“No necessito actuar en un estadi amb molta gent o guanyar un disc de platí, a mi això no em fa feliç” - 7accents\n“No necessito actuar en un estadi amb molta gent o guanyar un disc de platí, a mi això no em fa feliç”\nLidia Guevara Cantant\n30.11.2014 06.00 h\nLa cantant Lídia Guevara, durant l'actuació que va realitzar en la presentació de 7accents. (Foto: Imma González)\nAres Valdés. Com està anant la promoció del nou disc, Héroe del universo?\nLidia Guevara. M’estic movent més per plataformes digitals que no pas per ràdios. Sí que tinc una plataforma amb algunes emissores on he tingut molt bona crítica, com per exemple Radio 3. Em fa il·lusió perquè és una ràdio que consumeixo, però sobretot perquè estic fent feina personal de xarxa, les fórmules estan canviant. No hi ha gaires espais televisius ni radiofònics dedicats a la música, i els que hi ha no connecten amb el que vull fer i el que sóc. Penso que ara la millor promoció és el tu a tu.\nA. V. Què és el que vols?\n« Busco el reconeixement, no la fama »\nL. G. Vull un tipus de públic objectiu que sàpiga valorar la música. Podria anar a un programa televisiu de molta audiència, però el concepte que es ven no té res que veure amb mi. Em fa molta més il·lusió tenir un públic que valori la música que no ser coneguda pel simple fet de ser algú. Busco el reconeixement, no la fama.\nA. V. Vas a la inversa que la resta de cantants famosos...\nL. G. Fa anys ja vaig trobar-me en aquesta situació. Vaig vendre un disc de platí i vaig aconseguir coses que ara em semblen surrealistes, però era un projecte que no me’l creia. D’entrada vaig signar un contracte amb el qual em van vendre una moto i, després, va resultar ser una bicicleta. Vaig passar-ho molt malament i vaig tenir una crisi existencial, perquè era un tipus de música que no era meva i tampoc no m’agradava. Quan vaig sortir d’allà, vaig començar de zero i vaig adonar-me que el veritable èxit es troba en fer el que t’agrada i poder viure d’això. No necessito estar en un estadi amb molta gent, sortir en un programa de màxima audiència o guanyar un disc de platí, perquè a mi això no em fa feliç.\nA. V. Aleshores, uin és el secret de la teva felicitat?\nL. G. La vida m’ha donat un gir inesperat, la meva escala de valors ha canviat. Ja ho va fer amb aquella experiència, però arran dels últims dos anys m’he fet moltes preguntes i he arribat a la conclusió que la veritable felicitat es troba en ser fidel a un mateix i fer coses que et permetin sobreviure. El luxe i la fama no aporten la felicitat.\nA. V. En el teu últim disc ho veiem reflectit tot això?\n« La veritable felicitat es troba en ser fidel a un mateix i fer coses que et permetin sobreviure »\nL. G. És un disc amb moltes reflexions profundes. Hi ha una visió de la vida que és la meva, que és bastant espiritual, però que apareix de forma camuflada perquè sigui digerible. No tothom accepta segons quines maneres de pensar. La meva vida és com la d’un videojoc en què hi ha una sèrie de pantalles i vas passant proves per poder evolucionar. Som com pedres que hem d’anar polint per perfeccionar-nos, com a ànimes i com a éssers. Crec que ens hem de prendre els obstacles com a trampolins. Hem de ser els nostres propis coachs.\nA. V. I en quina pantalla de superació et trobes ara?\nL. G. Estic en una pantalla més tranquil·la, perquè he sortit d’una prova difícil que m’ha fet trobar-me una mica més a mi mateixa. De totes maneres, com a persona no em conec. És més, crec que cap persona no es coneix a si mateixa i ens morirem sense saber qui som realment. Tots tenim moltes facetes que, moltes vegades, surten quan menys t’ho esperes i ens sorprenen. Ara estic en una fase més tranquil·la en la qual no consumeixo tanta energia perquè mentalment estic més relaxada. Hi ha hagut moments que el cervell m’ha anat molt ràpid per pensar massa, i també és necessari estar en stand by i dedicar-se a viure les coses i gaudir una mica més. Aquestes experiències que estic tenint ara em proporcionaran coses per explicar a les meves cançons.\nA. V. I això que ara ets veïna nostra?\n« Ens hem de prendre els obstacles com a trampolins »\nL. G. No és la meva primera residència, però tinc una caseta a Vilanova de Bellpuig. La tinc en honor al protagonista de la història: el meu germà. Vaig voler donar forma al seu desig de tenir una caseta i li vaig fer un petit monument, molt modest, amb els seus estalvis. L’atzar va fer que trobés una casa vella i petita, que no té res d’especial, però que els meus pares i jo l’estem arreglant amb molta estima. Estem fent com un petit temple dedicat a ell on hi vinc a desconnectar sempre que puc. Últimament a l’hivern menys, perquè fa més fred, però a l’estiu cada dos per tres, perquè em faig un hortet. M’agrada molt tot aquest tema. Avui mateix he estat arrancant la planta de les albergínies. S’havia mort. Em fa pena, però tornarà a créixer. (riu)\nA. V. Estàs fent realitat el seu somni i el teu...\n« Cap persona es coneix a si mateixa i ens morirem sense saber qui som realment »\nL. G. Sí, ell va patir una malaltia i, durant els moments que tenia per pensar en aquest dur procés, parlava molt i feia projectes de futur. Era somiador, com jo, i una de les coses que deia que faria quan estigués bé seria buscar una caseta, anar amb els meus pares i gaudir-la per sortir de la urbanitat. Al final ho he fet jo en el seu honor, i segur que ho està veient i està content.\nA. V. T’agraden les terres de Ponent?\n« Les terres de Ponent són un altre món, pel tipus de gent i l’aire que respires »\nL. G. M’agraden molt. Potser és psicològic, però trobo que és un altre món, pel tipus de gent i l’aire que respires. També tinc amics aquí i vinc sovint a relaxar-me.\nA. V. Podrem sentir aviat un altre disc de Lidia Guevara?\nL. G. Ara, de moment, encara estic treballant amb Héroe del universo. Vaig component nous temes, però en comptes de fer un projecte discogràfic, estic molt centrada a fer un projecte audiovisual. Penso que les formes han canviat i la gent no consumeix discos com abans, no necessita un CD amb dotze cançons per escoltar música. Potser m’he de replantejar el tema d’anar penjant les cançons per separat. La gent necessita interactivitat, i per la vista entren moltes coses que per l’orella no entren.\nA. V. I que és el que estàs fent?\nL. G. Ara estic treballant amb YouTube, fent un projecte que sortirà de cara al 2015 que es diu Guevara en casa, del qual no puc anticipar res, però que sapigueu que serà a casa. Serà una barreja entre amics a casa, coneguts i artistes que vindran al meu saló a fer una mica de teatre, xou i música. Penso que les fórmules estan canviant, que la gent consumeix més contingut per internet i que hem de sorprendre d’alguna manera per destacar. Ara estic gravant algun vídeo, però sortiran quan en tingui una sèrie. La idea és que en surti un setmanalment. Com 7accents.


Apartment Perna 1 Orebic Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Podgorje, Orebic, Croàcia, 20250 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Perna 1\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment Perna 1 està situat idealment a Topusko; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Topusko. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Perna 1 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Topusko.


Dos equips participen en la tercera Jornada de la Lliga Catalana de Figures - Comitè Olímpic Andorrà\nInici > Notícies > Dos equips participen en la tercera Jornada de la Lliga Catalana de Figures\nEquip aleví de natació artística / FAN\nDos equips de la Federació Andorrana de Natació han participat en la tercera Jornada de la Lliga Catalana de Figures de natació artística, a la Residència Joaquín Blume d’Esplugues de Llobregat. L’equip infantil estava format per onze nedadores, sent la millor classificada Ainhoa López, 63a, amb una puntuació de 29,600. En el top-100 s’han classificat sis andorranes més: Abril Hernández (posició 70), Júlia Camardons (71a), Aroa López (73a), Laia Hernández (80a), Alba Garcia (89a) i Judith Font, que ha tancat les 100 primeres classificades. Més endarrere trobem Marta López, en la posició 113; Laura Fernàndez, 119a; Clàudia Pascual 135a i Lara López, classificada en la 137a posició.\nEn la categoria alevina, Andorra ha estat representada per vuit nedadores, amb Mar Torra com a millor classificada després d’ocupar la 71a posició, amb una puntuació de 18,2400. Entre les 100 primeres s’han situat Lea Buherne, 76a, i Ariadna Gadea, 86a. També han competit a la Blume Jasmine Serrano (118a classificada), Esther Brid (120a), Zoe Palau (125a), Abril Cerdan (126a) i Clàudia Sala (130a).\nRT @Esports_Govern: La Nàdia Tudó ens demana que siguem responsables i fem cas a les autoritats. La millor arma que tenim contra el corona… Time ago 6 Hours via Twitter Web App


El Papa felicita Càritas Barcelona pels seus 75 anys - Arquebisbat de Barcelona\nEl Papa felicita Càritas Barcelona pels seus 75 anys\nSalutació del Sant Pare després d'una Audiència General celebrada el passat mes de març a la plaça de Sant Pere, a Roma\nEl papa Francesc va felicitar els 75 anys de Càritas Diocesana de Barcelona a una delegació d’aquesta entitat diocesana que es va desplaçar a Roma el passat mes de març. En una breu trobada posterior a l’audiència general dels dimecres, el Sant Pare es va dirigir als membres de la institució diocesana desplaçats a la plaça de Sant Pere i els va animar a “continuar treballant a favor dels més necessitats”.\nDurant aquests 75 anys, Càritas Diocesana de Barcelona ha atès al voltant d’1,5 milions de persones. Durant el 2017, 23.000 persones han comptat amb el suport de l’entitat social de l’Església catòlica, gràcies a un equip de 160 professionals contractats, 235 persones externes i amb el suport imprescindible de les gairebé 2.500 persones voluntàries. A més a més, cal destacar el camí recorregut amb Càritas Diocesana de Sant Feliu i Terrassa durant els primers 70 anys de vida.\nCàritas Diocesana de Barcelona va ser la primera Càritas de Catalunya i del conjunt d’Espanya. El 28 de gener de 1944, l’Arquebisbe de Barcelona Mons. Gregorio Modrego constituiria el Secretariat General Diocesà de Beneficència Cristiana. L’any 1956 ja s’anomenaria Càritas Diocesana de Barcelona. L’entitat tenia l’objectiu d’unificar les obres benèfiques de l’Església en un moment de postguerra en què calia ajudar la població a cobrir les seves necessitats bàsiques. Aquest exemple ajuda a explicar com Càritas s’ha adaptat a les necessitats socials de cada moment i com ha donat resposta a les diferents problemàtiques i com a ha incidit en la societat.


