L'Ajuntament es mostra preocupat pel futur de l'institut Narcís Xifra - Diari de Girona\nL'Ajuntament es mostra preocupat pel futur de l'institut Narcís Xifra\nL'alcaldessa tem, com la comunitat educativa, que hi hagi «segregació» amb l'obertura del centre de Sarrià\nt.carreras 06.12.2018 | 02:09\nL'Ajuntament es mostra preocupat pel futur de l'institut Narcís Xifra Diari de Girona\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, i el regidor d'Educació, Josep Pujols, es van reunir dimarts amb la comunitat educativa de l'institut Narcís Xifra arran de l'anunci de la conselleria de la posada en funcionament, per al curs vinent d'un nou centre de secundària a Sarrià de Ter. Segons fonts municipals, l'alcaldessa va mostrar-se preocupada per la possible «segregació» que es pot produir al centre, un temor que també li van posar sobre la taula representants del centre gironí. En la trobada també hi havia representants de l'Associació de Veïns del Pont Major. Marta Madrenas va explicar que ara mateix hi ha moltes «incògnites» arran de l'anunci de la conselleria d'Educació, un motiu preocupant tenint en compte que d'aquí a no massa ja s'obriran les preinscripcions. Entre les incògnites també hi ha què pot passar amb els centres adscrits (FEDAC Pont Major, Carme Auguet i Escola Montjuïc).\nDes de la comunitat educativa es veu «inviable» mantenir una ESO de «qualitat» a l'institut gironí amb l'obertura del centre de Sarrià amb quatre línies d'ESO i la reducció del seu centre de quatre a dues línies.\nConsell Municipal extraordinari\nDes de l'institut Narcís Xifra s'està redactant un document on plantejaran totes les incògnites que hi ha a hores d'ara i es traslladarà en un Consell Municipal Exptraordinari per tal que es debati i s'aprovi, si s'escau. L'institut ja ha plantejat l'opció de deixar de cursar ESO i centrar-se en una bona oferta d'estudis de batxillerat i de formació professional. Una proposta que ja han trasmès al delegat d'Educació, Martí Fonalleras.


Compromís critica el retall del govern del PP al programa de Salari-Jove – Compromís\nEl diputat del grup parlamentari Compromís, Fran Ferri, ha criticat el retall que ha realitzat el Consell en el programa Salari-Jove. En este sentit Ferri ha anunciat que presentarà una Proposició No de Llei en Les Corts per reclamar més inversions per contractar aturats en els programes d’ocupació.\nPer a Ferri “és inadmissible que amb el nivell d’atur tan gran que patim la Conselleria d’Economia haja aplicat un retall al programa d’ocupació Salari-jove”.\nSegons explica el diputat de Compromís “enguany la Conselleria condiciona les ajudes a tindre inscrits en cada municipi més de 100 joves en atur en el mes de novembre de 2010. Esta restricció suposa que la immensa majoria de municipis valencians no van a poder beneficiar-se d’esta ajuda. Com que l’import previst per a este programa per part de la Generalitat estava condicionat a l’existència de crèdit, en la pràctica es tracta d’una retallada de facto en el programa d’ocupació. De fet, enguany la majoria de municipis s’han quedat sense poder contractar menors de 30 anys mitjançant ajudes autonòmiques”.\nFran Ferri ha ressaltat el malestar que s’ha creat a molts municipis per la poca ajuda que estan rebent per a contractacions per part de la Conselleria d’Economia. Així mateix el parlamentari de Compromís critica “la poca eficàcia que tenen els programes per a foment de l’ocupació que trau el Consell ja que les xifres pressupostades inicialment sempre queden condicionades a l’existència de recursos econòmics que en la majoria d’ocasions no arriben perquè el govern del PP anteposa a les polítiques de creació d’ocupació els fastos propagandístics com la Fórmula 1 o la xarxa clientelar que té muntada a Canal 9”.


Responsabilitat social corporativa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2Els primers debats\n3Les iniciatives vinculades amb la RSC\n4Els àmbits de la RSC\nLa Responsabilitat Social Corporativa (RSC), també anomenada Responsabilitat Social de les Empreses (RSE), és el compromís de l'organització envers les necessitats dels seus grups d'interès en els diferents àmbits (laboral, acció social, medi ambient, clientela i entitats proveïdores, i bon govern i transparència), per mitjà d'una implicació voluntària i solidària més enllà del que estableix la legislació vigent.\nMalgrat el fet que és prou recent l'ús massiu del concepte, en realitat pretén agrupar sota una mateixa denominació un munt d'actuacions que les organitzacions o persones han vingut fent des de fa temps, fins i tot segles. Des del mecenatge de l'edat mitjana fins a la més moderna accepció anglosaxona Corporate Social Responsibility, que va donar nom al d'RSC, passant pels conceptes d'ètica empresarial ben habituals des de fa dècades a moltes escoles de negocis.\nQuan es pensa en un detractor rellevant de l'RSC és inel·ludible pensar en el premi Nobel Milton Friedman, que el 1970 va afirmar en un article al diari New York Times que Business of business is business (l'única finalitat de les empreses és fer negocis). Són moltes encara les opinions contràries a tot el que signifiqui que les empreses hagin d'anar més enllà dels mínims legals, però tanmateix val a dir que des de finals de la dècada dels anys 90 del s. XX i primera dècada del s. XXI el concepte ha pres una embranzida important.\nEls escàndols corporatius que a principis dels anys 2000 van provocar casos com els d'Enron als Estats Units o Parmalat a Europa, va semblar que es podien superar aprofundint en la responsabilitat social corporativa, amb més transparència, ètica i pràctiques socialment responsables.\nTambé el cas de Nike, que a finals dels anys 80 i durant els 90 va patir pressions i acusacions de donar feina a menors d'edat en les seves fàbriques en països tercers, va fer que la companyia iniciés un camí de no retorn vers la transparència.\nEls primers debats[modifica]\nEl mateix terme de Responsabilitat Social Corporativa o RSC ha estat sovint relacionat amb una mala traducció de l'anglès, on corporate es podria traduir per empresarial i, per tant, hi ha qui diu que RSE seria un terme més adient. El cert però és que el corrent que sembla de moment més acceptat, és que hi ha alguna diferència, en el sentit que RSE només engloba a empreses, i en canvi la Responsabilitat Social (RS) aplica a tots els sectors i agents socials, fins i tot la mateixa ciutadania. El terme corporatiu també es pot aplicar a organitzacions no lucratives o no privades. Alhora també pot fer referència a col·lectius. Sigui com sigui trobarem per igual ambdós conceptes, també el de RS, i fins i tot el de RSO (de les Organitzacions).\nUn altre debat que encara no ha acabat ha estat el d'obligatorietat versus voluntarietat de la RSC. Hi ha hagut corrents molt partidaris de què es legislés la RSC, mentre que altres, en especial grups empresarials, apostaven per tot el contrari. El cert és que legislar la RSC va en contra del mateix concepte de "...més enllà del que estableix la legislació vigent". Tanmateix, han aparegut algunes normatives relatives a donar credibilitat a les comunicacions de RSC de les organitzacions, en especial a la Unió Europea les derivades de la Directiva 2014/95/UE del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/UE pel que fa a la divulgació d'informació no financera i informació sobre diversitat per part de grans empreses determinades i grups determinats, té com a objectiu identificar riscos per millorar la sostenibilitat i augmentar la confiança dels inversors, els consumidors i la societat en general i per a això incrementa la divulgació d'informació no financera, com poden ser els factors socials i mediambientals.\nLa transposició de la directiva a l'Estat espanyol es va plasmar amb l'entrada en vigor el gener del 2018 del Reial Decret-Llei 18/2017, de 24 de novembre, pel qual es modifica el Codi de Comerç espanyol, el text refós de la Llei de Societats de Capital i la Llei 22/2015, d'Auditories de Comptes, en matèria d'informació no financera i diversitat (coneguda com a Llei d'Informació No Financera), suposa que les empreses d'interès públic, de més de 500 empleats, han d'incloure en els seus informes de gestió, o en un informe separat, informació en matèria de responsabilitat social corporativa.\nLes iniciatives vinculades amb la RSC[modifica]\nSón diverses les iniciatives que arreu del món han aparegut sobre la RSC. Les següents en són només algunes:\nPacte Mundial de les Nacions Unides, o Global Compact (en anglès), un codi de deu principis als que voluntàriament se subscriuen les organitzacions, i que fan referència a temes de respecte pels drets humans, drets laborals, medi ambient i anticorrupció.\nGlobal Reporting Initiative (GRI), que és un estàndard per a la rendició de comptes amb l'elaboració d'una memòria social (també anomenada memòria de sostenibilitat o de responsabilitat social corporativa). Consta d'un seguit d'indicadors, i té diferents nivells en funció de la quantitat d'informació. Pot arribar a ser auditable per terceres parts. Actualment és vigent l'anomenada versió GRI Standards (2016), que fa referència a informar sobre indicadors (que l'estàndard anomena continguts) universals (sèrie GRI 100 sobre perfil i context de l'organització informant), econòmics (sèrie GRI 200), mediambientals (sèrie GRI 300) i sòciolaborals (sèrie GRI 400).\nSA8000, de Social Accountability Internacional (SAI), norma d'empresa que tracta temes de drets laborals i control del subministrament i la subcontractació. És certificable.\nSGE 21, norma d'empresa emesa per l'associació espanyola Forética, que és l'únic estándard al món que certifica globalment la RSC en tots els seus àmbits, i defineix un sistema de gestió empresarial.\nISO 26000, guia de bones pràctiques en RSC fou publicada el primer de novembre de 2010 després de cinc anys de treballs. No té caràcter certificable i, per tant, no és un sistema de gestió.\nAA1000AS, norma corresponent al paquet de directrius AA1000 que orienten en la verificació (o assegurament del terme anglès assurance) de la relació amb els grups d'interès i la verificació de la informació de les memòries de RSC a través d'ells.\nObjectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), són un conjunt d'objectius relacionats amb el futur desenvolupament internacional creats per les Nacions Unides i promoguts com a Objectius Mundials per al Desenvolupament Sostenible. Substitueixen els Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni (OSM), que caducaren a final de 2015. Els ODS seran vàlids de 2015 a 2030. Hi ha 17 objectius i 169 metes específiques per a aquests objectius.\nEls àmbits de la RSC[modifica]\nBon govern, Governança o Alta Direcció\nPersonal o Àmbit laboral\nComunitat i Acció social\nMercat (competència, clientela i proveïment)\nPodem trobar vinculats amb l'RSC aspectes com la Compra o Consum socialment responsable (CSR), l'Ètica empresarial, la Inversió socialment responsable (ISR) o els Territoris Socialment Responsables (TSR).\n↑ «Reial decret llei 18/2017, de 24 de novembre» (PDF). Boletín Oficial del Estado, 25-11-2017. [Consulta: 29 desembre 2019].\n↑ «UN Global Compact» (en anglès). [Consulta: 29 desembre 2019].\n↑ GRI, Global Reporting Initiative\n↑ SA8000 de SAI\n↑ SGE 21 de Forética\n↑ ISO 26000\nTerritori Socialment Responsable (TSR)\nRScat, Responsabilitat Social a Catalunya - Generalitat de Catalunya. Espai web en matèria de responsabilitat social a Catalunya amb eines i recursos per a empreses i organitzacions que volen avançar en una gestió de la seva activitat més responsable i sostenible.\nComissió de Responsabilitat Social, òrgan del Consell de Relacions Laborals de composició tripartida que promou la incorporació de l'RS, impulsa el coneixement i la formació en aquesta matèria a Catalunya.\nVocabulari de la Responsabilitat social al TERMCAT.\nEticentre, Centre per a la Gestió Ètica de l'Empresa de les Illes Balears. (castellà)\nForética, principal entitat de foment de la RSC a l'Estat espanyol, amb presència a Llatinoamèrica.\nFundación Étnor, entitat amb seu a València per a la promoció de l'ètica dels negocis i les organitzacions. (castellà)\nEuropa Press RSC, canal especialitzat en actualitat sobre RSC d'aquesta agència de notícies. (castellà)\nCorresponsables, principal revista especialitzada en RSC en llengua castellana amb presència a Espanya i Llatinoamèrica, pertanyent a l'editorial catalana Media Responsable. (castellà)\nORSEC Arxivat 2018-03-01 a Wayback Machine., Observatori de la Responsabilitat Social de les Empreses - Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya\nRespon.cat, organisme que vol implicar les empreses i les organitzacions empresarials més compromeses amb la Responsabilitat Social a Catalunya\nResponsabilitat social corporativa Lloc web de la Comissió Europea (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Responsabilitat_social_corporativa&oldid=29627736»


