l'import de les sancions, en plena crisi i amb milions de famílies gairebé sense ingressos.\nNo tenim molts dubtes sobre la intenció que subjau a aquesta mesura. El govern sap que l'ús de cannabis és una realitat social arrelada i que les mesures repressives no serveixen per dissuadir a hores d'ara d'un consum que milions de persones consideren totalment normal. El que es persegueix no és altra cosa que augmentar la recaptació, ja que si es cobraran les 300.000 sancions anuals a partir de 3.000 euros cadascuna, es recaptarien uns 1.000 milions d'euros extra, que sens dubte ajudarien a tapar el forat de Bankia.\nL'ús de cànnabis per part de persones adultes és una conducta absolutament normal, legítima i acceptada amb normalitat per la majoria de la població, i no es justifica que es mantingui en vigor una norma, nascuda en plena histèria col · lectiva per l'extensió de l'heroïna als carrers i per l'abandonament de xeringues, per tractar com a delinqüents i imposar sancions clarament desproporcionades i abusives a persones que no causen cap dany als seus conciutadans.\nEl consum i tinença de drogues il · lícites està clarament despenalitzat en la jurisprudència espanyola, però els diferents governs s'han negat fins ara a regular, tal com com succeeix en cada vegada més països europeus i de la resta del món, les quantitats que es poden emmagatzemar, cultivar o portar a sobre amb destinació a l'ús personal. Això provoca una enorme inseguretat jurídica i un gegantí despesa repressiu que, curiosament, no sembla patir les retallades amb la mateixa intensitat que la resta de la despesa pública.\nReclamem que d'una vegada es regulin la tinença, cultiu i consum de cànnabis i d'altres substàncies psicoactives, deixant de perseguir-los, sigui per via penal o administrativa. Rebutgem que s'usi la Llei de Seguretat Ciutadana per imposar un impost de facto a les persones consumidores de substàncies considerades il · lícites sense reconèixer-los a canvi cap dret. Així mateix, denunciem el gir repressiu que es pretén donar a aquesta llei per tal de dissuadir als qui intentin protestar per la crisi i per les nombroses injustícies presents en una societat marcada per un govern ple d'alcohòlics coneguts.\nEtiquetes de comentaris: Marihuana PP Repressió


Els Bombers de Mollet denuncien precarietat i manca d'inversió - somVallès\nEls Bombers de Mollet denuncien precarietat i manca d'inversió\nEls efectius del parc de Mollet denuncien manca d'indumentària, vehicles avariats, hores extres no pagades i problemes de personal amb les futures jubilacions del cos\nDivendres, 2 de novembre de 2018 | 10:19h\nParc de Bombers de Mollet\nMig milió. Aquestes són les hores extres que van realitzar els Bombers de la Generalitat durant l’any 2017 i un dels motius que el dilluns va dur a un miler d’efectius del cos a manifestar-se a Barcelona.\nEn el cas del Parc de Bombers de Mollet la xifra d'hores extres tampoc deixa lloc a equívocs. Segons fonts del parc molletà, cada bomber va realitzar 150 hores extres de mitjana el 2017. Això, segons la UGT, "representa un 10% més de jornada laboral que tota la resta de funcionaris".\nNo és l'única situació de precarietat que denuncien des del Parc de Bombers de Mollet. “Si demanes un pantaló, pots passar mesos esperant”, afirma un bomber que afegeix que, des del mes d’agost, estan esperant una remesa de nou material. El temps mitjà d’espera per rebre els recanvis es troba entre els 3 i 4 mesos i la manca d’aquests fa que “si hi ha una trucada d’emergència alguns bombers, s’hagin de quedar al parc perquè no disposen del material necessari”.