Ponsa confia que la candidatura dels raiers a patrimoni de la UNESCO es presenti el 2021\nHo ha dit des de Sort, on també ha anunciat un pla de lectura comarcal\nLa consellera Ponsa i altres autoritats visitant la futura biblioteca de Sort. / ACN\nSortLa consellera de Cultura, Àngels Ponsa, confia que la candidatura dels raiers de la Pobla de Segur i Coll de Nargó a Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO es pugui lliurar durant el març de 2021. D'aquesta manera, la Comissió intergovernamental la podria avaluar i seguir el seu tràmit final l'any 2022. Tot plegat ho ha dit durant la visita que ha fet aquest dijous a Sort, la primera que fa a l'Alt Pirineu i Aran des que va ser nomenada, fa poques setmanes.\nPonsa ha aprofitat l'estada a la capital del Pallars Sobirà per visitar les obres de la futura biblioteca comarcal de Sort, que espera que "aviat sigui una realitat", tot i que encara falten recursos per acabar la segona fase d'obres. Sort és l'única capital de comarca que no compleix amb el Mapa de Lectura Pública de Catalunya perquè no disposa d'una biblioteca d'abast comarcal. Aquest "greuge comparatiu", ha remarcat Ponsa, acabarà amb l'entrada en funcionament del nou equipament.\nAra, s'està fent la primera fase de les obres sobre l'estructura situada als peus del castell, aixecada fa dotze anys quan es va aturar el projecte. La consellera ha dit que confia acabar aquestes primeres obres i tirar endavant la segona i darrera fase amb la complicitat de l'Ajuntament de Sort i el Consell Comarcal del Pallars Sobirà. Ha afegit que paral·lelament s'està creant un Pla de lectura comarcal a partir d'una fórmula que ja s'ha utilitzat a les Garrigues.\nÀngels Ponsa Sort raiers biblioteca


Retroba’t amb la teva història al Castell de Montbui – GEBRACB\n7 Mai, 2018 7 Mai, 2018 GEBRACB\nLes obres de millora del Castell de Montbui, amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i de la Diputació de Barcelona a través del Servei de Patrimoni Arquitectònic Local, s’han acabat. Aquesta iniciativa garanteix la consolidació i conservació d’aquesta construcció històrica.\nEn aquesta acció també s’han realitzat excavacions arqueològiques a l’interior del recinte del castell: s’ha arribat a excavar la totalitat del perímetre interior fins a arribar als paviments. Aquesta actuació ha permès identificar els diferents espais que configuraven l’estructura de la fortificació a partir del segle XIV: una gran sala coberta amb una estructura de fusta suportada per un arc de diafragma i altres estances vinculades amb la presó episcopal i les dependències associades.\nTambé s’ha excavat la cisterna i s’ha pogut recuperar el pas perimetral per l’exterior del recinte. Ara bé, la gran troballa ha estat descobrir les restes d’una antiga torre rodona desmuntada en el moment de construcció del castell al segle XIV, ja que se’n desconeixia la seva existència fins ara. Ara es podran visitar amb elements d’indicació, escales per salvar desnivells i baranes de seguretat.\nAquest dissabte es convida a la ciutadania a pujar a peu al castell des del Centre Cívic i Cultural El Rieral a les 9.00 hores acompanyats pel centre excursionista GEBRACB. Un cop a dalt s’inaugurarà la reconstrucció i l’itinerari perimetral amb una visita guiada a les 11.00 hores.\nFont: Ajuntament de Bigues i Riells.\nEntrada anterior Ruta Eugeni Xammar, el periodista que ens va explicar el món\nEntrada següent Caminada per l’eliminació de la violència envers les dones\n13 Mai, 2018 a les 6:28 am\n42 excursionistes ens van acompanyar a l’excursió, on val a remarcar el valor i l’esforç de l’Encarna, que als seus 84 anys va realitzar -i a bon ritme- l’ascensió al Castell; amb camins pràcticament selvàtics amb la “civilització” a tocar que van agradar molt als assistents, als quals agraim la seva presència, així com a l’ajuntament per fer-nos partíceps d’una jornada tant important per Bigues i Riells.\nEl track de la ruta, per qui vulgui seguir-lo, el teniu aquí sota el títol El Castell de Montbui i el torrent de la Vernaguera.\n15 Mai, 2018 a les 10:47 am\nLa notícia de la inauguració i de l’excursió a l’InfoVallès de VOTV el 14 de maig de 2018 aquí.


La radicalitat del seguiment del Crist - Regió7\nLa radicalitat del seguiment del Crist\nA quest fragment de l'Evangeli de Mateu s'emmarca en el ministeri de Jesús a Galilea. Concretament, després de l'elecció dels dotze apòstols i dins el discurs de la missió. És un ampli recull de recomanacions de Jesús als apòstols de cara a la missió. Posa en relleu el fet que la missió dels dotze és la continuació del ministeri de Jesús, i és un reflex també de la situació de la comunitat cristiana en temps de l'evangelista, en la qual hi havia persecucions d'adversaris externs, com els jueus i els invasors romans, a més de la pròpia conflictivitat interna.\nPer això, en aquest text, es marquen quines han de ser les disposicions dels seguidors del natzarè. Mateu assenyala per a la seva comunitat que qui vulgui ser deixeble i seguidor de Jesús ha de viure en conflicte. Ser deixeble suposa trencar certes tradicions que ens lliguen, fins i tot les familiars. No es tracta de trencar afectes familiars, sinó llaços que no ens deixen lliures. Pel que fa a l'expressió «qui haurà guanyat la seva vida, la perdrà, però qui l'haurà perduda per causa meva, la trobarà», es refereix a qui orienta la seva vida cap al guany i l'èxit al marge de qualsevol altra consideració fonamentada en l'Evangeli. S'al·ludeix al fet que cal un seguiment radical del Crist, que vol dir anar més enllà dels propis llaços familiars, obrint-se cap a un amor més gran i fratern.\nEn la segona part d'aquest fragment, l'evangelista explica com acollir els enviats de Jesús. En temps del natzarè era habitual la idea que l'enviat és igual al qui l'envia. Aquí, doncs, no es tracta d'un simple gest d'hospitalitat, sinó de l'acolliment que es fa a Déu a través dels seus enviats. El text assenyala que cal acollir profetes i justos com a membres de la pròpia comunitat. Com a profetes es podria referir als missioners itinerants. Després en el text parla de l'acolliment als més petits, i en aquest cas sembla referir-se als membres més pobres i desvalguts de la comunitat. Per tant, cal acollir primer els pobres i fer-ho amb una solidaritat àmplia i oberta, que va més enllà dels llaços més propers que a vegades ens limiten.\nEl seguiment de Jesús és un seguiment radical. Vol dir renunciar a nosaltres mateixos i a allò nostre, però sense anar en contra de la nostra voluntat i llibertat, i posant Jesús i el seu missatge al centre de la nostra vida.


Tema "Amb gust i elegància"\ni el gran clàssic de la Pantera rosa.\nEn David Vargas s'ha lluït tambè aquest semestre. Ha enregistrat un tema clàssic del gran saxofonista Charlie Parker el tema es titula Au privave. En David, apart de tocar el tema d0en Charlie Parker, tambè reprodueix el seu solo. al final del solo transcrit d'en Parker, en david fa el seu propi solo.\nBona feina David!!!\nEl tema d'en Parker.\nTambé una foto antiga d'en David\nEn Daniel Prieto i en Nil Raich han interpretat un bonic tema de Pop molt conegut\ni els ha quedat prou bé... ells fa poquet que toquen el saxo.\nNois... tenim la foto pendent de fer, val?----\nLa Sandra i la Marta han arrodonit un bon curs amb el tema oh, When the saints!!... ha quedat pro bé, escolteu si no....\nWhen the saints!! interpretat per la Sandra Vilamanyà i la Marta Jàtiva.\nTambé tenim les fotos pendents!!!!\nEn Sergi i la Xènia han enregistrat el tema Florens... va quedar prou bé, llàstima no tinguèssim temps a enregistrar els solos!!!! esperem que el concert de fi de curs surtin bé!!!\naquest si que tenen foto!!!!\nL'Anna Planas ha fet molt bona feina.. un bon semsetre i així de bé li han quedat els dos temes que ha tocat.. en el segon fa dos inprovisacions i les he posades les dues ... no creieu que toca dos clarinets alhora he????\nTema del LLac dels Cignes. de Txaikovski\ni aquí podreu escoltar un tema meu interpretat per l'anna amb un solo seu inclòs.\nFinalment en Miquel s'ha decidit a enregistrar el seu primer tema amb el saxo... deu ni dor!!! finalment ha sortit prou bé MIquel, felicitats!!\nOh, When the saints!!! Miquel Cervantes.\nLa Joana ha treballat molt aquest curs, i ara veure el que es pot fer amb 10 mesos de pràctica continuada del saxo:\nEL tema dels Elefants d'en Mancini. amb un gran solo de la Joana!!!!\nmolt bona feina Joana!!!\nLa Berta aquest semestre no ha acabat bé.. s'ha trencat el canell i no hem pogut enregistra el tema del Jackson.. dono fe de que et quedava molt bé!!!\nI finalment la Gemma ha enregistrat el preciós tema de la pel·licula del mag d'Oz. El solo estava escrit. i l'ha interpretat molt be!!! felicitats Gemma!!\nEl bonic tema de la Gemma Vilanova\nres més que tingueu un bon estiu!!!!\ni molta salut!!!


Innovació tecnològica i educació, de la mà cap a nous mod...\nInici | Actualitat | Notícies | Innovació tecnològica i educació, de la mà cap a nous models d'aprenentatge\nRedacció - EAE Business School de Barcelona ha acollit l'acte "Formació sense límits i personalitzada: el nou paradigma educatiu" organitzat per Talent Shakers, el moviment impulsat per Oryon Universal que aposta per promoure i fomentar el talent emprenedor a Espanya. En l'acte s'ha posat el focus en la necessitat d'invertir en formació i educació i s'ha debatut sobre les possibilitats de la innovació tecnològica aplicada all sector formatiu-educatiu, com s'està afrontant la transició cap a un model formatiu cada vegada més digitalitzat i els grans desafiaments als que s'enfronta el sector.\nLa pandèmia de la COVID-19 ha dissipat els dubtes sobre la urgent necessitat d'implementar la transformació digital en un sector clau com és la formació. I aquí és on el sector EduTech té ja un llarg camí recorregut. No és un concepte nou, però sí que ha renovat el seu valor estratègic gràcies a l'interès de les economies en aprofitar els avenços tecnològics per enriquir els models d'aprenentatge. "La inversió en startups formatiu-educatives creix a tot el món i els inversors comencen a veure l'atractiu de la indústria espanyola pel potencial que el sector té gràcies a l'idioma", explica Anindya Saha, inversor i director d'EAE Invierte, la plataforma d'inversió que es dedica a donar suport a estudiants i alumnis d'EAE en projectes innovadors. "La diferència entre l'educació i altres sectors és prou clara: sempre hi ha necessitat. I, curiosament, augmenta la seva demanda quan hi ha una crisi econòmica ", conclou Saha.\nI és que el sector tecnològic s'ha convertit en l'aliat del coneixement i l'aprenentatge. "Fins ara teníem sempre un mateix llibre per aprendre. Avui les noves tecnologies ens permeten adaptar\naquest llibre a noves maneres i formes d'aprendre", apunta Pau Garcia-Milà, CEO i fundador de Founderz, la primera escola online d'emprenedoria amb un programa formatiu que permet triar com i quan "aprendre a emprendre" a través de vídeos de 10-15 minuts de durada que l'alumne pot consumir a demanda. I és que el microlearning és un model formatiu que a poc a poc s'està imposant i que aconsegueix uns òptims resultats d'aprenentatge a curt termini.\n"En un context en què la formació digital està a l'ordre del dia volem tenir la informació al nostre abast i poder respondre les nostres preguntes en el moment en què ens les plantegem" explica Elena Trias de Bes, CEO d'Wonderkids Connect, una comunitat online formada per professionals especialitzats en acompanyament i educació emocional per a famílies amb fills. Amb una àmplia varietat de micro-càpsules gravades per professionals especialitzats en família, aporta a pares i mares consells pràctics per a "ajudar els seus fills a conèixer-se millor, desenvolupar la seva autoestima, les seves habilitats emocionals i potenciar els seus talents".\nGamificació, una tendència que va en augment\nUna altra de les tendències en el sector de la tecnologia educativa és la gamificació. El joc és un mètode que demostra ser cada vegada més eficaç per fomentar un aprenentatge actiu ja que l'alumne té l'obligació d'implicar-eliminant l'acció passiva d'escoltar una lliçó. "Un alumne que és partícip del seu procés d'aprenentatge és un alumne motivat", assegura Ignacio Barriendos, CEO d'DoGood People, una startup que ha desenvolupat una app que permet a institucions educatives involucrar als seus estudiants activament en estratègies de sostenibilitat corporativa. "Gràcies a la gamificació hem aconseguit que els alumnes incorporin hàbits sostenibles al seu dia a dia i que l'experiència sigui atractiva i divertida", explica Barriendos.\nTots els ponents coincideixen que les noves tecnologies no seran un obstacle per l'aprenentatge. Simplement, els coneixements seran assimilats de forma diferent. "L'ésser humà evoluciona cap a una mena d'aprenentatge multitasca. Això significa que la informació ja no estarà concentrada en un mateix lloc, sinó que les persones assimilaran petites dosis d'informació al mateix temps i procedents de diferents mitjans ", conclou Pau Garcia-Milà.\nEl Talent & Knowledge Summit arriba a l’ISE 2022