L’artista de Benifaió, Virginia Mínguez, ens presenta el seu primer llibre “Jo de major vullc ser uelo” – RiberaTV\nL’artista de Benifaió, Virginia Mínguez, ens presenta el seu primer llibre “Jo de major vullc ser uelo”\nEl llibre està acompanyat per il·lustracions de l’autora\n“Jo de major vullc ser uelo”. És el títol d’aquest llibre que ens presenta Virginia Mínguez més coneguda com a Palmera. Una història farcida d’acudits i refranys valencians acompanyats d’il·lustracions que la mateixa autora ha realitzat.\nProvinent de Benifaió, Virginia va estudiar Belles Arts a la Universitat Politècnica de València i, amb el seu Treball de Fi de Grau, va nàixer aquest llibre junt amb tot el packaging de dibuixos i il·lustracions.\nUn llibre que va publicar a finals de l’any passat i que, ara, part del seu èxit, s’ha degut a les xarxes socials com Instagram. Una popularitat que li ha permès convertir-se en l’autora del cartell de la nova edició de la Fira de la Primavera a València.\n“Salut i força al canut” o “A la taula i al llit al primer crit”. Refranys valencians que han anat passant de generació en generació i que Virginia recopila per a que estos costums no es perden.\nTot un homenatge als nostres majors, perquè tal com explica l’artista aquests costums no poden oblidar-se mai a la nostra cultura.\nL’artista de Benifaió, Virginia Mínguez, ens presenta el seu primer llibre “Jo de major vullc ser uelo” added by Ribera Televisió on 26 Abril, 2018


Serveis de manteniment Barcelona - Micgrup\nServeis de Manteniment Micgrup\nTecnologia global per a la transformació digital de la teva empresa\nA Micgrup optem per oferir solucions en tecnologia global, amb productes i serveis per a atendre empreses de qualsevol grandària, en qualsevol mercat i en les nostres àrees d’especialització.\nEls nostres serveis de manteniment t’ajudaran a aconseguir les teves metes garantint l’èxit empresarial, afrontant les teves prioritats i desafiaments, i aconseguint que aquests impactin positivament en la teva organització.\nTots els nostres paquets de manteniment poden incloure servei 24/7/365\nManteniment de centraletes i hardware de telecomunicacions\nDes de Micgrup, realitzem la instal·lació i manteniment de centraletes i hardware de telecomunicacions per a empreses, d’una forma integral, realitzant una unificació global dels sistemes de comunicació.\nManteniment informàtic - Hardware i Software\nOferim un complet servei de manteniment i suport dels sistemes informàtics. Els nostres especialistes, tant en software com en hardware ofereixen un servei de qualitat, posant tota la seva experiència a les mans del client, mitjançant una resposta ràpida i eficient.\nMantenimiento de Xarxes\nComptar amb un òptim sistema de xarxes, farà que la teva empresa pugui transmetre dades de forma més ràpida i confidencial. Per a poder treure-li el màxim partit, hauràs de realitzar un manteniment de xarxes preventiu que et permeti solucionar qualsevol problema abans que succeeixi i optimitzar tots els recursos disponibles.\nEl nostre servei de Manteniment de Sistemes de Seguretat garanteix el perfecte funcionament de tots els equips de la teva empresa, sent essencial per al seguiment i prevenció de possibles riscos en el dia a dia del teu negoci.\nNecessites més informació sobre els nostres serveis de manteniment?\nServicio Seleccioneu els serveis en què esteu interessatsManteniment de centraletasManteniment informàticManteniment de xarxesManteniment de seguretat


Talent provincial que va més enllà i que finalment es veu recompensat - Noticias QUADERNS - El Periódico Mediterráneo\nTalent provincial que va més enllà i que finalment es veu recompensat\nTian Gombau, Raúl Ariza, a més d’artistes i dissenyadors castellonencs són ara protagonistes fora de la 'terreta'\nDisseny. El passat divendres es va inaugurar al Centre del Carme de València l’exposició ‘Prohibit fixar cartells. REA’ amb presència castellonenca. -\nEl territori, sabut és, no hauria de disposar d’una frontera o barrera que ens impedeixi veure més enllà o ser més enllà. Des de l’àmbit local es pot aconseguir una certa repercussió universal. En aquests temps d’interacció virtual existeix una (major i més fàcil) interconnexió que en altre temps hagués estat gairebé impossible imaginar, si bé la vàlua o importància d’un missatge o acció no entén de limitacions quan parlen per si soles, sense necessitat del que comunament coneixem com «donar-se autobombo». Dic això perquè sempre he cregut que l’esforç d’un, unit a l’honestedat i a la humilitat, sempre es veu recompensat.\nExemples d’aquesta recompensa s’han donat en aquestes últimes setmanes. Per citar un, el protagonitzat per Tian Gombau, flamant guanyador del Premi Max al millor espectacle infantil amb la seua obra Sabates noves. De Vinaròs, al món.\nPer a Gombau, com em va dir en una entrevista en 2010, la funció que té l’art és «el poder despertar els teus somnis, saber que pot haver-hi un món diferent al que tenim». A través de les seues peces teatrals, el vinarossenc ens ajuda a sentir i a pensar, una causa noble, igual de noble que la seua persona, algú modest però sempre somiador, i un incessant treballador que s’ha guanyat a pols ser un dels artistes castellonencs més internacionals a través de la seua companyia L’Home Dibuixat. Des d’aquí nostra més sincera enhorabona.\nDel teatre a la literatura i el disseny\nI hem de felicitar també el benicassut Raúl Ariza per haver-se alçat amb el XXIV Premi de Novel·la Negra Ciutat de Getafe 2020 amb la seua obra Por mi gran culpa, un guardó que es lliura en el marc del Festival Internacional Getafe Negre —que enguany arriba a la seua XXIV edició—, un dels més importants del gènere al nostre país.\nL’escriptor ha demostrat des dels seus inicis prendre’s molt de debò la seua carrera literària, avançant amb pas ferm. La veritat és que un jurat presidit per un autor com Lorenzo Silva i compost també per altres il·lustres com Fernando Marías i Marcelo Luján hagin dictaminat a favor de la novel·la d’Ariza diu molt de la seua qualitat literària. Por mi gran culpa és la seua primera aproximació al gènere negre com a novel·lista, i estarà disponible en llibreries a partir del pròxim mes d’octubre.\nEn aquesta reflexió oberta sobre la universalitat dels castellonencs, voldria destacar també la presència d’artistes de Castelló com Marta Negre, Álvaro Bautista, Fotolateras o Verònica Fabregat, entre altres, en l’exposició que es va inaugurar el passat divendres en el Centre del Carme de València. Es tracta de Prohibit fixar cartells. REA - Cartells Valencians 2000-2020, organitzada pel Consorci de Museus en col·laboració amb l’Associació de Dissenyadors de la Comunitat Valenciana i comissariada per Boke Bazán i Mac Diego. Es tracta d’una antologia de cartells realitzats per dissenyadors de la Comunitat Valenciana que s’ha organitzat amb motiu del nomenament de València com a capital del disseny 2022.\nDes de Castelló tenim moltes coses que dir per a ser escoltats.


Frenar tard i un sotrac, raons de l'accident de Luis Salom - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nFrenar tard i un sotrac, raons de l'accident de Luis Salom\nL'equip del pilot mallorquí va donar a conèixer les dades de telemetria\nEls operaris retiren la moto de Salom, divendres després de l´accident arxiu/andreu dalmau/efe\nLa telemetria de la moto del difunt Luis Salom, que va ser donada a conèixer ahir pel seu equip, indica que "el Luis va arribar a la referència de frenada 6 km/h més lent que en la seva volta ràpida". En funció de les dades aportades per la telemetria l'acceleració menor va provocar una frenada 9 metres més tard. A més, en el comunicat s'afegeix que "a l'entrada d'aquest revolt 12 hi ha un sotrac conegut per tots els pilots que, pel retard en la frenada, va provocar que, quan va passar-hi pel damunt, el pilot\nmantingués el fre accionat, i no com a la majoria de les voltes prèvies, en les quals havia deixat anar el fre en aquest punt".\nEl conjunt del mallorquí, l'Stop & Go, que dirigeix Eduardo Perales, també ha explicat que "després de rebre les dades de telemetria per part de l'organització, tot l'equip tècnic de l'Stop & Go es va reunir immediatament per aclarir i poder comunicar què va passar en l'aspecte tècnic al revolt 12 del circuit de Catalunya".\nLa mateixa nota diu que en els segons entrenaments Salom va fer una primera sortida a pista en la qual va marcar una millor volta d'1'48''608, després de la qual va tornar cap al seu box per canviar el pneumàtic del darrere. Quan es va completar l'operació, Salom va sortir a la pista i en el primer revolt va tenir el tràgic accident. Stop & Go ofereix totes les dades per a qui les vulgui consultar. El funeral per Salom serà demà, a Palma.