\nManel Pardo, director general de Prevenció, Extinció d’incendis i Salvaments de la Generalitat de Catalunya, confirma que la situació de l’equipament és precari. “Guants foradats, botes trencades o pantalons esparracats”, enumera. De totes maneres, segons el director general, part del problema ha estat resolt tant per a aquest 2018 com per al 2019 en els 150 parcs de bombers de la Generalitat. Tanmateix, Pardo diu que hi ha més problemes que s’han de resoldre urgentment.\nA Mollet denuncien que han tingut camions de baixa durant 15 dies en una flota formada per tres camions d'aigua, una unitat especial de trànsit i un vehicle lleuger. “Hi ha camions amb més de 20 anys d’antiguitat quan l'amortització d’aquests vehicles és de 15 anys”, confirma Pardo. El director general afegeix que s’ha fet una demanda de 92 nous camions per a tot el territori, però apunta que en ser vehicles especials, no estaran disponibles fins d'aquí a dos anys.\nLa situació de precarietat s’agreuja encara més pels problemes de personal que denuncien des de Mollet. “Portàvem 7 anys sense convocatòries i en els dos últims anys se’n van obrir dues de 120 i 200 persones”, afirmen fonts del parc. “Aquesta nova entrada de personal és insuficient per a un cos que en els quatre anys que venen tindrà 400 jubilacions”, assenyalen des de Mollet. “En el nostre cas en els pròxims anys hi haurà cinc jubilacions, per un cos que té dos torns de vuit persones i dos torns més de set”, sentencien. Des del parc afirmen que inclús ara, el nombre d’efectius es troba per sota de l’estipulat: “Hauríem de ser de 32 bombers i en som 30".\nEls sindicats consideren que, tot i que el 2016 es va firmar el Pla estratègic de la Direcció General de Prevenció d’Incendis 2017-2022, des de fa temps no hi ha inversions per manca de pressupost. Actualment, Direcció General de Bombers i sindicats negocien amb els departaments d'Interior, d'Economia i de Funció Pública. "No podem demanar directament paciència, però anem camí d'una solució", conclou Pardo.\nOn actuen els Bombers del Parc de Mollet?\nEls municipis on actuen els bombers són Mollet, la Llagosta, Santa Perpètua de Mogoda, Caldes de Montbui, Palau-solità i Plegamans, Parets, Sant Feliu de Codines, Sant Fost, Santa Maria de Martorelles i Martorelles, i Gallifa. Així mateix també actuen a les serralades Litoral i de Marina on comparteixen operatius amb els bombers de Santa Coloma i Badalona.\nActuacions en el territori\n1.437 actuacions són les actuacions que els bombers de mollet han fet en el que portem d'aquest any 2018. En concret, d'aquestes, 408 corresponen a Mollet. Del total, 468 han estat relacionades amb avisos urbans com incendis, 261 amb aspectes de mobilitat com accidents de trànsit, 125 en l'àmbit de la vegetació, 279 han estat avisos d'assistència tècnica com rescats en ascensors, 177 salvaments de persones i la resta ha estat categoritzat com a 'altres'. L'any passat es van fer 1.731 actuacions.


Parlem amb el Domenico de Chirico « SWAB Barcelona Art Fair\nDomenico de Chirico és un comissari independent d'Itàlia. Nascut a Bari el 1983, viu i treballa a Milà. Des del 2011 fins al 2015 va ser professor de “Cultura visual” i de “Investigació de tendències” a l'Institut Europeu de Disseny de Milà (IED). Col·labora amb diversos artistes internacionals, galeries, institucions, fires d'art, premis d'art i revistes a tot el món. Ha estat director artístic a la Fira DAMA, Torí des de 2016. També va ser professor visitant a Goldsmiths, University of London (2018); Esdeveniment de xarxa per a comissaris joves, LISTE – Art Fair Basel, Basilea (2018). Properes exposicions i recerques (2019/20): Fira d'Art Contemporani de Swab Barcelona, Barcelona (membre del comitè); Premi Matteo Olivero 2019 (assessor), entre d'altres; Exposicions en diversos llocs i ciutats, entre les quals: Moscou, Torí, Milà, Venècia, Mont-real, Hamburg, Tbilisi, Zuric, Munic, Pozna?, Berlín, Istanbul, etc.