Emgleo Breiz - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEmgleo Breiz (Entesa Bretona) és una associació encarregada de la promoció i ensenyament del bretó. El seu president actual és Fañch Broudig.\nLa federació es va constituir el 1955 amb la finalitat de promoure la llengua bretona en l'educació, la informació i la vida pública. Condemna des del principi els compromisos d'alguns militants polítics i culturals bretons durant l'ocupació nazi i afirma el seu compromís amb el bretó popular. Aplega les principals associacions de Bretanya en l'edició de l'ortografia universitària del bretó. Les principals són Ar Falz, Bleun Brug, Kendalc'h, el cercle de dansa War'l leur, Al Leur Nevez de Quimper, Skolig al Louarn de Bro Leon, Ar Skol Vrezoneg de Brest, Ar Skol dre Lizer i Brud Nevez.\nEs distingeix de Kuzul ar Brezhoneg, qui des de 1959 aplega publicacions i associacions que adopten la peurunvan, ortografia unificada, i d'altres (com la revista literària Al Liamm) que va prendre com a referència el treball realitzat abans i durant la guerra per la revista Gwalarn.\nEn els anys 1950-1960 (fins a mitjan 1970) publicà llibres en bretó amb l'etiqueta Emgleo Breiz\nAr Falz -Skol Vreiz, qui s'est ralliée par la suite à une troisième orthographe, avant d'adopter le peurunvan majoritaire et de créer les éditions Skol Vreizh; Falz Ar-Skol Vreiz, i la revista del mateix nom amb el seu extra Ar Falz-Skol Vreiz llarg dirigida per Per-Honoré, de Pourin-lès-Morlaix, que va adoptar una tercera ortografia abans que adoptar el peurunvan majoritari i crear edicions Skol Vreizh;\nLa revista i edicions Brud abans Brud Nevez, que va publicar nombrosos llibres, poemes, contes curts, novel·les, traduccions, dirigit ara per Fañch Broudig.\nEdicions Emgleo Breiz representa actualment una posició marginal en la publicació en bretó. El seu catàleg ofereix més de 450 llibres (catàleg que enumera totes les edicions Brud Nevez, Ar Vrezoneg Skol i Emgleo Breiz). L'editorial publica entre 10 i 15 llibres en bretó cada any, però amb tirades curtes.\nL'acció d'Emgleo Breiz amb Armand Keravel com a principal animador, en particular durant les seves visites a la ràdio en els anys 1970 per la defensa de la cultura bretona es fa en un ambient totalment apolític, lliure de tota presa de posició ni posant en qüestió la presència de l'Estat francès a Bretanya. També dóna suport la campanya Ar Brezhoneg er Skol, per a l'ensenyament del bretó a l'escola, per la que va recollir nombroses signatures el 1967, i va publicar alguns articles a Combat socialiste, òrgan del PSU.\nEntre els seus principals activistes hi ha hagut el germà Visant Seité, creador del curs per correspondència de bretó Skol dre Lizer, l'arquebisbe auxiliar de Quimper Vincent Favé, Armand Keravel, Per-Jakez Hélias, Loeiz Roparz, Andreo ar Merser, Charlez ar Gall, Marie Kermarrec, Anna-Vari Arzur, Gilles Goyat, Remi Derrien, Patrig Gouedig, Jakez Andre, Louis Grall i altres.\nWeb d'Emgleo Breiz\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Emgleo_Breiz&oldid=21436730»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 jul 2019 a les 18:08.


Els instruments musicals serveixen per interpretar la música. Hi ha instruments musicals naturals que són tradicionals a totes les societats. El més destacat és la veu humana encara que també trobem entre ells la percusió corporal.\nEls instruments fabricats poden ser molt senzills, com per exemple pals que es colpegen entre si, i formen part de rituals arcaics. Els instruments actuals procedeixen de civilitzacions antigues. Els de vent i percusió van arribar a Europa a través de musulmans i bizantís des de el Mediterrani Oriental. En canvi, els instruments de corda tenen un origen europeu encara que molts segles abans hi havia arpes hebrees i egipcies de les que no saben el número exacte de cordes.\nFont d'informació: Text extret de la base de dades Enciclonet, article "Instrumentos musicales"


Estàs en: Inici > Notes de premsa > L'IVACE dóna suport a la UPV per al desenvolupament d'un Centre Integral d'Innovació digital de referència en Robòtica\nEl conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent, en la seua qualitat de president de l'IVACE i el rector de la Universitat Politècnica de València, Francisco José Mora, han signat aquest matí un conveni de col·laboració per a la posada en marxa d'un Centre Integral d'Innovació Digital en Robòtica per a la Indústria 4.0.\nA través d'aquest conveni, l'IVACE donarà suport a la UPV amb 225.000 euros durant el present exercici per al desenvolupament d'aquesta activitat a càrrec de l'Institut Universitari d'Automàtica i Informàtica Industrial (ai2).\nRafa Climent ha explicat que l'objectiu d'aquesta iniciativa és que aquest Centre Integral valencià "servisca de referència" per a\nles empreses de fabricació que requereixen solucions d'innovació en el camp de la tecnologia robòtica i altres tecnologies habilitadores 4.0 i que "tots els sectors es vegen beneficiats pels desenvolupaments en robòtica".\nPer la seua part el rector Francisco Mora s'ha mostrat molt satisfet amb aquesta iniciativa, ja que "permetrà a la UPV reforçar els seus vincles amb l'entorn productiu" i, alhora, facilitarà a les empreses "el contacte directe amb la investigació".\nL'Institut Universitari d'Automàtica i Informàtica Industrial (Institut ai2) treballa des de l'any 2016 per a generar un ecosistema\nd'innovació digital (DIH Hub) amb el qual estimular l'adopció de la robòtica, els sistemes cíber físics i la intel·ligència\nartificial per part de les pimes valencianes.\nGràcies al suport de l'IVACE, s'abordaran tres línies d'investigació. Una dedicada a la robòtica col·laborativa en manipulació, és a dir, la investigació en sistemes de manipulació d'objectes amb robots col·laboratius. Una altra centrada en l'aplicació dels robots a activitats de logística, i una última, vinculada a la inspecció de qualitat d'objectes mitjançant braços articulats amb sistemes de visió artificial en tres dimensions.\nSegons els experts, la utilització de robots col·laboratius redundarà en beneficis per a les petites i mitjanes empreses valencianes. Aquests robots, més senzills de programar i que poden fer tasques molt diverses, poden ser utilitzats en múltiples àrees, la qual cosa fa que la inversió en ells resulte més rendible a les pimes.\nTambé està previst el desenvolupament d'una plataforma virtual i col·laborativa que impulse la generació i difusió de coneixement per part dels equips d'investigació – comunitat DIH – facilitant així l'accés a la informació a les indústries 4.0.\nLes inversions en equipament per a activitats d'I+D independent també estan contemplades, així com l'adquisició d'infraestructures per a l'avanç del coneixement i nous desenvolupaments cientificotècnics, entre altres.\nLes activitats impulsades a través del present conveni s'han d'alinear amb les prioritats i contribuir a la consecució dels objectius de l'Estratègia d'especialització intel·ligent en investigació i innovació (RIS3CV) de la Comunitat, especialment en relació als\nprocessos avançats de fabricació i producte innovador.\nLa vigència del conveni s'estendrà fins al 31 de desembre de 2019.