Els 6 Millors Hotels a prop de National Gandhi Museum, Nova Delhi, Índia - Booking.com\nNova Delhi 1.596 establiments\nHotels i allotjaments a prop de National Gandhi Museum, Nova Delhi (Índia)\nBusques allotjaments a prop de National Gandhi Museum?\nHotels destacats a prop de National Gandhi Museum\ngoStops Delhi (Stops Hostel Delhi) 3 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nChandni Chowk, Nova Delhi (a 0,7 km de National Gandhi Museum)\n8,2 Molt bé 1.250 comentaris\n"Tot. El millor hostel que he vist!! Estava net, oferien Chai, l'esmorzar inclòs, l'staff era molt amable, dutxes amb aigua calenta i banys amb paper... Amazing!!"\nNorth Delhi, Nova Delhi (a 1,2 km de National Gandhi Museum)\n8,1 Molt bé 552 comentaris\nCentral Delhi, Nova Delhi (a 2,5 km de National Gandhi Museum)\nCentral Delhi, Nova Delhi (a 3,2 km de National Gandhi Museum)\n9,1 Fantàstic 720 comentaris\nNorth Delhi, Nova Delhi (a 2,1 km de National Gandhi Museum)\nJoey's Hostel 2 estrelles Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com. Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nEast Delhi, Nova Delhi (a 3 km de National Gandhi Museum)\nLukáš Kuzma. Eslovàquia\nMés allotjaments a prop de National Gandhi Museum\nAltres atraccions turístiques a prop de National Gandhi Museum\nHotels populars a prop de National Gandhi Museum


Durant el procés d'escriptura de La llista de les coses impossibles vaig tenir uns quants moments de crisi i de dubte. Crec, pel que em diuen (jo no tinc més experiència que aquesta, és la meva primera novel·la), que és habitual.\nEscriure una novel·la és un procés llarg, especialment quan ho compagines amb altres feines, amb fer de mare, amb la vida en general. En el meu cas vaig trigar dos anys ben bons en acabar la primera redacció: un per trobar el to, un altre per escriure-la. Les crisis i els dubtes van venir per diverses raons, en general vinculades a la por: por al que diran els altres, por que et llegeixin, por a fracassar.\nPors i pors i més pors que vaig compartir amb el Roger Coch, amb les meves companyes de l'Escriptori Compartit (l'Emma Mussoll, la Gemma Cateura, la Carme Bertran i la Clara Comas) i amb el Pau Bach, el meu company de vida, és clar.\nD'aquelles converses, de totes aquelles converses, però, sempre en vaig sortir enfortida. Perquè em semblava que sí, que em venia de gust mostrar-li aquesta història al món. I perquè pensava que només que una persona amb lesió medul·lar (o qualsevol persona o familiar d'algú que estigui patint un procés disruptiu en la seva vida per motius de salut, interns o externs) pogués llegir-la i sentir-se acompanyada en la seva pròpia vivència, ja hauria pagat la pena tot plegat.\nDemà, dimecres 8 de juny de 2022, presentem la novel·la als pacients de l'Institut Guttmann. M'hi acompanyaran el Pau Bach i l'Anna Gilabert, psicòloga de Guttmann.\nI no em pot fer més il·lusió.\nGràcies, gràcies, gràcies a tots per fer-ho possible!!!!!\n(Gràcies també a la llibreria Saltamartí que facilitarà a qui ho vulgui la compra de llibres.)\nLa llista de les coses impossibles és la meva primera novel·la. Si vols saber més sobre la novel·la o sobre el Premi Carlemany, clica als següents enllaços:\nHe guanyat el Premi Carlemany!\nNo thoughts on “Presentació per a pacients de l'Institut Guttmann”


Farts de Barroso - Editorial - VilaWeb\nFarts de Barroso\nPoca gent discutirà que avui la Unió Europea travessa el pitjor moment de la història. No és solament el desprestigi generalitzat de la institució. És també la incapacitat monumental dels seus governants. L'actual Comissió i el Consell són culpables d'haver allunyat com mai els ciutadans europeus del projecte europeista. Especialment per culpa d'una gestió desastrosa de la crisi, que ha convertit la UE en un instrument de les polítiques més agressives que puguem imaginar contra els ciutadans. Allò que els governs estatals no s'atrevien a fer han ordenat que ho fes la Comissió, que s'ha limitat a obeir.\nL'obsessiva recentralització del poder europeu en mans dels estats que ha afavorit la Comissió de Barroso ens ha portat finalment a un punt en què els desafiaments al programa comú comencen a ser el pa de cada dia. Ja que ningú exerceix el paper de cohesionar la Unió, els estats es proposen de fer allò que fins ara era impensable. La Gran Bretanya ja parla d'abolir la lliure circulació de persones i tot. I, de fet, Suïssa ja ho ha votat, sense que la Unió haja estat capaç de fer-li veure la gravetat dels fets. A alguns estats, Hongria per exemple, l'executiu comunitari els permet des de fa anys coses que no permetria a un país en via d'adhesió. Alemanya imposa el seu dictat d'una manera ferotge, amb què qüestiona el mandat democràtic de Brussel·les. I cada dia Europa és menys un projecte de tothom i més un camp de batalla entre estats, unes estats que no tenen gens d'interès en cap projecte comú, llevat de veure quin profit en trauen.\nEl delicat equilibri de poders europeu, especialment difícil sempre entre el Consell i la Comissió, s'ha trencat potser definitivament perquè Barroso i la seua Comissió han optat per ser lacais obedients dels estats i han renunciat al paper moderador de les ànsies particulars. Barroso ha volgut ser un servidor no pas de l'interès comú dels ciutadans europeus, com li corresponia, sinó dels interessos privatius dels estats. I amb això ha fet miques el paper que la Comissió havia mantingut des que s'havia accelerat el procés unificador europeu, durant els anys vuitanta del segle passat. Avui Europa és menys Europa, i d'això Barroso, incapaç de dirigir amb dignitat la Comissió Europea, n'és el primer responsable.\nAquest cap de setmana ho hem tornat a veure. Quaranta-vuit hores després del canvi de rumb del govern britànic respecte d'Escòcia, Barroso ha corregut a fer el paper de gosset faldiller de Londres. El Regne Unit veu per primer vegada que pot perdre el referèndum escocès i això l'ha portat a canviar la modèlica actitud que servava fins ara per una agressió sorprenent contra els drets dels escocesos, drets que reconeixia i proclamava fins la setmana passada. I immediatament Barroso ha anat a la BBC a dir allò que els catalans ja ens sabem de memòria: que Escòcia quedarà fora de la UE si els escocesos decideixen de fer-se independents.\nL'actitud de Barroso és molt difícil de qualificar sense arribar a l'insult. No recorde cap polític europeu tan indigne com ell. Perquè sap perfectament que això que diu és, si de cas, una opinió privada, però ell ho presenta com un fet legal. Amb això Barroso torna a usar la seua posició de president de la Comissió no en favor dels ciutadans europeus, particularment de Catalunya o Escòcia, com correspon al seu càrrec, sinó en favor dels interessos polítics, electorals i tot, dels actuals governs d'Espanya i la Gran Bretanya –curiosament o no, tots dos del seu partit.\nAixò és molt greu, però opine que no ens hem de confondre: no passa, com podria semblar, perquè Barroso tinga cap animadversió especial contra catalans o escocesos. Posem-ho en context: passa perquè Barroso ha venut als estats allò que hauria de ser el càrrec més independent de la Unió Europea. Probablement perquè és conscient de la seua escassa estatura política i no sap veure's a ell mateix sinó com una minyona. Aquella que, quan manava a Portugal, va parar taula a Bush a les Açores perquè no veia cap més manera d'aparèixer en una de les fotografies que acabà essent de les més lamentables de la recent història mundial.\nBarroso ha venut als estats allò que hauria de ser el càrrec més independent de la Unió Europea. Probablement perquè és conscient de la seua escassa estatura política.


Veno Taufer (Ljubljana, 1933). Ha treballat a la televisió eslovena i a la BBC. Va fundar el Festival de Vilenica l'any 1985 i el va dirigir durant 13 anys. Ha ocupat diversos càrrecs en el PEN eslovè i el PEN internacional. Ha publicat quinze llibres de poemes, i també obres de teatre, assaigs i traduccions.\nel mar fulleja una ona rere una altra\nuna fressa entre les pedres després escuma i no res\nmemòria que porta a la riba una aroma i la humitat\nuna ona rere una altra els fulls del llibre\nentre ells algues gerres sorra algun cadàver\nqui el fulleja? Segueix escrivint-se\nni una gavina ni un vaixell ni un nedador\nningú no es gira enmig d'aquest esclat\nno sap si és una lletra una taca un signe no un lector\npotser en algun món algú l'ha llegit\ni aquesta ona freda no és sinó un full friable\nés un llibre llençat ja ple de filagarses\no cada història que s'hi transcriu\nperquè succeeix però el fullejar és un xiulet momentani\nEtiquetes de comentaris: Veno Taufer


La fiscalia de l'Audiència Nacional espanyola demana informació a Puig sobre la crema de banderes espanyoles a la Diada ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dimarts, 13 de setembre de 2011 14:07 h\nPodrien constituir un delicte d'injúries al Rei i ultratge a Espanya\nLa fiscalia de l'Audiència Nacional espanyola ha demanat formalment a la Conselleria d'Interior informació sobre la crema de banderes i una foto del Rei durant la manifestació independentista de diumenge passat a Barcelona, en motiu de la Diada. El fiscal en cap de l'Audiència, Javier Zaragoza, ha enviat un escrit al conseller Felip Puig demanant-li quines actuacions van fer els Mossos d'Esquadra en relació a aquests incidents per identificar-ne els autors. La crema de banderes i de fotos del Rei podrien constituir un delicte d'ultratge a Espanya i d'injúries greus contra el monarca.\naudiència nacional, bandera espanyola, crema, injúries, puig, ultratge\nEn l'escrit, Zaragoza diu que ha tingut coneixement d'aquests incidents i es dirigeix al Departament perquè "haurà d'informar amb la major urgència possible" i enviar-li les proves i la identificació dels autors. Posteriorment, la fiscalia decidirà si presenta denúncia o no.\nFonts d'Interior han explicat a l'ACN que la carta ja ha arribat tant a la Direcció General de la Policia com al Departament. Les mateixes fonts han explicat que el mateix dia dels fets els Mossos van obrir diligències i les van remetre al jutjat corresponent.\n14 de setembre de 2011, 11.44 h\nNo he vist mai que els impresentables de la fiscalia de l'audiència nazional (abans el TOP), demanés informació sobre qui ha cremat les estelades. O tots moros o tots cristians. La llei i justícia d'aquest país, no difereix absolutament en res a la d'Egipte en època Mubahrac o de Tunísia amb en Ben Alí, o la de Líbia amb en Gadaffi. Per això ara amb els nostres calés se'ls ajuda econòmicament o militarment, que al capdavall són calés.\n14 de setembre de 2011, 07.51 h\n#2 Raier de Sant Andreu. No podem fotra el camp de la dominació del "cul" d'Europa, per que tenim uns polítics BOTIFLERS i TRAÏDORS a Catalunya.\n14 de setembre de 2011, 01.01 h\nNo cal que pateixin els nazionals, que d'aqui els hi portaran tots els informes completament detallats, embolcallats amb una estanquera nova de trinca, brodada per les monges d'algun convent ranci.\nA que esperem a marxar d'Espanya?\nEns la estan jugant, va passant el temps i esperen a que tot es refredi. A on està l'esperit de la mani del juliol de l'any passat?\n13 de setembre de 2011, 16.38 h\nLa fiscalia estrangera aquesta, hauria de contemplar la possibilitat d'acabar amb la crema de braus vius i la tortura "del toro de la vega" a castella-lleo, i no estar tocant el que no sona a Catalunya, on la nostra bandera es la senyera, ens impossen la seva i pretenen que la respectem, quan dia a dia ens demostren quina mena d'essers mediocres son. Aquests ecspañols cada dia em fan mes fastic i cada dia sento mes menyspreu per ells, no m'he sentit mai ecspañola, pero ara ja em fa fins i to... Llegir més


Fes-te voluntari de la Campanya pel Sí! - Casal Roc Boronat Poblenou-Besòs\nFes-te voluntari de la Campanya pel Sí!\nDilluns, 21.8.2017 15:00h\nEl proper 1 d’octubre tindrà lloc el Referèndum d’autodeterminació de Catalunya, i des d’ERC Poblenou-Besòs tenim la determinació de mobilitzar el 100% de les nostres forces per aconseguir que el Sí guanyi als nostres sis barris.\nAquest setembre organitzarem un total de 48 parades informatives cobrint la totalitat del territori. Necessitarem 300 voluntàries i voluntaris, per això mobilitzarem a tothom, militants, amics, simpatitzants i col·laboradors; Adaptant la campanya a la disponibilitat de cadascú, però tenint clar que per assolir la independència del nostre país és imprescindible sortir al carrer a guanyar-la.\nEl nostre principal actiu és la mobilització dels recursos humans, de tota la gent compromesa, si cadascú de nosaltres hi dedica almenys unes hores a la campanya més important de totes, aleshores segur que tindrem totes les eines per guanyar-nos la República que volem.\nLa campanya pel Sí al Referèndum depèn de tu, fes-te voluntari!


Fins ara, si volíem mantenir fora de perill algun arxiu o posar una barrera als nostres dispositius, havíem d’usar contrasenyes. Les combinacions de caràcters com a mètode per identificar-se han estat la norma durant anys. El cas és que proliferen els atacs cibernètics als servidors on s’emmagatzemen les nostres contrasenyes, la qual cosa ens fa estar cada vegada més exposats i insegurs.\nEl nostre ordinador ens coneix, si és prou nou, per aspectes mesurables que li permeten distingir-nos d’altres persones, paràmetres biomètrics que poden identificar-nos plenament i de manera inequívoca, com per exemple, l’empremta del dit índex. Amb això el fem servir de barrera de seguretat.\nSembla que el futur està lliure de passwords, la biometria pren el relleu. Vegem per on ens porta aquest camí:\nEmpremtes dactilars: El seu ús porta avantatge respecte a les altres, puix que ha estat el primer a tenir difusió massiva. Ja són molts els dispositius que compten amb aquest tipus de lectors: ordinadors, smartphones, etcètera.\nCom sempre ocorre, milers d’hackers i afeccionats es van dedicar a posar a prova aquest sistema, i van aconseguir demostrar que no és infal·lible, però reconeixent que la seguretat, respecte a les contrasenyes numèriques o patrons de desbloqueig als terminals, augmenta moltíssim.\nJa una empresa catalana, Paytouch, ha implantat el sistema de pagament a locals i comerços amb un aparell que reconeix l’empremta del dit, i sembla que el sistema està arrelant am força. Ara a les illes Balears, aviat en disposarem a Barcelona.\nLa veu: A poc a poc els assistents de veu s’estan introduint en el nostre entorn, com el Siri del Iphone. Però a més d’aquests, la veu servirà com a paràmetre identificador, especialment per a dispositius petits.\nAlgunes empreses ja estan utilitzant aquesta tecnologia per detectar intents de frau en els seus centres d’atenció telefònica, donar un accés més ràpid als seus clients, o fins i tot per renovar les contrasenyes.\nCom funciona? S’analitzen mostres de veu i es registra la forma i longitud del tracte vocal, el to i el ritme de conversa. Una vegada que el client es registra al sistema, aquest recull una mostra de veu i n’extreu un model que s’emmagatzema com a patró. Després es compara amb la veu del client quan torna a trucar, generant una taxa de coincidència que, o bé dóna accés al sistema, o bé la rebutja.\nLa forma de l’orella: La pantalla tàctil de molts telèfons poden reconèixer patrons més complexos. Descartes Biomètrics ha llançat l’aplicació Ergo Android, que fa un mapa dels punts de contacte de l’orella quan es pressiona el smartphone contra ella, generant un patró que compara amb un altre creat prèviament per detectar si els usuaris coincideixen. L’ús de l’orella té avantatges sobre el de l’empremta dactilar: la primera és que no necessita cap dispositiu o sensor específic, ja que l’escànner ho realitza utilitzant la tecnologia del mateix mòbil, la qual cosa redueix el cost i augmenta la seva accessibilitat. També ho és que es tracta d’un gest habitual, com és acostar-se el telèfon a l’orella.\nAltres possibilitats, com el reconeixement facial, l’iris i la nineta de l’ull, el ritme dels batecs del cor, la velocitat de teclejar, fins i tot la implantació de tatuatges amb circuits electrònics flexibles, o les càpsules innòcues amb una bateria alimentada pels àcids gàstrics que emeten un senyal inequívoc i irrepetible capaç de ser captada pels dispositius, són encara una mica més llunyanes, però empreses com Motorola està treballant en elles.\nDes de ShBarcelona t’oferim aquesta informació perquè si ets dels que obliden tot sovint les passwords, puguis incorporar-te a aquestes noves tecnologies.\nGrans empreses per a fer pràctiques a Barcelona\nBarcelona s’ha convertit en un formiguer d’empreses que desitgen tenir seu a la Ciutat...


El president de la FCF, Joan Soteras, concreta amb Joan Roig la recerca de vies de finançament per reconstruir la Fanecada - Canal 21\nEl president de la FCF, Joan Soteras, concreta amb Joan Roig la recerca de vies de finançament per reconstruir la Fanecada\nPer últim, el directiu de l’FCF i delegat a les Terres de l’Ebre, Miquel Piñol, ha comentat que “a les dues o tres hores del succés ja havíem trucat a tots els clubs d’Alcanar. Encara portaven l’aigua als genolls que ja se’ls va donar tot el suport. És el que havíem de fer, estar al costat dels clubs. La primera trucada que va fer Joan Soteras va ser per donar recolzament moral, ja que primer s’havien de veure els danys per saber les ajudes que es podien demanar”.\nTags: AlcanarEsportsJoan Soteras\nEl Club Patí l’Aldea celebra amb èxit la Gala Premundial per recaptar fons\nDos accidents obliguen a tallar l’AP-7 a l’Ametlla de Mar\nDos accidents obliguen a tallar l'AP-7 a l'Ametlla de Mar\nTemps Afegit (20/9/2021)\nFesta de la sega a la finca dels Ravanals de l'Aldea


Andorra i Mèxic col·laboren per crear un equip professional de BT\nAndorra i Mèxic col·laboren per crear un equip professional de BTT\nEsports » Ciclisme 06 de febrer, 2020\nPer primera vegada, hi haurà un equip de BTT al circuit mundial amb llicència andorrana. El projecte iniciat a Mèxic tindrà continuïtat al país gràcies a l'associació Mexand, amb la presència del tricolor Kilian Folguera.\nA banda de la Copa del Món de Vallnord, Andorra també tindrà un equip professional de bicicleta de muntanya amb el nom d'Efideporte Pro Cycling. La idea inicial va sorgir a Mèxic ara fa uns anys per fomentar aquesta disciplina i ara s'articularà al país, de la mà de l'associació de mexicans per afavorir la preparació en alçada al continent europeu.\nJuan Carlos Valladares, president de MEXAND, explica que "el que pretén és fer una extensió cap a Andorra per aprofitar l'equip d'inversió que hi ha per poder entrenar amb els atletes també andorrans; alguns s'incorporaran ja la setmana que ve a l'equip".\nQui es beneficiarà d'això és Kilian Folguera. El ciclista farà el circuit mundial i s'integrarà a l'estructura del conjunt on hi haurà 6 ciclistes més, entre els quals hi ha un dels millors del món, Gerardo Ulloa. Valladares el defineix com l'insígnia de l'equip i té l'esperança que guanyi la Copa del Món a Andorra. El mateix Gerardo Ulloa envia un missatge d'optimisme assegurant que "Andorra ja té la Copa del Món i que ara també té equip; junts farem un gran equip".\nLa previsió és que una part de l'equip arribi el 7 de març a Andorra. A l'horitzó hi ha la possibilitat d'inscriure el conjunt també en ruta per desenvolupar ciclistes joves en aquesta disciplina. L'estrena és prevista en la primera Copa del Món de Nove Mesto al maig i el debut a casa arribarà al juny.\nImatges cedides: Efideporte