Читать книгу Els Deu Mil, автор Ксенофонт онлайн страница 3 на сайте booksonline.com.ua.\nbell nou a Cilícia, pel camí més ràpid, i amb ella les tropes de Menó, i Menó mateix. Cirus, amb la resta, travessa la Capadòcia, en quatre etapes, vint-i-cinc parasangues, fins a Dana, ciutat poblada, gran i rica. Hi romangueren tres dies: durant els quals Cirus, féu morir un persa, Megafernes, portaestendard reial, i un cert altre, oficial superior, acusant-los de conspirar contra ell.\nD'allí, provaren de llençar-se dins la Cilícia: però s'hi entrava per un camí de carros, d'allò més ert, impracticable per un exèrcit si algú li posés obstacles. Fins es deia que Siènnesis era a les altures, guardant l'entrada: per això romangué un dia en el pla. L'endemà, arriba un missatger dient que Siènnesis havia abandonat les altures, perquè havia sabut que les tropes de Menó ja eren a Cilícia part de dins les muntanyes, i havia sentit a dir que les trirrems voltaven les costes de Jònia cap a Cilícia, comandant Tamó les dels Lacedemonis i les del mateix Cirus.\nCirus davalla, i travessa aquest pla, em quatre etapes, vint-i-cinc parasangues, fins a Tars, ciutat de la Cilícia, gran i rica. Allí era el palau del rei de Cilícia: pel mig de la ciutat s'esmuny un riu, Cidnos per nom, ample de dos peltres. Els habitants abandonaren aquesta ciutat, fugint amb Siènnesis cap a un lloc fortificat damunt les muntanyes, llevat dels hostalers. Restà així la gent de marina, habitants de Soli i d'Issos. Epiaxa, dona de Siènnesis, havia arribat a Tars cinc dies abans que Cirus. En el passatge de les muntanyes que menen al pla, dues companyies de l'exèrcit de Menó s'havien perdut. Els uns deien que havent-se posat a rapinyar, les havien destroçat els cilicis; els altres, que havent-se endarrerit, i no podent trobar ni la resta de l'exèrcit ni els camins, s'havien esgarriat i havien mort. Aquestes companyies eren de cent hoplites cadascuna.\nEls altres, en arribar, barrejaren la ciutat de Tars, furiosos per la pèrdua dels companys, el palau reial i tot. Cirus, tot d'una d'entrar a la ciutat, envià a dir Siénnesis que vingués a ell. Siènnesis respongué que no s'havia fet mai a mans de ningú més fort que ell, i que no volia presentar-se per aleshores i tant a Cirus fins que la seva dona no el n'hagués convençut i ell no hagués rebut fermances. Després de les quals coses havent entrat en conferència, Siènnesis donà a Cirus molts de diners per a l'exèrcit, i Cirus a Siènnesis els presents que es consideren més honrosos de part del rei: un cavall amb el fre d'or, un collaret d'or, uns braçalets, una simitarra d'or, i una túnica persa. Li promet també que el seu territori no serà més barrejat, i li permet de rependre els esclaus arrabasats, onsevulla que s'escaigui.\n(1) La infanteria més lleugera, armada només d'armes llancívoles.\n(2) El nom de peltastes s'aplica sovint a l'infanteria lleugera en general; o mès especialment a unes tropes d'atac, intermitges entre els hoplites i els gimnetes, de les quals l'arma característica era la pelta, petit escut ordinàriament de vímet recobert de cuiro.\n(3) Milla legal de l'imperi persa. Podria calcular-se'n l'equivalència en uns 5 quilòmetres i mig.\n(4) Mida de longitud àtica, que valia 100 peus, o siguin uns 30 metres.\nREVOLTA DELS SOLDATS\nCirus i l'exèrcit romangueren allà vint dies: perquè els soldats, es negaven a anar més lluny. Sospitaven ja, en efecte que anaven contra el Rei: i deien que no s'havien llogat per això. Clearc, el primer, vol fer marxar els seus per la força; però ells, començaren a tirar-li, a ell i a les seves adzembles, tot d'una que es posa en marxa. Clearc llavors de ben poc va escapar-se de ser apedregat. Tot seguit, coneixent que era impossible d'obligar-los per la força, reuní una assemblea dels seus soldats. D'antuvi, esclafí el plor, i s'estigué una bella estona sense dir res: tothom que el veia, se n'estranyava i callava. A la fi digué:\n-Soldats, no us n'estranyeu que suporti difícilment les presents circumstàncies. Perquè Cirus era el meu hoste, i desterrat de la pàtria m'honrà i encara em donà deu mil darics. Els quals jo no els he pres i me'ls he desat per al meu ús particular, ni els he esmerçat en els meus plaers, sinó que els he despès per a vosaltres. I d'antuvi he fet la guerra contra els Tracis, i amb vosaltres els he castigat per amor de Grècia, traient-los del Quersonès quan volien pendre aquesta terra als colonitzadors grecs. Després que Cirus ens va haver cridat, us em enduc amb mí i parteixo a fi de servir-lo si necessitava res, en paga del bé que he rebut d'ell. Però ja que no voleu acompanyar-me, caldrà, o que traient-vos a vosaltres jo resti l'amic de Cirus, o que enganyant Cirus me'n vagi amb vosaltres. Si faig el que és just, no ho sé: però us trio a vosaltres; i amb vosaltres, qualsevol cosa que calgués, la patiré. I no dirà mai ningú que jo, havent dut grecs a terra de bàrbars, he traït els grecs i he preferit l'amistat dels bàrbars. Així, ja que vosaltres no em voleu obeir ni seguir, jo us seguiré a vosaltres i patiré el que calgués. Perquè us considero com la meva pàtria i els meus amics i els meus companys d'armes, i amb vosaltres jo crec que seré honorat per tot arreu on aniré; orb de vosaltres, sóc incapaç, jo crec, ni d'ajudar un amic ni de rebutjar un enemic. Com que jo, doncs, aniré on aneu vosaltres, vosaltres teniu de decidir.\nAixí parlà. Els soldats, tant els seus com els altres, en sentir que deia que no volia marxar contra el Rei, aplaudiren: i més de dos mil dels de Xènias i de Pasió, prenent armes i bagatges passen al camp de Clearc. Cirus, embarbesclat i afligit envia a cercar Clearc; el qual li diu que no hi vol anar, però d'amagat envia un missatger a dir-li que estigui tranquil, que tot s'arreglaria com cal: li encomana ensems d'enviar- lo a cercar: però ell cop de dir que no volia anar-hi. Després de la qual cosa, havent reunit els soldats, els seus i els que s'havien ajuntat a ell, i els altres que volguessin, digué:\n-Soldats, Cirus es porta evidentment amb nosaltres, tal com nosaltres amb ell: perquè ni nosaltres som ja els seus soldats, puix que no el seguim, ni ell és ja qui ens dóna la paga. Que ell es creu damnificat per nosaltres, jo ho sé: així, quan ell m'envia a cercar no vull anar-hi; sobretot de vergonya, perque conec al fons de mi que l'he enganyat, i després perquè tinc por que no m'agafi i no m'imposi un càstig pels torts que es creu que li he fet. No em sembla pas, doncs, que sigui hora d'adormir-nos, i de no passar cap ànsia per nosaltres, sinó d'escatir el que cal fer després de tot això. I mentre romandrem aquí, em sembla a mí que cal veure quina és la manera més segura de romandre; si s'acorda de partir, de quina manera més segura partirem, i com tindrem els queviures: perquè, sense, ni el general ni el simple soldat no són bons per a res. Cirus és un home preciós per a qui li sigui amic, i un enemic dificilíssim per a qui li mou guerra, i té forces de peu i de cavall i navals, que tots veieu i que tots coneixeu, perquè no sembla pas que estiguem establerts gaire lluny d'ell de manera que és hora que cadascú digui el millor que sàpiga.\nHavent dit això, callà.\nTot d'una uns quants s'aixecaren, els uns espontàniament per dir el que pensaven, els altres alliçonats per Clearc, per demostrar quin mal pas era de romandre o d'anar-se'n sense l'assentiment de Cirus. Un, fent veure que tenia pressa per tornar com més aviat a Grècia, digué que, si Clearc no sabia conduir-los, calia com més aviat millor elegir altres generals, comprar queviures, ja que el mercat era al camp dels bàrbars, i plegar els bagatges: i després anar a demanar vaixells a Cirus per fer-se a la vela: i si no els donava, demanar a Cirus un guia que els dugués per territori amic.\n-I si no ens dóna el guia, formem-nos en ordre de batalla com més de pressa, i enviem a ocupar les altures, a fi que prenent-nos per mà no les ocupin ni Cirus ni els Cilicis, els quals tants de presoners tenim i tants de cabals hem arrabasat.\nAixí parlà aquest. Després d'ell Clearc digué aquests mots:\n-El que és de comandar jo aquesta expedició, que ningú no me'n parli; perquè hi veig molts de motius pels quals no ho he de fer. Ara, l'home que escollireu jo l'obeiré fins on més se pugui: perquè veieu que sé deixar-me anar com el qui més.\nDesprés d'ell se n'aixeca un altre, fent veure la innocència d'aquell que aconsella de demanar vaixells, com si Cirus no hagués de continuar el viatge, i fent veure com seria innocent de demanar un guia a aquell «al qual espatllem l'empresa»:\n-Si ens fiem del guia que Cirus ens doni, què ens impedeix d'enviar Cirus a ocupar les altures pel nostre


actes | Feministes per la Independència\nAgraïm a les companyes Carmen i Isabel, de Les Kellys (Kellys Barcelona), haver vingut a Ca la Dona i donar-nos l’oportunitat de trobar-nos, compartir lluites i desitjos per un país millor, segures que, entre totes, serà realitat.\nReiterem el nostre suport a la lluita de Les Kellys i us convidem a llegir la declaració ” Volem un país lliure amb Treball Digne”. Moltes gràcies a la nostra companya FxI Roser Pineda.\nVOLEM UN PAÍS LLIURE, AMB TREBALL DIGNE\nDonem suport a la lluita de les KELLYS !\nLa mobilització sindical de les Kellys permet una reflexió important que hauríem de tenir present per construir UNA REPÚBLICA FEMINISTA.\nEl nom de les Kellys prové d’un joc de paraules referent a lasKelimpian. Les Kellys són treballadores assalariades de neteja i són un exemple clar de les contractacions més precàries, de jornades interminables, de condicions d’explotació inhumanes, tot dintre d’una indecent normalitat i legalitat que ve dictada per la cultura patriarcal i el mercat capitalista d’explotació laboral.\nLes autoanomenades Kellys són dones que treballen principalment en hotels: fan les habitacions, els llits, netegen la roba, els vàters i els banys. Cobren 2€ per netejar una habitació i la seva feina representa moltes vegades un risc per a la seva salut.\nLa feina de les Kellys és important i necessària perquè cada matí surtin de l’hotel persones perfectament descansades, netes i preparades per a les seves activitats. Sense el treball de les Kellys la vida seria molt complicada. Podem imaginar-nos la vida sense les que netegen? Que difícil seria! El mateix que passa a casa. Com seria una vida amb els banys bruts i la roba per rentar? Qui neteja els nostres vàters, les nostres habitacions? Qui renta i planxa la nostra roba? Qui ho fa, cobra per fer-ho? .Quin salari? És evident que la cultura patriarcal menysprea coses tan importants per a la vida de les persones com són les tasques de cura i la neteja, imprescindibles per sostenir la vida. Són activitats considerades com temps residual, no productiu i esdevenen un treball invisible, en primer lloc perquè les hem de fer les dones i en segon lloc perquè el sistema només valora la rendibilitat i l’acumulació de capital.\nTot i que el segle XX ha estat la fi de la supremacia del sexe masculí i les dones hem guanyat espais i drets, els treballs imprescindibles per a la vida que, tradicionalment, han fet les dones, han continuat sent menystinguts, degradats i invisibilitzats i, en conseqüència, mal pagats i desprestigiats socialment. Davant això les dones patim una constant inadequació perquè el nostre temps i les nostres vides estan lluny del que l’economia capitalista considera important.\nLa cura en la construcció d’un país nou\nLes feministes hem denunciat moltes vegades com l’economia capitalista dona l’esquena a les necessitats de la vida de la gent i a la preservació dels recursos del planeta, perquè es mou en termes de rendibilitat i acumulació de capital sense més contemplacions i en contra del sentit comú. Per això les feministes veiem en la lluita per la independència de Catalunya una oportunitat de fer un nou plantejament en favor de la cura, de la conciliació del treball amb la vida personal i familiar i del treball digne. Això comporta la construcció d’un nou país i d’una nova Constitució.\nSi en aquesta revolució no es pot ballar, no m’hi apunto (Emma Goldman)\nEl feminisme no ha estat mai una llista de drets, sinó una pràctica de llibertat política. Pràctica que permet de qüestionar el sistema patriarcal existent i que obre camins per aconseguir una vida digna. Però tota acció pressuposa un risc i el resultat pot ser moltes vegades sorprenent i inesperat. Hem de córrer aquest risc per avançar. I hem de cercar noves maneres de fer-ho.\nEn aquest sentit les Kellys, com les feministes, no segueixen un model de lluita predeterminat, sinó que es posen en joc al carrer, a les manifestacions de tota mena;, fan pel·lícules, cartells, samarretes, musicals; qüestionen el sistema d’arrel; són una explosió de creativitat per transgredir i denunciar l’actual sistema d’explotació, exposant el seu cos en diversitat de talles, color de pell. La llibertat està palesa en l’espai on intervenen. Fan allò que les feministes hem fet sempre: ACTUAR. Actuar és ser lliure. I actuen amb la resta de companyes. Les actuacions de les Kellys van més enllà de les dels actuals sindicats, preocupats en reformar allò irreformable. Totes sabem que es tracta de voluntat política permetre o no les externalitzacions, els salaris d’explotació, etc. Les Kellys han creat una autoorganització amb més participació que l’habitual en un sindicat i amb un compromís superior. Les Kellys, amb la seves accions, han ressaltat la vàlua i autenticitat de les dones en relació amb altres dones, de manera oberta i posant en joc uns valors que socialment mai no han estat reconeguts.\nPerquè en la cultura oficial hi ha pocs models de llibertat femenina, perquè la cultura ve marcada pels privilegis masclistes de manera implícita o explícita. Crear una xarxa de contracultura, amb posicions radicals contra l’androcentrisme actual, una cultura oberta, inclusiva, participativa i amb autenticitat, on es defensa i es posa en joc el cos i els sentiments de les persones davant de la masculinitat jeràrquica, racista i tradicional. Es tracta de sortir de la lògica cultural patriarcal, de creure que la utopia és possible i de reinterpretar sentir des del cos. Perquè la cultura actual destrueix els cossos posant-los com a objectes del desig i de consum, i, en aquest terreny, les dones ens en duem la pitjor part. La lluita de les Kellys és la lluita de les feministes. I el feminisme és l’organització més àmplia, diversa i diferent que mai ha existit; és, en realitat, una contra cultura, una autoconsciència davant la cultura instrumental del masculí dominant.\nPer una República Catalana Feminista\nDavant immobilisme totalitari del Govern Espanyol, les feministes independentistes apostem per una República Feminista i això vol dir, entre d’altres coses, un nou país amb un treball digne. FxI donem total suport i seguim amb la màxima atenció la lluita de les Kellys perquè posa a la vista de la societat una oportunitat de pràctica feminista lliure.\nCatalunya ha començat un procés importat; si Catalunya guanya, guanyen tots aquells que lluiten per les llibertats polítiques. També Espanya i també Europa i el món. I guanyem les dones. No podem afegir un país més a la llarga llista de països sense llibertat. No poder celebrar un referèndum a Catalunya és un fracàs, no només pels independentistes sinó també per tots aquells que creuen i defensen les llibertats de les persones, del pobles i, també, per al feminisme.\nLes feministes independentistes demanem el suport, la participació i l’acció feminista en aquest procés de Catalunya. Encara tot està per fer i tot s’ha de decidir: Endavant la Republicà Feminista!\nCa la Dona, 4 de setembre 2017\nCa la Dona, carrer de Ripoll 25, Barcelona\nCategories: actes, crides, notícies, noupaís | Permalink.\nDilluns 4 de setembre ens retrobem a Ca la Dona per conèixer l’experiència de lluita de Les Kellys.\nA la República que volem, les situacions que coneixerem dilluns vinent no es poden admetre. Treball digne per a totes! Un país no pot ser ni lliure ni digne si consenteix que les ciutadanes siguin explotades.\nDeclaració suport a Les Kellys: VOLEM UN PAÍS LLIURE amb treball digne\nA les 19h Ca la Dona, Ripoll 25 de Barcelona\nCategories: actes, agenda | Tags: donespelsí, leskellys, treball digne | Permalink.\n28M:: Vermut Diàlegs feministes sobre referèndum i república, de 19h a 21h, a Ca la Dona\nEl dia 28 de març (dimarts), de 19h a 21h, us convidem al vermut Diàlegs feministes sobre referèndum i república. Plantegem un debat obert, on totes puguem parlar des de les il·lusions, expectatives, dubtes o pors sobre el referèndum, la desobediència, o la necessitat de fer xarxa entre feministes per aconseguir una república feminista, sigui quin sigui el resultat final de procés polític que estem vivint Catalunya.\nCom el conjunt de la ciutadania, les feministes i les associacions de dones som diverses, no havent-hi unanimitat sobre l’abast i la manera de fer efectiu el dret a decidir o a l’autodeterminació. Això no treu que no ens plantegem reflexionar plegades al voltant dels interrogants que travessen les nostres lluites: Què hi ha en joc per a les dones? Fins a quin punt representa una oportunitat per despatriarcalitzar les institucions i estructures polítiques, socials i econòmiques? On és el moviment feminista en aquest debat?\nPer començar la vetllada hem convidat a Itziar González i Virós i a Carme Porta i Abad, dues de les 4 dones que formen part del grup que ha redactat el Manifest pel Pacte Nacional pel Referèndum, per tal que ens presentin aquesta iniciativa.\nDesprés, des de la diversitat dels feminismes, obrirem un espai on compartir il·lusions i neguits sobre la situació política del país. Us animem a totes a ser-hi.\nCategories: actes, agenda | Tags: referèndum, RepúblicaCat | Permalink.\nBenvolgudes companyes, Feministes per la Independència us convoquem divendres 18 de novembre a l’acte de suport a les Dones Andorranes, serà a La Cuina, de la Bonnemaison, a les 18:30h. Diferents Grups de Dones ens trobarem divendres per signar el seu manifest de suport. Escampeu tant com podeu!\nL’Associació Stop Violències d’Andorra ja fa temps que reivindica la flagrant situació de desemparament en la que es troben les nostres veïnes andorranes, especialment pel que respecta a la violència masclista. El passat 28 de setembre d’enguany, arrel de la manifestació en contra de la penalització de l’avortament, una de les membres de l’entitat va venir des d’Andorra per deixar clar a la Plaça Sant Jaume de la necessitat del suport extern per a canviar la situació al coprincipat, tant pel que fa a la violència masclista, institucionalitzada i social, com al tema de l’avortament.\nA Andorra quasi no hi ha estadístiques sobre violència masclista i els pocs nombres disponibles, es classifiquen com a casos de violència familiar i/o conjugal. La quantitat que inverteix el país en aquest tema és de 83.728, 52 euros. La majoria de sentències són favorables als maltractadors i, fins i tot, es falla que la dona hagi de pagar mensualment la manutenció dels fills comuns. D’altra banda, any rere any, les qui volen avortar han de marxar a França o Espanya perquè l’avortament és penat amb fins a 3 anys de presó. Tot plegat, a més, agreujat per l’aïllament social i geogràfic de les ciutadanes andorranes que intenten canviar l’ordre estàtic establert.\nDes de la manifestació del 28 de setembre fins avui, les feministes andorranes han engegat una recollida de signatures per demanar la despenalització de l’avortament en els tres supòsits bàsics. El nombre total de signatures favorables s’enviaran per carta certificada al Consell d’Europa: GREVIO i CEDAW perquè els polítics d’Andorra siguin pressionats externament i finalment reaccionin.\nAprofitant que la presidenta d’aquesta Associació vindrà des d’Andorra a impartir un taller en el XII Fòrum contra les Violències Masclistes, estem organitzant un acte simbòlic d’adhesió al manifest que es presentarà al GREVIO i la CEDAW. Per això, necessitem que els grups feministes vingueu a firmar simbòlicament el manifest i ajudeu, així, a visibilitzar la lluita feminista de les andorranes, potenciant la seva veu davant de les institucions europees.\nL’acte serà a La Cuina, Espai Francesca Bonnemaison el proper divendres 18 de novembre a les 18’30 de la tarda. Només cal que vingueu i firmeu en el manifest de gran format que hem preparat per a visibilitzar la seva lluita.\nLa Cuina, Espai Francesca Bonnemaison. Carrer Sant Pere Més Baix 7, Barcelona\nVENIU I JUNTES, PODREM CANVIAR ANDORRA!\nSi esteu a favor d’aquest manifest, envieu un email amb el títol: Simanifestavortamentandorra a donesnoestandards@hotmail.com o podeu omplir el formulari que trobareu aquí : web donesnoestandards, que estan centralitzant la recollida de suports des de Catalunya\nCategories: actes, agenda, crides | Tags: andorra, avortament, dret a decidir, relacions-exteriors | Permalink.\n16/11:: “La pràctica del tres voltes rebel” amb Anna Gabriel i Sabaté\nFeministes per la Independència tenim el plaer de convidar-vos al debat amb Anna Gabriel i Sabaté “La pràctica del tres voltes rebel”, el proper 16 de novembre a Ca la Dona.\nAnna Gabriel, feminista i actualment Diputada al Parlament de Catalunya, ens parlarà de com posem les dones i els feminismes al centre del procés constituent i la constitució per construir la República Catalana Feminista.\nS’ acosten temps que requeriran creativitat en la desobediència col.lectiva …pot la pràctica feminista ser un element clau que ens possibiliti fer realitat la República que volem?\nCa la Dona, carrer de Ripoll 25, dimecres 16 de novembre, a les 19h del vespre.\nSalut, Feminisme i Independència\nCategories: actes, agenda, noupaís | Permalink.\n13/10:: “Experiència de les dones en l’exercici del poder” amb Marta Selva\nFeministes per la Independència tenim el plaer de convidar-vos al debat amb Marta Selva “Experiència de les dones en l’exercici del poder”, el proper 13 d’octubre a Ca la Dona.\nMarta Selva, Codirectora de la Mostra Internacional de Films de Dones, ens parlarà des de la seva experiència com a presidenta del ICD del exercici del poder, amb la vista posada en la futura República catalana.\nSón possibles pràctiques feministes dins les institucions patriarcals?\nVolem un nou país lliure, independent i feminista.\nCa la Dona, carrer de Ripoll 25, dijous 13 d’octubre, a les 18:30h de la tarda.\nCategories: actes, agenda | Permalink.\n5Juliol: DONES, LLIBERTAT i INDEPENDÈNCIA amb Fina Birulés a Ca la Dona, 18:30h\nEl grup de dones de Ca la Dona, Feministes per a Independència, tenim l’immens plaer de convidar-vos a totes a la trobada amb Fina Birulés per parlar de DONES, LLIBERTAT i INDEPENDÈNCIA, el proper dimarts 5 de juliol a Ca la Dona, a les 18:30h de la tarda.\nConduiran l’acte Roser Pineda i Mercè Otero-Vidal.\nEn el camí de com construïm la República Catalana Feminista, sabem que sense la nostra desobediència i la nostra acció no hi pot haver canvis socials importants,i que, per tant, no volem desaprofitar l’oportunitat de reflexionar sobre com hauria de ser una república catalana independent construïda des de les llibertats femenines.\nFina Birulés i Bertran. Professora de Filosofia de la UB-Seminari de Filosofia i Gènere\nCa la Dona: Carrer de Ripoll 25 de Barcelona. Metro L4 Urquinaona


Brillant estrena del concert 'Germania 500' de l'Orquestra Simfònica de les Balears\n29 maig 2022 04:34\nContinuen els actes per recordar i reivindicar la Germania mallorquina 500 anys després. Aquest dijous s'ha fet al Teatre Principal de Palma el concert 'Germania 500', de l'Orquestra Simfònica de les Balears.\nL'espectacle commemora els 500 anys de l'alçament popular de l'any 1521 i compta amb la participació d'Antoni Mairata, compositor de la partitura, el director Bernat Quetglas, l'actor Rodo Gener, la cantant Marian Lush i la glossadora Maribel Servera.\nL'espectacle forma part del programa 'Illes Sonores', programa conjunt de la Fundació Orquestra Simfònica Illes Balears i la Direcció General de Cultura amb l'objectiu de fer sonar el patrimoni i cultura de les Illes Balears.\nLa Germania de Mallorca fou una fita rellevant en la història que no ha estat especialment recollida o tractada per la cultura popular en forma de cançons, rondalles o similars. La celebració del cinquè centenari de la Germania està servint per aprofundir en els coneixements sobre aquest esdeveniment tan transcendental per a la història de Mallorca.


AMICS UAB-Serveis Web\nInici > > Serveis Web\nLa web d'AmicsUAB serveix en primer lloc per estar al dia de les nostres activitats, publicacions i avantatges. Actualitzada constantment és un mitjà de comunicació d'Amics UAB amb els seus associats i simpatitzants.\nPrecisament per això està dotada de diferents eines interactives que permeten relacionar-se amb la informació publicada:\n1. Totes les pantalles poden ser compartides a través de xarxes socials o per correu electrònic amb un simple clic.\n2. Totes les seccions de la web tenen la seva adreça RSS de forma que es pot afegir fàcilment a un lector de feeds que ens avisarà quan es produeixin noves publicacions en aquesta.\n3. Tots els visitants es poden inscriure per a rebre el Butlletí mensual d'Amics UAB al seu correu electrònic.\n4. Els socis d'Amics, poden accedir a la part privada per a -entre altres coses- marcar quines són les seves principals àrees d'interès. De forma que els hi puguem enviar informació concreta quan hi hagi novetats sobre aquestes.\n5. Tant els socis com els que no ho són poden fer petició de reserva de places per als diferents actes convocats públicament. Per a això només cal clicar sobre el botó 'Reservar' i seguir el procediment.\nCatalanisme i Revolució Burgesa, 50 anys després


Transició nacional - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nantoni daura i jorba 12.06.2013 | 00:00\nomenço amb una reflexió òbvia, però que cal tenir tothora present: el procés d'emancipació nacional de Catalunya, que ja ha començat, no serà ni fàcil ni ràpid. Però, és clar, sigui quin sigui el resultat final una cosa ens ha de quedar clara, i és que mai més res no serà igual. Si no s'aconsegueix tard o d'hora l'objectiu, la venjança dels agents contraris a la independència serà implacable. No hi haurà mitges tintes.\nAquest miratge que va suposar la democràcia formal posterior al règim franquista s'ha esvaït definitivament. L'Espanya castellanocèntrica que va intentar bastir un nou projecte polític basat en la ideologia de sempre, banyada d'una prestesa modernitat, ha fracassat del tot, ja que no ha estat eficient des d'un punt de vista econòmico-social ni respectuosa amb les realitats nacionals no castellanes, que s'han intentat minoritzar i assimilar. La cultura del pacte i dels objectius compartits, basats en el respecte mutu és, desenganyem-nos d'una vegada, inexistent en aquestes latituds.\nEl moviment d'alliberament que fa temps que s'ha anat covant i que ha esclatat als darrers temps ha agafat molta gent amb el pas canviat. La incomoditat s'ha fet present en diversos àmbits polítics i empresarials. El moviment sobiranista, nascut de baix cap a dalt, està sent obert, participatiu, generós i inclusiu. Ben poc passional, sortosament. Ben a l'inrevés del bloc dit unionista, on predomina la coacció, l'estirabot; la mala llet, en definitiva. Una anàlisi serena ens porta indefectiblement a admetre que l'única solució per garantir la viabilitat de Catalunya és disposar d'un estat propi i independent. I és per això que, deixant de banda el sentimentalisme, es té un especial interès a no deixar ningú fora de joc. En canvi, des de l'altra vorera qualsevol cosa, inclús la mentida pura i dura, és vàlida per aconseguir l'anorreament definitiu del nostre país. Com ja s'ha dit àmpliament, els arguments atractius i positius per mantenir la situació actual són inexistents i tot es limita a refregar-nos per la cara una llei feta a mida que impedeix moure res. I, naturalment, a fer passar per sobre nostre el corró demogràfic del "poble espanyol". Així és com entenen la democràcia!\nJa sabem que hi ha qui preferiria no haver d'encarar-se a aquesta situació d'haver d'escollir. Però cal recordar que la ineficiència d'aquesta estructura estatal monocolor, i la manca absoluta de respecte cap a la nostra identitat fan irrespirable l'ambient i ens aboquen a fugir el més aviat possible.\nCom que s'adonen que la partida definitiva ja ha començat, a partir d'ara el bombardeig serà incessant per totes bandes. Cal estar, doncs, alerta a saber llegir adequadament els missatges subliminars que rebrem, com també mantenir-nos serens i desperts per veure amb claredat quins són els poders i interessos, molts d'ells d'aquí mateix, que volen frenar aquest procés amb arguments que pretenen ser objectius i racionals, però que responen només a ideologia pura i dura i, encara pitjor, a privilegis particulars. El nou llibre d'Hèctor López Bofill, La trama contra Catalunya, editat per Angle, realitza un bon retrat dels poders fàctics que es troben còmodes i gaudeixen de rèdits importants amb una Catalunya que, des de fa tres segles, només és una simple regió del regne borbònic d'Espanya. Anem avisats!