ONDARA IMPLANTA LA CINQUENA FRACCIÓ DE RECOLLIDA DE RESIDUS ORGÀNICS – LA VEU D'ONDARA\nONDARA IMPLANTA LA CINQUENA FRACCIÓ DE RECOLLIDA DE RESIDUS ORGÀNICS\nLa primera fase de la implantació començarà en el centre històric, on es repartiran de manera gratuïta els kits de reciclatge als veïns dels carrers afectats\nOndara, 06.07.21. El 5é contenidor arriba a Ondara. L’Ajuntament d’Ondara, a través de l’empresa municipal de serveis, neteja i medi ambient, SINMA, posa en marxa una nova fracció de recollida de residus, la coneguda com a cinquena fracció. Es tracta d’una nova manera de reciclar, en la que els veïns i les veïnes d’Ondara hauran de separar les restes orgàniques de les actuals restes de residus.\nLa cinquena fracció arriba a Ondara per fases. En la primera, que dóna començament aquesta mateixa setmana, el nou servei realitzarà la recollida dels residus en el sistema de porta a porta (sistema actual) al casc històric. Cal destacar que la implantació es realitzarà de manera progressiva al casc històric per tal de facilitar la seua instauració. En aquesta primera fase, sòls s´instaurarà en uns carrers concrets, als quals aniran afegint-se setmanalment més carrers, fins completar tot el nucli històric.\nLa implantació de la coneguda com a 5a fracció ha començat amb l’enviament de cartes informatives als veïns dels carrers afectats, en les què se’ls explica les fases d’implantació d’aquesta novetat, que s’introduirà progressivament, així com la importància de la seua implicació perquè la campanya siga un èxit. Durant els propers dies s’informarà presencialment als veïns porta a porta, gràcies a la col·laboració de voluntaris, que han estat formats prèviament, i en les pròximes setmanes hi ha prevista una presentació de la campanya a la Casa de Cultura.\nPer començar amb la separació de residus, es repartiran gratuïtament kits de reciclatge, compostos per diferents dossiers explicatius, un imant amb els horaris de recollida, un poal de 10 litres airejat per a la cuina; un poal tancat, de 20 litres, per treure al carrer; una bossa blava de ràfia, una bossa groga de ràfia i dos paquets de bosses compostables.\nEls propers dijous 8 i divendres 9 de juliol es procedirà al repartiment dels kits als carrers Sant Benet, Sant Cristòfol, Sant Antoni, Virtuts, Baixada de la Puríssima, Plaça del Convent, Sant Vicent, Plaça de les Escoles, Serra, Ferrers, Llimoners i Carrer Major.\nAmb la implantació del nou contenidor, la brossa de les cases de casc històric es dipositarà de la següent manera:\n– Les restes i l’orgànic es dipositaran en dies en bosses diferents a la porta de cada casa a partir de les 21:00 hores i el dia que corresponga, segons el calendari que es farà arribar al veïnat. El servei municipal recollirà les escombraries a la porta de cada casa.\n– Paper, cartró, plàstic i envasos metàl·lics, vidre i oli domèstic es continuaran dipositant com fins ara, en els contenidors habilitats per a això en cada zona.\nEl Regidor delegat de SINMA, Francesc Giner, ha explicat que es tracta de fer un pas més per assolir l’objectiu de disminuir els residus generats al municipi, facilitant el reciclatge i reduint les despeses ocasionades. «Com a poble, tenim la responsabilitat de fer un món més habitable i respectuós amb el medi ambient. Tot el que fem avui per ajudar el nostre planeta és l’herència que deixarem a les properes generacions», ha recordat Francesc Giner.\n← JA ESTAN A LA VENDA…\nCULMINA EL PROGRAMA “MENT ACTIVA”… →


De tard en tard: Dubtes i decisions i dos vídeos sobre el futur dels llibres\nDubtes i decisions i dos vídeos sobre el futur dels llibres\nCom han estat dies de mitges vacances, he pogut fer endreça a la taula del despatx i he pogut remirar originals que teníem pendents de decidir o no la seva publicació, ja que alguns em presentaven molts dubtes.\nTots els editors rebem durant l'any moltes propostes de llibres. De les que ens arriben a Cossetània, cada vegada més via e-mail, n'hi ha que veiem ràpidament que són adients a la nostra línia editorial, que tenen possibilitats bones de comercialització, i que estan ben plantejades. Llavors decidim amb poc temps contactar amb l'autor, intercanviar opinions, si s'escau fer-li suggeriments i si ens entenem tirar el projecte endavant. També n'hi ha que no s'ajusten al que nosaltres fem o que veiem ràpidament que no tenen la suficient qualitat. La resposta també en aquest cas tenim clar que serà tornar l'original amb poc temps. Però molt habitualment la qüestió no és tant senzilla i ens trobem amb situacions amb més complicacions i amb molts dubtes.\nA vegades ens arriben propostes o originals molt correctes i en la línia del que fem, però que hi veiem dificultats de comercialització. En alguns casos intentem trobar algun ajut extern que ens redueixi en part el risc i ens permeti tirar endavant el projecte. Si s'aconsegueix, publiquem l'obra. En altres casos ens agrada el text però dubtem de si es vendrà o no i no veiem possibilitats d'ajuda externa, o també dubtem de si tal com està fet pot funcionar o no. En aquests casos, primer demanem opinió a altres persones de Cossetània o també a persones externes. Cal dir en aquest sentit que les col·leccions que tenen director, l'opinió d'aquest és fonamental per decidir tirar endavant o no un original. Al final de tot el procés cal prendre una decisió, les consultes externes o amb altres persones de l'editorial et serveixen per tenir una opinió clara sobre la qualitat o no de l'obra, però altres vegades et queden molts dubtes sobre la possibilitat que tindrà aquella obra en concret en el mercat. Al final cal decidir alguna cosa en un sentit o un altre. I és el que he estat fent aquests darrers dies amb diversos originals. En algun hem consensuat amb l'autor algun canvi que ens ajuda a veure més clar el projecte. Altres els hem acabat rebutjant i després de fer-ho, especialment si era un original correcte però que no li acabàvem de veure sortida en el mercat, sempre et queda la incògnita de què passarà amb aquell text o projecte, de si s'acabarà publicant i de si funcionarà. El darrer Sant Jordi vaig veure a les parades dos llibres rebutjats per nosaltres. Un hem van dir que s'havia venut força bé, tot i que això no em va fer canviar l'opinió que no era un bon treball. De l'altre, sobre el qual vam estar dubtant molt i que finalment vam rebutjar, vam veure que fins i tot se n'havia fet dues edicions. O sigui que no vam estar encertats amb la decisió. Clar que sempre et queda el consol de pensar que altres vegades ha estat el revés i que has editat algun original que ha funcionat que havia estat rebutjat, anteriorment, per algun altre editor.\nTambé a vegades vius alguna situació similar a la que explicava fa us mesos Joan Carles Girbés en el seu bloc Tirant el Cap, quan un autor li va dit que era un "zoquete" per haver rebutjat el seu original. Va ser un post que em va fer molta gràcia i em va fer pensar en què una vegada després de rebutjar un projecte, ja que l'autor ens demanava una bestreta que a ens semblà que no era assumible, aquest em va dir "quan vegis aquest llibre entre els més venuts et cauran les llàgrimes de ràbia".\nEn aquesta adreça de l'edició digital de La Vanguardia es pot veure un vídeo amb una interessant conversa entre Sergio Vila-Sanjuán, coordinador del suplement Culturas de La Vanguardia i el sociòleg Joaquín Rodríguez, que acaba de publicar el llibre Edición 2.0 (Editorial Melusina). Rodríguez pensa que amb dues generacions, uns cinquanta anys, la substitució del format paper dels llibres pel format digital pot ser completa. Vila-Sanjuán no es d'aquesta opinió. Val la pena veure el vídeo. Potser la situació que planteja un altre vídeo que reprodueixo a continuació i que vaig veure per primera vegada al bloc Beat.cat serà l'escenari del futur. Com es pot veure, el debat està molt obert.\nPublicat per Jordi Ferré a 20:30\nEtiquetes de comentaris: Comunicació, Editors, El llibre i la lectura, Escriptors, Internet, Vídeo\nEstic segur que amb les noves tecnologies apareixeran nous formats de llibres electrònics, però també estic segur que el format actual en paper no desapareixerà mai i que, a més, serà el predominant.\nDubto que una pantalla d'ordinador, per molt perfeccionada que sigui, pugui substituir el plaer de llegir un apaper imprès, els seu tacte, la seva olor. A més, un llibre és molt pràctic, sempre ho dic: és inalàmbric, portàtil, no se li acaba la bateria, sempre té cobertura, etc, etc, etc\n7 de gener de 2008, a les 18:00\nA mi, mentre no desaparegui la escriptura el suport no m'importa.\nEstic convençut de que ens sabrem adaptar per tal de seguir llegint.\nI per cert, molt encertat el comentari de'n jesus :-D ("inalàmbric, portàtil,...")\n14 de gener de 2008, a les 1:18\nTotalment d'acord amb el Jesús M., jo quan tinc un llibre a les mans, quasi el primer que faig es olorar-lo, tocar la coberta (si te relleus), com una nena amb un joguet nou. Els estimo, els cuido, els miro, els rellegeixo. No se si les noves tecnologies serien capaces de provocar-me aquestes sensacions.\n14 de gener de 2008, a les 17:44\nSóc un apassionat dels llibres... podrem llegir blogs a la tassa del wàter però mai serà la mateixa sensació que la d'assaborir el format d'un llibre.\nI el plaer de remenar una llibreria (en especial de vell) mai superarà el surfejar per la xarxa.\nI mentrestant postegem envoltats de llibres i papers.\n27 de gener de 2008, a les 23:28


Ximo Puig avança l'obertura d'una "nova etapa d'obertura progressiva" a partir del pròxim dilluns amb la vacunació del 90% de la població | Alacant Extra\nAvança la flexibilització d’horaris i aforaments, i aposta per l’ús del certificat de vacunació per a “donar seguretat i garantir drets”\n23/09/2021 - Alacant Extra\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha avançat l’obertura d’una “nova etapa d’obertura progressiva” a partir del dilluns, ja que en els pròxims dies s’haurà aconseguit la vacunació del 90% de la població amb pauta completa.\nAixí ho ha manifestat durant la clausura de la reunió conjunta del Comité Executiu i la Junta Directiva de la Confederació Empresarial Valenciana en la qual ha participat al costat del president de CEV, Salvador Navarro.\nEl president ha valorat la cohesió de la societat valenciana i la corresponsabilitat dels ciutadans que ha contribuït al fet que la Comunitat Valenciana se situe com una de les regions amb major índex de vacunació del món.\nA més, ha assenyalat que actualment la incidència acumulada se situa al voltant de 50 contagis per cada 100.000 habitants, i que la xifra de persones hospitalitzades se situa per davall de 200. Amb aquestes dades, el president ha mostrat la seua esperança d’arribar al 9 d’octubre amb la “màxima normalitat possible”.\nSobre la flexibilització de les mesures per a frenar la pandèmia a partir de la setmana vinent, el president ha indicat que es modificaran horaris d’obertura, aforaments, i s’obrirà un diàleg amb els sectors afectats per a tractar que “la normalització siga allò més efectiva”. Així mateix, s’ha referit a l’ús del certificat de vacunació per a accedir a determinats espais, sobre el que ha dit “donarà seguretat als ciutadans” i “garantirà drets”.\nDurant la seua intervenció, el president ha destacat la pandèmia ha permés testar el valor del diàleg social en la Comunitat Valenciana i el suport dels empresaris valencians, i per això ha agraït la interlocució de CEV.\nAixí mateix ha advocat per mantindre aliances polítiques i empresarials, posant com a exemple les negociacions sobre el nou model de finançament que ha mantingut aquesta mateixa setmana amb Andalusia, o la reunió entre patronals de la Comunitat Valenciana, Aragó, Catalunya i Balears que se celebrarà el mes vinent d’octubre.\nReferent a això Puig ha explicat que la voluntat no és fer “frentisme” entre territoris sinó defensar l’interés general dels valencians i dels andalusos, i acabar amb l’statu quo per a articular “una altra manera de veure Espanya” i evitar situacions de privilegi.\nPer al cap del Consell la col·laboració social i empresarial ha possibilitat generar l’estabilitat que permet establir les bases de la recuperació, i com a mostra d’això s’ha referit a les previsions econòmiques que preveuen un creixement de l’economia valenciana del 6,7% en 2021 i de més d’un 7% en 2022.\nEn aquest sentit ha assegurat que l’activitat econòmica “s’ha despertat” i s’està adaptant al nou escenari, en el qual ha destacat les exportacions i el turisme com “dos sectors fonamentals per a la recuperació”.\nFons europeus i ajust del mercat laboral\nDurant la seua intervenció, el president s’ha referit a la necessitat d’ajustar el mercat laboral i apostar per la Formació Professional dual vinculada a l’empresa per a poder trencar les actuals bretxes existents entre oferta i demanda de treball.\nEn concret, ha destacat que actualment existeixen 400.000 persones que no tenen ocupació en la Comunitat Valenciana, però també hi ha “grans borses d’ocupació que no es cobreixen” en sectors com el turisme o la indústria. Per això, s’ha mostrat partidari de “buscar una fórmula que permeta solucionar el desajustament”.\nFinalment, ha incidit en l’oportunitat que suposaran els fons europeus per a “eixir de la situació conjuntural” i “accelerar la digitalització i la transició energètica”, i ha animat a l’empresariat a aprofitar l’impuls que suposaran aquests recursos.\nEl port d'Alacant presenta la primera línia de mercaderies peribles, via ferrocarril, amb el Regne Unit\nLa Diputació porta a les agències comarcals les jornades informatives sobre fons europeus per a ajuntaments