Massa expectatives per a una temporada que arrenca teba\nEl tot inclòs es consolida i davalla el nombre de contractes laborals a temps complet\nMANENA HUGUET Palma 02/06/2013 00:56\n260x366 ALCOHOL I SOL El mes de maig és habitual trobar grups d'alemanys que beuen i prenen el sol a la Platja de Palma. / ISAAC BUJ ALCOHOL I SOL El mes de maig és habitual trobar grups d'alemanys que beuen i prenen el sol a la Platja de Palma. / ISAAC BUJ\nLes Balears han estat i són terra de superar molts d'impediments. Tot i les baixes temperatures dels darrers dies, oficialment ja és temporada alta. Un se n'oblida fins que passeja pel balneari número 6 de la Platja de Palma. Desenes i desenes de grups de Kegel Club omplen la principal zona turística de les Illes. Es tracta de grups d'alemanys, la majoria de vegades homes i dones per separat, que formen part d'equips de bitlles, de futbol o d'altres hobbies que, una vegada a l'any, viatgen junts amb l'únic objectiu de divertir-se. "Vénen principalment els mesos de maig i juny i són bons clients. No són com els de juliol i agost, que vénen amb el tot inclòs i no surten de l'hotel; aquests surten i gasten", diu un empresari de la zona. "El problema és que enguany van molt magres i gasten molt poc. Vénen turistes, però la feina no arrenca", especifica.\nAra mateix els hotels de la Platja de Palma tenen una ocupació del 81% i la previsió és que aquest mes de juny freguin el 82%. És una ocupació semblant a la que tindran la majoria de zones turístiques de Mallorca al mes de juny. Si es compleixen les previsions, només la guanyaran Cala d'Or, Cala Major, Peguera, Platges de Muro i Sóller, que tindran ocupacions d'entre el 85 i el 92%. Per als mesos de juliol i agost, els hotelers encara no s'atreveixen a fer previsions, però asseguren que la majoria d'establiments tornaran a penjar el cartell de complet.\nNo obstant això, la queixa d'hotelers, empresaris i sindicats es repeteix un altre any. En quatre mesos han de treure beneficis per viure els dotze mesos de l'any i això de cada vegada és més complicat. De tota manera, l'activitat turística enguany no s'ha frenat, sinó tot el contrari. Segons Enrique Salvà, president de la Plataforma de comerciants i veïns de la Platja de Palma, enguany s'han obert nous locals a la zona i els empresaris han fet moltes reformes als seus establiments per ser més competitius.\nLa rendibilitat hotelera\n"L'hivern ha estat gaire dur, amb una estacionalitat molt dura", diu Inma de Benito. La gerent de la Federació Hotelera de Mallorca no està contenta de com comença la temporada turística. "Arriben el mateix nombre de turistes que l'any passat, però la rendibilitat dels establiments no fa més que baixar. Enguany s'ha venut molt de manera anticipada i això significa vendre a preus baixos". Els hotelers han invertit a reformar els establiments per afegir-hi valor i així apujar preus, però no ho han pogut fer. A més, els costos augmenten, sobretot d'ençà que ha pujat l'IVA turístic. "Els hotelers hem incrementat els serveis, feim esforços molt importants per fidelitzar els turistes de préstec que vénen a les Illes, però no hi ha manera de recuperar la rendibilitat que perdem cada any", conclou De Benito.\nContractes de 2-3 h\n"No és exactament com diuen els hotelers. La rendibilitat dels hotels es manté. No poden apujar els preus, però això a qui perjudica no és a ells, sinó als treballadors". Manuel Pelarda, el secretari d'Acció Sindical d'UGT, posa d'exemple les darreres dades d'afiliació a la seguretat social per assegurar que "hi ha hagut un deteriorament molt greu de les condicions laborals". El mes d'abril d'enguany, el nombre de contractes indefinits a temps complet s'han reduït un 4,87% en comparació al mateix mes de 2012. En canvi, els indefinits a temps parcial han augmentat un 5,1%. "Ara mateix es fan molts de contractes que només són de dues o tres hores; això sí, signen per fer-ne dues però al final els obliguen a fer-ne fins a dotze". Aquest canvi en la contractació fa que, segons els càlculs d'UGT, el mercat hagi perdut 1.800 hores laborals. Segons Pelarda, el problema també és que els establiments subcontracten treballadors a empreses que no apliquen els convenis col·lectius estipulats i això fa que "es produeixin autèntiques situacions d'esclavitud".\nPitjor que minijobs\nPer Pelarda, "aquests contractes que es fan ara són pitjors que els famosos minijobs perquè, si s'asseguren tan poques hores als treballadors, aquests ho tindran impossible per cobrar cap prestació a l'hivern. Com que els salaris són de per si molt ajustats, si a sobre et retallen hores i quedes sense prestació, passar l'hivern es converteix en un calvari, perquè no tens ingressos", afirma el representant sindical. Unes prestacions que també tindran mal de cobrar els treballadors fixos discontinus, que són un grup molt important dins el sector turístic. Aquests, el mes d'abril d'enguany, s'han incrementat a les Illes un 7,86% en comparació amb el mateix mes de 2012. Si l'abril de l'any 2012 hi havia 41.433 fixos discontinus contractats, ara n'hi ha 44.691.\nContra el tot inclòs\nDe les 42.000 places turístiques que hi ha a la Platja de Palma, 15.000 ja són de tot inclòs. Un percentatge que supera el 35% de l'oferta total i que de cada any augmenta. Els touroperadors encara reclamen més places amb aquest servei, però els restauradors intenten frenar-ho a les totes. I és que els 550 establiments que hi ha entre bars, restaurants i locals d'oci nocturn a la zona en surten molt perjudicats.\nJesús Sánchez és el gerent de l'Associació de la Platja de Palma i el president de les Sales de Festa de les Illes. Sánchez assegura que "aquesta és una de les màximes preocupacions de la zona. Si no anam alerta, ens convertirem en una zona turística com les que hi ha al Carib, on els visitants no surten dels seus complexos. És un factor que hem de vigilar de prop, perquè aquí l'estructura de l'activitat turística és diferent. Hi ha moltes petites empreses i milers de famílies que viuen de l'oferta complementària", afirma Sánchez. "Si els turistes cada pic tenen més coses dins l'hotel, com que ja ho han pagat, tindran la tendència cada vegada major a no sortir, i aquest canvi de comportament tindrà conseqüències greus sobre les botigues, bars, restaurants i sales de festa", conclou.\nFre a la botellada\nNo és l'única lluita de l'Associació de la Platja de Palma. Els trilers, la prostitució, els robatoris i la botellada tornaran a omplir els carrers d'aquest indret. Per ells també ha començat la temporada turística alta. Enguany, amb el que sí que s'espera avançar és en el fre a la botellada que es du a terme sobretot durant els mesos de juliol i agost. Fa poques setmanes, l'associació que presideix Jesús Sánchez i l'Ajuntament de Palma acordaren adaptar l'ordenança antibotellada per informar els turistes que no es pot beure a la platja. "L'any passat es va fer una prova pilot i va anar bé. La majoria dels joves que beuen a la platja són disciplinats i fan cas de les recomanacions de la Policia Local, per aquest motiu creim que enguany s'aconseguirà rebaixar aquesta pràctica, que ofereix una imatge molt negativa de la zona", diu Sánchez.


EL CAMPIÓ DE FREE SKI, AYMAR NAVARRO INAUGURA DEMÀ EL SNOWFEST 2015 | Conselh Generau d’Aran\nEL CAMPIÓ DE FREE SKI, AYMAR NAVARRO INAUGURA DEMÀ EL SNOWFEST 2015\nINAUGURACIÓ SNOWFEST PIRINEUS\nVAL D’ARAN. 27 DE NOVEMBRE 2015\nEl campió de freeriding, Aymar Navarro, obrirà com a padrí l’acte inaugural de la tercera edició del Snowfest Pireneus 2015 a la Val d’Aran. Serà demà divendres 27 de novembre a Vielha, en un acte al que assistiran representants institucionals de la Val d’Aran com Anna Díaz, conselhèra de Turisme i Desenvolupament Econòmic d’Aran i el vicesindic i conselhèr d’Esports d’Aran, Luis Carlos Medina. En aquesta edició de Snowfest estarà també present Oriol Balaguer, un dels millors mestres pastissers d’Espanya, que ha realitzat el Bombó Snowfest per a aquesta edició 2015.\nEl Snowfest 2015 arrencarà aquest divendres 27 de novembre amb la inauguració oficial, presidida per Aymar Navarro, padrí de l’edició d’aquest any, qui al costat de personalitats de l’àmbit públic i institucional donarà el tret de sortida per a l’encesa de la il•luminació nadalenca i obrirà la convocatòria d’un flasbmob snowdance per ballar i propiciar la temporada de neu.\nAymar Navarro es va classificar entre els 10 millors freeriders del món en el Swatch Freeride World Tour North Face, un circuit en el qual competeix la “flor i nata” del freeride mundial. Va cobrar notorietat per un vídeo convertit en fenomen viral, en el qual es veu com ho engoleix una allau, que va poder superar per la seva excel•lent evolució com a esquiador. Per a ell, que es considera sobretot aranès, “és un orgull ser el padrí del Snowfest d’aquest any, d’una festa que celebra la neu, que para nosaltres a l’Aran és símbol de prosperitat i alegria”.\nDesprés de la inauguració començarà el completíssim programa de l’edició d’aquest any. El dissabte 28 al matí s’inaugurarà la Winter Expo, un saló de material tècnic de neu i moda d’hivern que per primer any acull a petits fabricadors dels Pirineus. En aquest mateix recinte, Oriol Balaguer presentarà el Bombó Snowfest 2015 en una degustació pública. L’equip de disseny de SarahWorld, marca jove del grup Sara Navarro capdavanter del sector de calçat a Espanya, presentarà en l’edició de Snowfest Pireneus 2015 la col•lecció càpsula SarahWorld de sabates i complements d’hivern Eco-cold, Eco-chic. Es presentarà també en “premiére” la Bossa Pirineus, especialment dissenyada per a la tercera edició d’aquest festival\nLa tarda del dissabte arrencarà amb la projecció del vídeo “Searching the Line” d’Aymar Navarro, per continuar amb un espectacle de patinatge artístic que recrea escenes del Rey León, el concert del grup indie-rock Kid Wise i una sessió de música electrònica amb el DJ D-Yan.\nI molt més, perquè hi haurà també desfilades de moda, el ball a l’estil Bollywood, passades de documentals relacionades amb la neu com la projecció en première d’Aguestes Montanhes, ioga, visites guiades per algunes de les més belles esglésies romàniques de la zona i un llarg etcètera d’activitats per a tots els públics. El programa culminarà amb el sorteig de fortfaits per a l’estació de Baqueira Beret, esquís, i una plaça per al GORE-TEX Experience Tour, una expedició de Freeriding al costat d’Aymar Navarro, que tindrà lloc a les illes Lofoten en 2016 oferta per Flocs Ski- Center.\nAquestes activitats són possibles gràcies a la col•laboració del Conselh Generau d’Aran, Turisme Val d’Aran, Baqueira-Beret, els Ajuntaments de Vielha e Mijaran, Bossòst i Naut Aran, la Diputació de Lleida o el Consorci de Comerç i Moda de Catalunya (Generalitat de Catalunya) i moltes altres entitats i establiments col•laboradors que s’han sumat a una celebració oberta a tots, una celebració de l’alegria, la naturalesa i la neu.\nSnowfest Pirineus- Benvingut a l’hivern\nSnowfest Pireneus és un festival de la neu que va néixer en 2013 i que en 2015 celebra la seva tercera edició del 27 al 29 de novembre, a la Val d’Aran (Lleida), per donar la benvinguda a l’hivern als Pirineus. L’esdeveniment diferencia dos aspectes: un Festival, amb activitats esportives, lúdiques, artístic- culturals, musicals i gastronòmiques a través d’un complet programa per a tots els públics que reflecteix la manera de vida i les activitats de muntanya més destacades dels Pirineus centrals. Una fira, amb el saló d’hivern Winter Expo en el Palai d’Esports de Vielha, on s’exhibiran primeres marques de neu (roba tècnica i material d’esport), moda d’hivern, les propostes d’oci de turisme hivernal i la presentació dels esdeveniments de la temporada de neu.


“The Shrine”, Z’bel Manifest - Fundació Yannick i Ben Jakober\nEn el Dia Mundial del Medi Ambient el 2018 es va crear la nova instal·lació tiutlada "The Shirne" al Msbb. Situada en un antic molí d'aigua del segle XIX, ara desproveït de les seves aspes, el grup d'artistes Marrakchis Z'bel manifest, composat per Ghizlane Sahli, Katia Sahli i Othman Zine, va crear una instal·lació amb residus plàstics.\nDavant de la porta d'entrada situaren un nínxol, una mena d'altar amb un mirall a l'alçada dels ulls, on el visitant pot capturar el seu reflex envoltat d'una tapisseria multicolor de residus, envasos usats, curosament deformats i il·luminats de manera que la composició resulta ser un calidoscopi de formes i colors d'una gran bellesa plàstica, i aquí és realment el cas de dir-ho, en tots els sentits de la paraula, ja que només utilitzen aquest tipus de residu com a matèria primera per a realitzar les seves instal·lacions, ocupant tot l'espai a la seva disposició. Els seus temes favorits són la societat de consum i la metamorfosi de la matèria. Les deixalles adquireixen una segona vida, es tornen misterioses i no només es reutilitzen, sinó que transcendeixen i, per tant, es tornen més bells que el producte original. Els artistes qüestionen els visitants sobre el consum excessiu i afirmen la urgència del reciclatge.\nEl molí es transforma en un temple i un reliquiari on el visitant veu el seu reflex i pot reflexionar sobre la necessitat essencia del reciclatge. Només a Europa produïm al voltant de 25 milions de tones de deixalles plàstics a l'any, que fins i tot la Xina no vol prendre més. La degradació del medi ambient és el gran problema de la humanitat.\nEl Dia Mundial del Medi Ambient és el dia més important de l'ONU per a fomentar la consciència i l'acció en tot el món per a la protecció del nostre medi ambient. Des de la seva creació el 1974, s'ha convertit en una plataforma global de divulgació pública àmpliament celebrada a més de 100 països.\nCada Dia Mundial del Medi Ambient s'organitza al voltant d'un tema que centra l'atenció en una preocupació ambiental particularment urgent. El tema per 2018 va ser vèncer a la contaminació plàstica.


Resultats entre les dates 04-01-1996 i 27-12-2014\nNotícies trobades: 473 Llistades: 181 - 190\nEl conseller Comas apadrina CiU de Tordera, que vol «continuar la feina»\nEl Punt ~ 31-05-1999 ~ pàg. 7\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ CIU-Tordera ~ PSC- Tordera ~ Teatre Ateneu Clavé ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde)\nJordi Solé Tura toma al Teatre Ateneu Clavé de Tordera 10 anys després\nEl Punt ~ 31-05-1999 ~ pàg. 10\nTemes: PSC- Tordera ~ Teatre Ateneu Clavé ~ Solé Tura, Jordi (Polític) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític)\nEl jutge crida a declarar la candidata del PSC de Tordera per un delicte de falsificació\nEl Punt ~ 29-05-1999 ~ pàg. 10\nEl regidor Lluís Barrera l'acusa de falsejar documents quan era secretaria de l'Ajuntament\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ CIU-Tordera ~ Justícia ~ PSC- Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític) ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític) ~ AIT (Alternativa Independent Torderenca)\nTordera juga a desfer l'empat\nEl Punt ~ 28-05-1999 ~ pàg. 12\nQuatre partits es disputen el paper d'arbitre entre CiU i el PSC\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ CIU-Tordera ~ Eleccions municipals ~ PP- Tordera ~ PSC- Tordera ~ Urbanitzacions ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític) ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític) ~ AIT (Alternativa Independent Torderenca)\nTordera aprova un conveni per urbanitzar el sector de Sant Tou\nEl Diari de Girona ~ 20-05-1999 ~ pàg. 15\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Obres públiques ~ Ple de l'Ajuntament ~ PSC- Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Veïnat de Sant Andreu, San Jaume i Mas Marti ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític) ~ Urbanisme ~ Veïnat de Sant Tou\nEl PSC de Tordera aposta per implicar més urbanitzacions i veïns\nEl Diari de Girona ~ 14-05-1999 ~ pàg. 10\nPresenta una candidatura «progressista»\nTemes: PSC- Tordera ~ Romaguera Ferrer, Josep (Polític) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític)\nEl PSC de Tordera prepara la celebració de 20 anys d'ajuntaments\nEl Diari de Girona ~ 29-04-1999\nJordi Solé Tura assistirà al sopar de demà\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Política i partits polítics ~ PSC- Tordera ~ Solé Tura, Jordi (Polític) ~ FMC (Federació de Municipis de Catalunya) ~ Plaça de l'Església


Nou servei a EACAT: recursos contractuals a resoldre per l’Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya – Consorci AOC\nNou servei a EACAT: recursos contractuals a resoldre per l’Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya\nAmb l’objectiu d’agilitzar les comunicacions entre els òrgans de contractació i l’Òrgan Administratiu de Recursos Contractuals de Catalunya (OARCC) en el procediment de recurs especial en matèria de contractació i en la qüestió de nul·litat, a partir de l’1 de juny d’enguany, l’EACAT ofereix el nou servei “Recursos contractuals a resoldre per l’OARCC”.\nMitjançant aquest servei, els òrgans de contractació i l’OARCC hauran de comunicar la interposició d’un recurs especial en matèria de contractació i del seu anunci previ o d’una qüestió de nul·litat contractual, així com qualsevol altra actuació del procediment. Per a més informació, poder veure la pàgina web de l’OARCC.\nA l’EACAT, el gestor trobarà el servei amb el nom “Recursos contractuals a resoldre per l’OARCC” en el llistat de “Serveis a assignar”. Per altra banda, l’usuari el trobarà a la pestanya “Secretaria” de l’apartat “Tràmits” amb el nom “PRE – Recursos contractuals a resoldre per l’OARCC”.\nAquest servei estarà actiu a la plataforma EACAT de forma permanent.


Ikea Dissenya obre una botiga al Parc Central on s'assessorarà sobre el disseny d'habitacions o cuines\nLa firma sueca escull Catalunya com un dels quatre mercats d'experimentació a escala mundial\nImatge de la nova botiga d'Ikea a Tarragona, amb treballadores ELOI TOST / ACN\nDimarts, 05 Octubre 2021 00:22\nIkea ha escollit Catalunya per ser un mercat d'experimentació durant els propers sis anys, fet que permetrà la companyia provar nous conceptes de botigues i productes per, posteriorment, implementar-los arreu. A tot el món la firma sueca també ha escollit Londres, Toronto i Estocolm. El responsable d'expansió d'Ikea a Catalunya, Kevin Johnson, ha concretat que l'objectiu és desenvolupar nous mecanismes "per estar més a prop del client". En aquesta línia, aquest dilluns han obert a Tarragona la primera botiga a la demarcació, un establiment anomenat Ikea Dissenya situat al centre comercial Parc Central on s'assessorarà sobre el disseny d'habitacions o cuines, i que se suma als que ja hi ha d'aquest tipus a Lleida i Girona.\nL'aposta de l'empresa amb la demarcació va començar fa anys a Valls, on hi ha un important centre logístic. Aquest aspecte, ha afirmat Johnson, ha estat determinant a l'hora que des de Suècia s'hagi apostat per Catalunya per ser un centre d'experimentació. Johnson ha explicat que arran de la pandèmia han detectat que els clients han canviat els hàbits de compra i ja no demanden tant anar a les grans botigues sinó aposten més per adquirir els productes en línia.\nEn aquest sentit, locals petits com els de Tarragona els permeten estar més a prop dels consumidors i ajustar-se a les seves peticions. Tot i això, no ha descartat que en el futur s'obri una gran botiga a la ciutat. Un projecte que es va rumorejar durant anys però que no es va acabar concretant. "Tarragona és un mercat important per nosaltres perquè fins ara si volien comprar havien d'anar fins a l'Hospitalet de Llobregat", ha dit. La botiga del Parc Central donarà feina a set o vuit treballadors i funcionarà amb cita prèvia.\nDes de Parc Central, el gerent adjunt Toni Renom, ha valorat l'aposta d'Ikea pel centre comercial, i ha avançat que per Nadal tots els locals estaran ocupats. Ara mateix només n'hi ha un que no estigui en funcionament, però ja hi ha una empresa interessada i s'hi estan fent obres per adequar-lo.