Glòria Cantarell: «L'eutanàsia passiva no existeix»\nGlòria Cantarell: "L'eutanàsia passiva no existeix"\nUsa la seva experiència com a metge de cures pal·liatives per ajudar la gent a morir dignament\nDiumenge, 18/02/2018 | Actualitzat el 19/02/2018 a les 21:21 CET\nLa mort sempre ha estat present en la vida de la doctora Glòria Cantarell (Barcelona, 1943). Primer, com a metge de cures pal·liatives a la Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell; cures que consisteixen en el tractament actiu per proporcionar al malalt la millor qualitat de vida fins al moment de la seva mort. Ara, ja jubilada, coordina el grup de salut de l’associació Dret a Morir Dignament (DMD), on assessora voluntàriament els que s’interessen pels drets relatius a la mort digna.\n—¿Què són les cures pal·liatives?\n—Les cures pal·liatives comporten un treball de control de símptomes i inclouen tant estat físic com emocional, espiritual i entorn familiar.\n—¿Quin tipus de pacients tractava?\n—Malalts de càncer, amb malalties neurodegeneratives, bàsicament ELA, i pacients que havien fet una aturada cardiorespiratòria i quedaven en estat vegetatiu.\n—Un cas que la marqués.\n—Recordo un noi amb ELA totalment paralitzat: no podia parlar i necessitava respirador. Tenia un gran patiment emocional. Un dia em va dir: «Glòria, jo no puc més». El vam ajudar a redactar unes voluntats anticipades i vaig consultar el cas al comitè de bioètica, que va donar llum verda. Vam fer el que s’anomena limitació de l’esforç terapèutic: si el malalt ho demana, se li pot retirar el respirador. Vam pactar el dia amb ell i la família, l’hi vam retirar, el vam sedar i va morir.\n—¿Es va veure en alguna ocasió limitada com a metge?\n—Jo i tots els metges. Si el malalt no depèn per exemple d’un respirador i et diu que vol acabar amb la seva vida perquè no pot més, tu no pots fer res. Però si un malalt que té el seu document de voluntats anticipades et diu: «Sé que estic al final de la meva vida, si agafo una infecció no vull que se’m tracti», se l’ha de respectar. És el seu dret.\n—¿Aquest és el límit de la nostra legislació, el que es coneix com a eutanàsia passiva?\n—L’eutanàsia passiva no existeix. L’eutanàsia per definició és activa: l’acció d’un metge que posa una medicació per acabar amb una vida. Això de passiva s’ha d’eliminar perquè confon i els metges tenen por perquè a vegades són la diana. S’ha de dir clarament: no tractar una complicació d’un malalt que ho demana explícitament i reiteradament és una bona praxi mèdica perquè estem respectant la voluntat del malalt. Això no és eutanàsia. Si el malalt demana que no se li tracti una complicació i jo la tracto, és una mala praxi mèdica, denunciable i punible.\n—¿Com hauria de canviar la llei?\n—L’eutanàsia ha de legalitzar-se amb uns requisits que protegeixin pacient i metge. A Bèlgica i Holanda els principals són que el pacient estigui capacitat i lliure de coaccions, que ho demani repetidament i que tingui una malaltia que li provoqui un patiment insuportable.\n—Sempre amb la petició expressa del pacient.\n—Absolutament. El metge mai ha de poder actuar sense la voluntat inequívoca del pacient, perquè això és un homicidi.\n—Segons Metroscopia, el 84% dels espanyols recolzen l’eutanàsia.\n—S’està privant de llibertat malalts incurables que no volen seguir vivint. S’ha de reivindicar que les cures pal·liatives arribin a tots, però als malalts als quals no els poden fer res, com els malalts d’ELA que no senten dolor però s’han quedat paralitzats, se’ls ha de donar el dret a dir: «No vull seguir vivint així».\n—¿Quin tipus de pacients arriben a DMD?\n—Sobretot gent malalta que ha vist morir un familiar de forma fatal i no vol passar per això. Molta gent no ve perquè no sap que té aquests drets.\nTemes: Eutanàsia Gent corrent


08 març 2021 23:38\nAgències/dB | 10 juny 2017\nSegons el calendari per al XIII Congrés dels Socialistes de les Illes que el Consell ha aprovat aquest divendres, la votació a la Secretaria General tindrà lloc el 16 de juliol.\nEl Consell ha començat amb un homenatge a la que va ser presidenta del Parlament, Aina Rado, i a Paco Ferrer, històric militant socialista de les Illes, tots dos morts aquest any.\nA més d'anunciar la seva candidatura, Armengol ha fet balanç del seu mandat i ha qualificat aquest congrés com «una altra oportunitat per tornar a posar el partit a punt, una oportunitat de qüestionar, debatre i millorar el projecte polític que està funcionant a les illes», la qual cosa es farà amb una ponència marc que aprovarà el mateix congrés una vegada s'hagin debatut les esmenes i aportacions de la militància.\n«La nostra militància espera de nosaltres altura de mires i que siguem capaces de fer uns congressos d'unitat, lideratge i propostes valentes pel present i el futur de les nostres illes», ha recalcat.\nArmengol ha recordat que el mandat que ara acaba «va començar amb una oposició molt dura a les polítiques de retallades del PP». «Aprofitem per obrir el partit a la societat amb unes primàries obertes a tots per triar la candidatura a les eleccions autonòmiques i amb una Conferència Política també oberta per pactar amb la ciutadania les polítiques que necessita Balears», ha apuntat.\nAl congrés participaran més de 300 delegats de totes les illes, entre militants del partit, de Joventuts Socialistes de Balears i de les organitzacions sectorials, a més dels membres de l'actual Comissió Executiva i del Consell Polític i observadors -per la qual cosa, en total, participaran més de 400 persones en el procés congressual.\nEl termini per a presentació de precandidatures a la secretaria general serà entre el 19 i el 20 de juny; i del 21 al 30 del mateix mes estarà obert el termini per a la recollida d'avals dels precandidats -requereixen l'aval del 5% del cos electoral-.\nDurant aquest període, del 21 al 30 de juny se celebraran les assemblees de les agrupacions locals, que hauran de triar els delegats que assistiran al congrés, a més de presentar les esmenes que considerin a la ponència marc.\nEl 30 de juny es proclamaran provisionalment les candidatures i, després d'uns dies habilitats per a reclamacions, si escau, el 4 de juliol es farà la proclamació definitiva de les candidatures que reuneixin els requisits. Entre els dies 5 i 14 de juliol tindrà lloc la campanya informativa i el 16 de juliol es procedirà a la votació per triar al nou secretari general que serà proclamat el 20 del mateix mes.


Sobre nosaltres - Gimnàs Delfos Manresa\nUN AUTÈNTIC GIMNÀS\nLa motivació sempre vencerà al talent\nEntrenador Nacional de Fitness, Culturisme i Halterofília\nAssessor en dietètica i nutrició\nJutge Nacional de Fitness i Culturisme\nMembre de la I.F.B.B.\nForça i definició\nCàrdio i fitness\nMotivació i persistència\nDELFOS ÉS EL TEU GIMNÀS\nSóm únics en preparació física a la comarca del Bages. El nostre mètode està més que demostrat. Tot aquell que vé a provar com treballem s’uneix al nostre grup!\nA Gimnàs Delfos Manresa ens basem en entrenaments molt específics i optimitzats per a encaminar als nostres clients a la forma més ràpida i eficaç d’obtenir un cos 10. 35 anys de trajectòria professional i centenars de clients en forma ens avalen en aquest aspecte.\nNo som partidaris dels programes rutinaris, on s’executen exercicis estàndard amb pesos seguint un paper, sense cap control ni adaptació al client. El 95% d’aquests programes acaben per cansar a la persona i aquesta deixa d’assistir als entrenaments per manca de motivació i evolució.\nEntre les nostres eines comptem amb un Test inicial, Presa de mesures Inicial i Fotos de l´Estat Inicial. Cada 2-3 setmanes es realitzen testos i presa de mesures i d’aquesta manera el client veu els resultats de la seva evolució. Fins al moment el 100% dels clients que han seguit fidelment algun dels nostres programes estan totalment satisfets.\nRealitzem també de plans de Nutrició personalitzats amb els quals calculem les calories necessàries del seu cos i creem una dieta que el client pugui seguir sense problema, adaptant a l’horari del client i intentant incloure aliments que aquest normalment ja ingereix. Evidentment, en casos extrems d´obesitat o altres trastorns creem dietes que possiblement no incloguin cap aliment que el client consumís anteriorment.\nAl mateix temps Calculem Índexs de Massa Corporal, % de Greix Corporal, Mesures Ideals de cada cos i en general fem dels nostres plans una guia completa, adaptada i optimitzada per a cada persona.\nSI ALTRES HO HAN FET, TU TAMBÉ POTS!


a hores perdudes: sacs\nUn altre mes s'acaba i s'afegeix a la llista dels que, més o menys ràpid, també se'ns han escolat entre les mans. I així, poc o molt, anem engruixint el sac del viscut i enxiquint el del que ens queda per viure, amb projectes i il·lusions.\nEl que és difícil dels sacs és trobar la mida justa, la que s'adapti a la nostra natura. Tots dos ens són necessaris -l'ase ha dur el pes equilibrat-, però els hem de saber omplir i gestionar. Perquè si els sacs pesen més del que la nostra força pot carregar, se'ns doblegaran les cames i no podrem avançar.\nA la vida a vegades hem d'aprendre o a treure pes o a reforçar músculs.\nEnviat per l' ester a les 16:37


El comissari Johansson participa al Consell de Justícia i Afers Interns - Informador de la UE\nAvui (8 de juny), la comissària d'Afers Interns, Ylva Johansson (A la foto) participarà a la reunió dels ministres de l’interior de la UE. Els ministres adoptaran informes d’avenç sobre dues propostes europees en matèria de seguretat interna (Europol i la resiliència d’entitats crítiques), així com sobre el Nou Pacte sobre migració i asil (incloses les propostes relatives al Reglament sobre l’Agència d’Asil de la UE i les negociacions acabades recentment sobre la proposta de Directiva sobre la targeta blava). A continuació, els ministres intercanviaran opinions sobre les perspectives de seguretat nacional en relació amb la intel·ligència artificial i discutiran les lliçons apreses de la lluita contra la delinqüència durant la pandèmia COVID-19.\nDurant un dinar de treball, el comissari Johansson informarà als ministres sobre els darrers avenços i avenços en la gestió de la migració, la seguretat i la protecció de les fronteres amb els països socis interessats. A la tarda, el comissari presentarà als ministres de l'Interior l'estratègia Schengen recentment adoptada, que inclou una proposta legislativa per revisar el mecanisme d'avaluació i seguiment de Schengen. També informarà els participants sobre la interoperabilitat, inclosa la implementació del sistema d’entrada / sortida i del sistema europeu d’informació i autorització de viatges, així com de la implementació del Reglament sobre el cos europeu de guàrdia fronterera i costanera de 2019. Al final, la nova presidència eslovena presentarà el seu programa de treball a partir de l'1 de juliol. Una conferència de premsa amb el comissari Johansson tindrà lloc cap a les 18 h CET, en directe EBS.\nTemes relacionats:euYlva Johansson


Manuel Fraga considera un 'disbarat' la decisió de Garzón La República\nManuel Fraga considera un ‘disbarat’ la decisió de Garzón\nEl president fundador del PP i expresident de la Xunta, Manuel Fraga, ha qualificat avui de ‘disbarat’ la decisió del jutge de l’audiència nacional Baltasar Garzón de declarar-se competent per investigar els crims contra la humanitat comesos durant la Guerra Civil i el Franquisme i ha recordat que ‘ja va haver-hi lleis d’amnistia’.\nEn declaracions als mitjans de comunicació abans d’assistir a Madrid a una intervenció de l’actual cap de l’Executiu de la Xunta, Emilio Pérez Touriño, el que va ser màxim mandatari gallec durant 16 ha considerat que ‘políticament’ és ‘un error gravíssim’ ressuscitar problemes del passat.\nFinalment, Fraga ha assenyalat que ‘és un disbarat’ que Garzón ‘s’autodefineixi competent en un assumpte’ en què, segons ell, és discutible que ningú tingui competència ‘ja que ja va haver-hi lleis d’amnistia’.\nEl jutge de l’audiència nacional Baltasar Garzón comptabilitza en l’actuació en què es manifesta competent per investigar els crims comesos durant la Guerra Civil i el Franquisme a un total de 114.266 persones que van desaparèixer entre el 17 de juliol de 1936 i desembre de 1951. Del total de desapareguts, 4.396 corresponen a la Comunitat gallega.\nEl llistat ha estat confeccionat a partir de les aportacions fets per 22 associacions de memòria històrica, deu particulars i diversos governs autonòmics i ajuntaments. La Xunta de Galícia mateixa va enviar al magistrat dades d’un estudi que va encarregar a investigadors universitaris, ‘As vítimas, os nomes, as voces, os lugares’.\nSegons les dades ja recopilades, a Galícia es té un mapa de més de 300 ‘llocs de repressió’, que recull 26 fosses i 11 punts de la costa on es van fondejar cadàvers. El treball, iniciat el 2006 i que en la seva primera fase se centra en el període de la Guerra Civil –entre 1936 i 1939–, recull també dades de més de 14.600 persones –amb 3.588 morts– a la Comunitat gallega.\nGarzón va proposar en la seva actuació que es crearà un grup d’experts per localitzar els desapareguts durant la Guerra Civil i el Franquisme la creació d’un banc d’ADN que contribueixi a desenvolupar les tasques d’identificació. A més, ha autoritzat l’exhumació de les restes mortals que estan en 19 fosses comunes.


Exemples d 'oligopolis | Top 4 exemples pràctics amb explicació detallada\nHi ha molts exemples d’oligopoli. En l’escenari actual, el nombre d’aquest tipus de jugadors està augmentant. És totalment el contrari d’un monopoli. Permeten la coexistència de múltiples competidors. Per tant, els consumidors tenen una llista d’empreses per a un sector concret. Aquests són prevalents i això també dins de l’àmplia secció transversal de les indústries. Alguns dels sectors comuns de les indústries on podem veure-ho són la indústria de l’aviació, la indústria dels mitjans, la indústria farmacèutica, la indústria de les telecomunicacions, els mitjans de comunicació, etc.\nExemple d’oligopoli # 1: indústria tecnològica\nEl sector de la tecnologia informàtica ens mostra el millor exemple d’oligopoli. Anem a enumerar el programari de funcionament de l'ordinador i descobrirem els dos noms destacats Apple i Windows. Aquests dos jugadors han gestionat la majoria de la quota de mercat durant molt de temps. Hi ha un jugador més en aquest oligopoli anomenat Linux Open Source. Però, a part d'aquests tres, gairebé no hi ha agents en aquest sector, ja que ocupen gairebé el 100% de la quota de mercat mundial. L'ordinador pot ser de qualsevol marca, però el sistema operatiu serà segur de qualsevol de les tres esmentades. Han assolit aquesta etapa a causa de dos factors principals.\nUna d’elles és la imatge de marca i la confiança que han creat als ulls dels consumidors i, en segon lloc, la manca de jugadors que puguin situar-se davant d’aquests 3 al mateix temps que generin confiança entre els consumidors. A més, el seu domini en aquest sector augmenta a mesura que la majoria dels programes fabricats són compatibles amb aquests tres sistemes operatius que al seu torn fan que aquest oligopoli sigui autosostenible. Les seves innovacions en el seu sector també els mantenen únics, cosa que els ajuda a crear un ecosistema que mantingui completament el seu creixement.\nEl mateix és el cas d’un sistema operatiu per a telèfons intel·ligents en què Android i iOS capturen la quota de mercat majoritària. Aquestes empreses conviuen sense crear una amenaça per als altres.\nExemple d’oligopoli núm. 2: indústria dels mitjans\nAgafem el sector dels mitjans de comunicació als EUA, on gairebé el 90% d’aquest sector està sent capturat per 5-6 jugadors. Al mateix temps, la resta de petits jugadors que manen el tros d’espectadors, que inclouen empreses com Viacom, Disney, Time Warner i NBC, capturen un 10% del percentatge de participació. Capturen una part important en termes de tarifes d’explotació i termes d’ús. Quan examinem la programació general i la selecció de contingut en prime time, observarem que també hi ha una unitat considerable.\nVol dir que si mantenen el mateix horari d’atenció primària a tots els canals, la seva visió es diversificarà. En aquest cas, ni un sol jugador podrà agafar avantatge. Per tant, el que segueixen a través de la seva unitat és buscar la quota de la mateixa base d’espectadors, decidint mútuament el prime time per a cada canal. Seguint això, tot i que la seva escalabilitat dels canals de televisió es limitarà fins a cert punt, però a través d’aquests rangs, tots els reproductors poden coexistir i això també amb guanys relatius. No se suposa que s’enfrontaran a cap competició de coll. Com a resultat d'aquest oligopoli, el cost relatiu també baixarà per a la nova incursió.\nExemple d’oligopoli núm. 3: indústria de l’automòbil\nEl sector de l’automoció als Estats Units mostra un exemple únic d’oligopoli. La trinitat de Ford, Chrysler i GM ha entrat a primera línia a causa de l’excel·lència tecnològica. Han ofert desafiaments i competència als principals jugadors de tot el món. Han dominat intel·ligentment tot l’espai als mercats locals dels EUA. Se’ls coneix com a tres grans al sector de l’automòbil nord-americà, cosa que demostra que hi tenen una posició única. Han gestionat de manera única la demanda d'automòbils de servei en el període 1950-1960 i també obtenen un enorme marge. Aparentment es poden veure les accions de connivència sincronitzades realitzades per aquests tres jugadors.\nEs pot veure en les seves decisions de llançament de cotxes petits, la seqüència en què van augmentar els preus dels cotxes, cosa que aclareix que aquests tres jugadors van adoptar una estratègia unida i ben pensada. Es pot distingir entre els tres en funció dels preus, però en funció de les característiques, tots són diferents. La tendència entre els períodes 1960 - finals del 1970 va ser com Chrysler anunciarà primer la pujada del preu; General Motors anunciarà la segona pujada de preus. L’estratègia era que General Motors anunciarà una pujada de preus inferior a la de Chrysler. Aleshores, Chrysler reduirà el seu preu al nivell de General Motor. Més Ford se suma a ells per augmentar el preu i els tres es conformen amb el preu del gual. Tanmateix, es culpa d’aquest oligopoli com la principal causa de la recessió del sector automobilístic nord-americà.\nExemple d’oligopoli # 4: sector farmacèutic\nAlguns actors clau dominen el sector farmacèutic a nivell mundial. No només són els líders en innovació en medicaments nous, sinó que també són el fabricant de preus per a medicaments. Les tres empreses principals a les que podem fer referència en el nostre exemple són Novartis, Merck i Pfizer. L'amenaça dels nous entrants en aquest sector és la raó bastant limitada de les enormes despeses que s'han de satisfer en el desenvolupament d'un nou medicament.\nS’estan registrant patents dels medicaments en circulació que permeten resoldre fàcilment el problema alhora que protegeix el nou medicament de la competència potencial. Com a resultat, són capaços de crear un avantatge a partir de les seves experiències que els ajudaran a tenir èxit també en el futur. L’oligopoli aquí funciona com una moda simbiòtica.\nEls exemples d’oligopoli esmentats ressalten els diferents aspectes. L’ordenació econòmica és el principal mitjà que ajudarà a aconseguir un nivell de joc uniforme. Però, a la vegada, a partir dels exemples esmentats anteriorment, podem concloure que l’oligopoli no és propici per augmentar una sana competència. La caiguda del sector automobilístic nord-americà és un exemple candent que es discuteix en l'exemple tres relacionat amb el sector de l'automòbil. Aquí cada jugador pretén tirar a l’altre cap avall i se centra menys en les innovacions.\nEl nou participant no pot entrar fàcilment a causa de barreres. A més, l’elevada concentració redueix les opcions dels consumidors i les empreses estan tractant de manera concedida als consumidors. Al mateix temps, l’oligopoli ajuda a reduir el cost mitjà de producció de béns. Si el marge de benefici addicional s’utilitza en innovacions, això s’adapta a les empreses que tenen alts costos en R + D.