En algún punto del trayecto ferroviario que discurre entre Sant Andreu de Llavaneres y Barcelona, mientras contemplaba cómo el Sol parecía surgir del Mediterráneo, mis pensamientos sobre la clase que iba a impartir esa mañana se cruzaron con la visión que transmitían mis retinas. El producto de tal interferencia fue la imagen que he dibujado para felicitaros la Navidad, con mis mejores deseos para el año nuevo.\nPalabras clave para interpretar el dibujo: #Assisi #Cosmos #Ezequiel #Génesis #Katsushika_Hokusai #Renacimiento #Solsticio\nCurs d’estiu “Bizanci i la llum que ve d’Orient”\nParticipo en aquest curs de la Universitat d’Estiu Ramon Llull, en la sessió “De Santa Sofia als temples neobizantins de Barcelona”.\nIl·lustració i gif : J. Oliver-Bonjoch 2017\nAquest curs proposa una panoràmica sobre l’art i la iconografia creats a Constantinoble, quan la “segona Roma” era la metròpoli cultural de la cristiandat, i els efectes de la seva irradiació a Catalunya. El curs s’estructura en cinc blocs temàtics, per a abordar qüestions artístiques, iconogràfiques, arquitectòniques, històriques i filosòfiques. El Museu de Montserrat acollirà una jornada del curs, per tal de contemplar in situ la col·lecció d’icones.\nDates: del 3 al 7 de juliol de 2017\nHorari: tardes, de 16.30 h. a 19.30 h.\nMatrícula i informació: Facultat de Filosofia de la Universitat Ramon Llull.\nEl mite del Paradís és una creació cultural tan antiga com les primeres civilitzacions i, alhora, una idea tan suggestiva que continua formant part dels imaginaris contemporanis. Des de temps immemorials cada civilització ha inventat el seu propi paradís, i en la imatge de cada paradís es reflecteixen els trets de la relació d’un grup humà amb el seu entorn natural i amb els altres éssers vius que l’habiten.\nEn els murs de Sant Pau del Camp trobem petjades que ens ajuden a enfilar un de tants camins que, a través de l’espai i del temps, varen connectar Barcelona amb Roma i, a través de Roma, ens apropen les primeres civilitzacions.\nDiploma d’especialització en\nGestió del Patrimoni Cultural Eclesiàstic\nL’objectiu d’aquest diploma és formar especialistes en la gestió i la difusió del patrimoni cultural eclesiàstic. La intervenció professionalitzadora en el camp de la gestió d’aquest patrimoni demana uns coneixements específics sobre la seva naturalesa, i també disposar d’uns instruments necessaris per tal d’actuar-hi, ja sigui per rendibilitzar-lo com a recurs turístic, ja sigui amb l’objectiu de gaudir- lo com a bé cultural.\nContinguts del mòdul que imparteixo en aquest curs:\nMetodologia per a interpretar el Patrimoni arquitectònic sacre\nEl context històric i físic dels edificis sacres\nDimensió simbòlica dels temples cristians (+ 2 visites)\nEls monestirs, ciutadelles espirituals\nEl projecte pedagògic d’un monument cristià\nEl viatge cultural\nDates del curs: febrer-juny de 2017\nHorari d’aquest mòdul: dimarts de 18 a 21 h.\n(També es pot matricular com a oient)\n2on trimestre (gener-març)\nDel Nil a l’Egeu: déus, reis, herois i artistes\nEls artistes egipcis, cretencs i grecs ens varen deixar pistes per a comprendre el rerefons dels seus mites, i la seva forma d’entendre la vida i la mort, inspirats pel medi natural on varen néixer les seves civilitzacions. Viatjarem virtualment en el temps cercant els déus i els faraons en les riberes del Nil, i travessant l’Egeu i el Mediterrani darrere les petjades dels herois i dels mercaders grecs que, trepitjant els talons als fenicis, varen escampar la llavor de la seva civilització.\nLa modernitat a través de l’Art\nElevats sobre el progrés tecnològic i les llibertats assolides per la burgesia, els artistes van esdevenir els capdavanters de la modernitat, tot obrint-nos noves finestres per a observar l’entorn, valorar i aprendre de les cultures llunyanes en el temps i en l’espai, i somniar el futur.


Tenuta La Galotta Camerota Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 106 allotjaments a Camerota.\nLocalita' Monte di Luna, Camerota, Camerota, Itàlia, 84059 - Veure al mapa\nMés informació sobre Tenuta La Galotta\nAl visitar Marina di Camerota, vosté es sentirà com a casa a Tenuta La Galotta, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Tenuta La Galotta, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Instal.lacions per a minusvàl.lids, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, servei de llançadora, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Tenuta La Galotta sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Tenuta La Galotta.\nTots els tipus de viatgers (13)Parelles (2)Famílies amb infants petits (5)Famílies amb infants grans (1)Grups (5)


Tags: Relacions LaboralsEntorn2010Espanyaestadístiquesintegració laboralmercat laboralpersones amb discapacitat\nXIVa Sessió Plenària\nVam treballar la COMUNICACIÓ; en el moment actual, un àmbit ple de canvis i de reptes. Va tenir lloc el passat 29 de març al Campus de la Comunicació de la Universitat Pompeu Fabra. Vam comptar amb la conferència de Ferran-Ramón Cortés i va haver-hi tres grups de treball: Màrqueting i comunicació 2.0, Marca personal i Gestionar identitats i converses a la Xarxa.\nTags: Tecnologia i sistemesGestió del ConeixementComunicacióEstratègia de Recursos Humans2011comunicacióFundació Factor Humàgestió del coneixementplenàriaXarxes socialsWeb 2.0\nXIIIa Sessió Plenària\nLa jornada va tenir lloc al Campus de la Ciutadella (UPF). Amb tres grups de treball: 7 estratègies de creativitat i innovació; Ús del màrqueting i la CI per millorar la nostra capacitat d 'influència; Ara i aquí em relaxo. La creació del propi benestar.\nTags: Lideratge i gestióDesenvolupament personalMotivacióDesenvolupament organitzacionalEstratègia de Recursos HumanscreativitatestrèsFundació Factor Humàinnovacióplenària\nXIIa Sessió Plenària\nLa vam fer a Artchimboldi, un espai diferent de Barcelona. Grups de treball: maximitzar l 'eficàcia de les relacions professionals; l 'autoconfiança, competència clau del model proactiu; els videojocs, recurs per identificar competències i habilitats.\nTags: Lideratge i gestióDesenvolupament personalMotivacióTecnologia i sistemesComunicacióEstratègia de Recursos Humans2009autoestimacompetènciescomunicaciódiversióhabilitatsPlenària de la FMRHrelacions personals\nXIa Sessió Plenària\nLa nostra Plenària de 2008 va tenir lloc al Centre Flor de Maig. Temes dels grups de treball: Aprendre a desenvolupar el potencial, Relacions entre l 'Administració Pública i els sindicats, Gestió del compromís i Avaluació del rendiment.\nTags: Lideratge i gestióDesenvolupament personalMotivacióRelacions LaboralsDesenvolupament organitzacionalEstratègia de Recursos HumansFormacióRelacions sindicalsSector públic2008administració públicacoachingcompromíscreativitatavaluacióPlenària de la FMRHrelacions laboralsrendimentsindicats\nXa Sessió Plenària: Persones immigrades i món laboral. Els reptes i l 'aprenentatge\nIXa Sessió Plenària\nVIIa Sessió Plenària


Totes les ajudes al Grup Godó estan registrades - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 23 de Juliol de 2013. 10:59h.\nEl director de La Vanguardia recorda que Madrid i Andalusia "donen més diners als diaris"\nEl director de La Vanguardia, José Antich, en una entrevista a Estira-i-arronsa que presenta Mercè Roura a Televisió de Badalona, va parlar de les subvencions que reben els mitjans de comunicació a Catalunya i es va mostrar "molt tranquil perquè totes les ajudes al grup Godó estan registrades i totes han sortit al DOGC".\nEn aquest sentit, va assegurar que "la junta d'Andalusia o la Comunitat de Madrid donen més diners als diaris espanyols que la Generalitat als diaris catalans". A més va diferenciar que a Catalunya les ajudes estan "aprovades per llei per a tots els mitjans en català".\n"Si la conclusió a què arriben tots els governants d'Espanya és que els mitjans no han de rebre cap ajuda, jo no tinc res a dir, doncs cap ajuda. Però no es pot ser tant cínic des de Madrid de dir que només reben ajudes els mitjans catalans".\nAntich ha indicat que "si es fa un rànquing" de diaris subvencionats "mai no sortirà cap català entre els 10 primers. Mai, mai, mai". "Nosaltres competim amb avantatge a Catalunya, però en desaventatge a Andalusia", ha recordat finalment.\n#24 Jordi, CT, 24/07/2013 - 01:40\nQue surti l'Antich i digui quan rep LV de l'erari públic, però sumant-t'ho tot: subvencions directes, subscripcions públiques, publicitat institucional, anuncis oficials... i qualsevol altra mena d'avantatge institucional.\n#23 Kropotkin-Harto de paletos catalanistas y del PSC, Vic, 23/07/2013 - 20:20\nSi. Jua, jua, jua,...\n#22 Webster, Yonkers, 23/07/2013 - 17:59\nI els apartaments de luxe a Manhattan de Marisa Falcó, esposa del comte de Godó, també estan registrats.\n#22.1 Tot registrat, en bosses i motxilles, 23/07/2013 - 18:35\nCIUnistes i sionistes sempre acaben plegats, al mateixos llocs (pagant nosaltres, no ells, que és el fotut): visca Andorra, visca Luxemburg, visca Suïssa, visca Liechtenstein, visca els Estats Units, and so on Panamà, Mèxic, Brasil, Argentina, les illes Caiman, Guernsey, Mònaco i Gabon.\n#21 JosepPages(Cardedeu , VALLES ORIENTAL, 23/07/2013 - 14:21\nSi El Restaurant El Raco de Can Fabes de Sant Celoni , rebes tambe Diners Publics del govern Segur no tindria que tencar con tindra que fer he PROU Donar diners publics els Diaris el que no pogui viura amb lo que fa que tanqui com fan moltes botigas hi revistas\n#20 pedrorepublik, barcelona, 23/07/2013 - 14:09\nEl ABC y lo sé de buena tinta, regala los mismos periódicos que la vanguardia en los trenes, pero en colegios y centros educativos pero en Madrid. A mansalvas. Con el dinero de todos. Yo le diría al Antich lo dificil que es abrir un medio de comunicación escrito y que te subvencionen.


La Trobada de Folklore 2017 que promou l’Àrea de Cultura de la Diputació de València comença a prendre forma. Els municipis de Vallés (la Costera), Tavernes de la Valldigna (la Safor), Corbera (la Ribera Baixa), Bétera (Camp de Túria) i la ciutat de València acolliran aquest festival que arrancarà el 25 d’abril a la capital del Túria i que reunirà novament a agrupacions i entitats folklòriques amb el propòsit de potenciar i expandir les manifestacions del repertori de música, balls populars i cançons valencianes. L'objectiu és el de garantir el foment i la difusió del folklore valencià en totes les seues manifestacions.\nEntre els municipis que albergaran aquestes jornades intercomarcals de folklore de 2017 destaca especialment la localitat de Vallés, que amb un cens inferior als 150 habitants s’ha bolcat en l’acollida d’aquesta celebració.\nEl diputat de Cultura, Xavier Rius, i responsables tècnics de l'Àrea s’han desplaçat en la jornada de hui fins aquesta localitat de la comarca de la Costera, en el marc d’una sèrie de reunions de treball amb representants d’alcaldies i regidories. El propòsit de les trobades ha estat concretar qüestions tècniques i organitzatives del projecte. A més de a Vallés, s'han produït reunions als municipis de Tavernes de la Valldigna, Corbera, Bétera i la ciutat de València, on la Trobada de Folklore 2017 es desplegarà pels barris d'Algirós, Benicalap i Patraix.\nXavier Rius ha incidit en «la gran predisposició mostrada pel municipi de Vallés en poder acollir una de les jornades de la Trobada de Folklore». Una circumstància que «posa de manifest l’interès que desperta aquest projecte i dóna sentit a l’aposta implementada l’edició passada per part de l’Àrea de Cultura de la corporació provincial de descentralitzar els espectacles que acompanyen al festival», ha subratllat el diputat.\nPer la seua part, l’alcalde de Vallés, Javier Sisternes, ha posat èmfasi en «la importància que representa per a un municipi com el nostre poder acollir un esdeveniment d’aquestes característiques», alhora que s’ha mostrat convençut de que la Trobada de Folklore a Vallés «resultarà tot un èxit de participació i convocatòria», ha remarcat.\nTotes aquestes jornades intercomarcals de folklore, englobades dintre del programa ‘València és música’ de la Diputació, pretenen visibilitzar les manifestacions del repertori de música, balls populars i cançons valencianes i garantir el foment i la difusió del folklore valencià en les seues diferents varietats.\nLa present edició de la Trobada de Folklore, com ja va ocórrer l’any passat, tornarà a apostar per la descentralització d’aquest esdeveniment més enllà de la ciutat de València, a més d’abandonar l’antiga modalitat de concurs. S'ha optat, per tant, per incrementar el nombre de formacions participants i facilitar l’accés a la cultura més tradicional per part dels municipis de les comarques valencianes.\nEntre les formacions participants destaca la presència de corals, orquestres de pols i plectre, grups de tabal i dolçaina i de danses amb rondalles.\nAquesta iniciativa compta, a més, amb la col·laboració de les diverses federacions valencianes de música i balls tradicionals: la Federació de dolçainers i tabaleters, la Federació de pols i pua, la Federació Valenciana de Folklore, la Federació de Folklore Novella o el FECOCOVA, entre d’altres.