Itineraris de vida (2008) » Portal PAULA\nEn una primera part de l’activitat es proposa que l’alumnat reflecteixi en un mapa els diferents itineraris de vida ocorreguts en una de les seves línies genealògiques. En la segona part, es proposa una activitat conjunta on tot l’alumnat compartirà el seu itinerari familiar més llarg amb la resta de la classe.\nLa intenció és donar peu a parlar sobre diferents moviments migratoris a partir de quatre variants:\nOrigen i destinació.\nDistància (interval de lloc)\nCausa que ha motivat o provocat la migració\nIntroduccióLínia genealògicaCauses de la migracióTancament\nEs pot introduir l’activitat fent referència al propi concepte de migrar, reflexionant sobre el seu significat i sobre si es tracta d’un fenomen nou que ens és aliè o si el podríem relacionar amb la nostra pròpia història.\nEs demana a l’alumnat que, a casa, investigui els seus orígens per obtenir la següent informació: on van néixer els pares, els avis i ells mateixos; on viuen ara, quines migracions han fet i els motius per canviar de poble, ciutat, país… També hauran de decidir, amb la família, quina línia genealògica decideixen treballar, per concretar itineraris de vida de familiars i compartir, amb la resta de la classe, els més llargs (en relació a la població des d’on s’està fent l’activitat).\nAmb tota aquesta informació, a l’aula i individualment, es realitzaran els exercicis de la unitat Línia genealògica.\nAquesta unitat conté un arbre genealògic mut molt senzill i obert amb la intenció que hi tinguin cabuda els diferents models de família. Pensem que amb les indicacions que es fan no és imprescindible comentar-ho però, per altra banda, pot ser una bona oportunitat per aturar-se a parlar dels diferents models.\nPer a poder realitzar l’exercici 3 de la unitat, caldrà facilitar-los un mapamundi mut, que se’ls pot donar imprès.\nPer a la posada en comú, es penjarà un mapamundi gran a l’aula i cada alumne/a hi dibuixarà, amb una fletxa que indiqui origen i destí, l’itinerari de vida més llarg treballat en la seva unitat “Línia genealògica”. S’utilitzaran retoladors de diferents colors segons l’època en què s’ha realitzat, com per exemple:\nRecent (els últims 10 anys)\nNo tant recent (de 10 a 30 anys enrere)\nLlunyana (de 30 a 50 anys enrere)\nMés llunyana (a partir de 50 anys)\n(Per protegir el mapamundi es suggereix sobreposar-hi un plàstic o paper de seda i dibuixar-hi a sobre les línies).\nA mida que es va completant el mapa, es van apuntant en una llista les causes que van motivar o provocar la migració: per amor, per la guerra, per treballar, per estudiar, per la família, per salut, per inquietuds personals –buscant aventura–…\nSeguidament, es treballarà la llista amb tot el grup-classe perquè quedin ben definides totes les possibilitats que han sorgit sense repetir-ne cap.\nPer cada motiu de la llista, es pensarà i dibuixarà un símbol que el representi. També es pot proposar que, d’una galeria de símbols, triïn els més adequats i els imprimeixin, retallin…\nFinalment, l’alumnat enganxarà, en el mapamundi compartit, el símbol que correspon a l’itinerari que hagi dibuixat. De manera que cada itinerari de vida quedarà definit per l’època, origen i destí, llargada i causes.\nCom activitat de tancament i visualitzant la feina feta, es poden fer diferents reflexions sobre els itineraris comparant els que realitzaren avis, pares i els propis alumnes: Quines similituds i diferències es troben en cada època? Són similars o diferents segons la regió de procedència de les famílies? Quines causes comuns trobem en les històries dels avis i àvies i les migracions actuals? Quines diferències?\nLes dades obtingudes poden donar peu a parlar sobre si el que hem treballat a l’aula és un petit reflex de la societat a nivell general, sobre les migracions de persones dins dels països, entre països, continents, les possibles conseqüències, mesures per a la convivència…\nPer finalitzar l’activitat, podem buscar un títol al mapamundi i deixar-lo exposat a l’aula.


La Confederació Mundial de Penyes celebra el seu tercer aniversari\nEl naixement de la organització va ser un pas endavant en l’autogestió del moviment de penyes\nLa Confederació Mundial de Penyes, entitat que engloba el moviment penyístic del FC Barcelona, celebra el 7 de març el seu tercer aniversari. Creada al 2015, i presidida per Antoni Guil, l’organització promou la professionalització i desenvolupament de les federacions i penyes blaugranes. Durant els seus tres anys de trajectòria, s’han oficialitzat 82 noves penyes, 42 de les quals són internacionals, el que certifica l’augment de l’interès pel Barça arreu del món.\n“Durant aquests tres anys hem centrat els nostres esforços en la millora constant dels serveis oferts a totes i cadascuna de les federacions i penyes que configuren l’univers blaugrana, fet que ens ha convertit en un referent mundial com a moviment penyístic”, assegura Antoni Guil.\nUn pla integral de creixement\nFruit de la millora constant, l’entitat ha impulsat en els darrers anys la segona part del projecte Penyes Segle XXI (2016-2021), un pla integral de sis anys de durada que busca posar de manifest els lligams que uneixen les penyes als valors del FC Barcelona i als seus socis. El Projecte Penyes Segle XXI (2016-2021) es compon d’una sèrie de plans que transformaran el moviment de penyes i que són:\n-Pla de Federacions, que proporciona a les 30 Federacions territorials que conformen la Confederació els recursos i estructura necessaris per atendre millor les més de 1.200 penyes culers d’arreu del món.\n-Pla de Comunicació, que impulsa les eines necessàries per tal que penyistes i aficionats puguin conèixer més i millor el moviment de penyes.\n-Pla de Patrocini, centrat en la consecució dels recursos necessaris per posar en marxa les activitats que es volen desenvolupar.\n-Socis, fem penya, pla creat per apropar als socis del Club a les penyes, fer que les visquin com a seves i que en formin part.\n-Pla model de penya, que modernitza i dinamitza el model de les penyes i les seves activitats, convertint-les en veritables ambaixades del Club al territori.\n-Projecte penyes ciutat, que millora la presència de les penyes com a associacions de referència en els seus barris.\n-Pla Penyes i Esport, que dinamitza les entitats blaugranes i inculca els valors de l’esport del FC Barcelona als més petits amb la pràctica de l’esport de base.\n-Pla Consell de Solidaritat, que fomenta la responsabilitat social desenvolupant projectes promoguts pel moviment de penyes.\n-Projecte “De Catalunya al món”, focalitzat en fer créixer el nombre de penyes internacionals i fidelitzar els aficionats dels cinc continents.\nRecolzament del FC Barcelona\nDes del seu naixement, la Confederació compta amb el ferm compromís del Club blaugrana, amb qui va signar un conveni de col·laboració durant la temporada 2014-15 que acredita la bona sintonia entre el FC Barcelona i el moviment penyístic. “Les penyes som l’ànima de l’afició blaugrana al territori. Per això, és fonamental que la relació i comunicació entre totes dues entitats sigui fluida i basada en el treball conjunt i el diàleg”, continua Guil.\nBona prova d’això és el treball conjunt realitzat entre ambdues institucions i que va cristal·litzar en l’èxit d’organització de les darreres eleccions a les Federacions celebrades durant la temporada 2016-17 i a la massiva afluència de penyistes en el acte més important del moviment de penyes, el Congrés Mundial de Penyes de l’agost, que l’any passat va comptar amb l’assistència de 1.280 penyistes.\nMillora de la visibilitat penyística\nEn línia amb un altre dels seus principals objectius, la Confederació Mundial de Penyes ha millorat durant els seus tres anys d’activitat la seva manera de comunicar-se i donar-se a conèixer. En aquest sentit, durant la temporada 2016-17, va néixer la revista Blaugranes, publicació que recull les iniciatives més interessants del moviment arreu del món i que es distribueix en format imprès i online a la totalitat de les penyes.\nEn la mateixa línia, l’organització va establir un acord amb els premium partners del FC Barcelona, un seguit de marques que tenen en comú els valors que la Confederació comparteix amb el Club i que donen recolzament a les diferents activitats impulsades per l’entitat, ampliant-ne la seva repercussió.\nActivitats i serveis de qualitat\nEn els darrers anys la Confederació també ha promogut una sèrie d’activitats que tenen com a objectiu la dinamització del moviment penyístic en diferents àmbits. Entre elles, destaquen l’aposta pel foment de l’esport de base i la potenciació de l’aspecte més solidari del moviment de penyes amb accions desenvolupades conjuntament amb la Fundació Barça.\nIgualment rellevant resulta el recent llançament del Torneig Penyes Futbol Games itinerant que, al llarg del 2018 i fins a la celebració del Congrés, enfrontarà a jugadors representants de federacions de diferents penyes en l’entorn dels eSports.


Primera pedra d'un cohabitatge a la Marina del Prat Vermell | betevé\nEl cohabitatge és un tipus d'accés a l'habitatge molt propi de països centreeuropeus i que es troba a "mig camí entre la compra i el lloguer"\nSergi González Reginaldo | diumenge, 9 de febrer del 2020, a les 14.50\nL’Ajuntament va treure a concurs set solars per convertir-los en edificis de cohabitatge i el terreny del carrer d’Ulldecona, número 26, al barri de la Marina del Prat Vermell, n’és un. Alguns veïns, mitjançant la cooperativa Llar Jove, ja s’han començat a moure per posar les bases d’un projecte nou per construir un edifici en aquest solar, i de fet ja n’han posat la primera pedra.\nEs tracta d’un edifici amb 32 habitatges que l’Ajuntament proporciona en règim de cessió d’ús per a 75 anys. Durant aquest temps, els veïns no han d’abonar un lloguer mensual convencional, sinó un de fix mensual que és independent de les oscil·lacions del mercat. El projecte comença des de zero i amb la mirada dels veïns a sobre des que s’hi posa la primera pedra.\nDisseny i espais de l’habitatge, a gust dels que hi viuran\nUn dels punts que resulten més atractius als futurs veïns és el fet que ells també tenen dret a dir-hi la seva. Braç a braç amb els arquitectes, els futurs veïns del bloc poden plantejar el disseny d’aquest habitatge nou. A més, poden decidir quins usos tindran els diferents espais de l’immoble. Espais verds, bugaderia, zones de treball, cuina, menjadors… tot serà distribuït a gust dels veïns. Amb aquest tipus d’habitatges el veïnatge fa una passa endavant, i ara el terme “veí” per a ells passarà a ser encara més proper, ja que des de les bases de la construcció tots hauran cooperat conjuntament.\n“No és la solució a l’habitatge”\nLucía Martín, regidora d’Habitatge, ha deixat clar que el consistori no pretén solucionar un tema tan complex com l’habitatge amb aquest tipus de blocs. “Això sí, ajuda, i és una mesura complementària”, ha afegit.\n— Ajuntament de Barcelona — habitatge públic — solars buits