Bogeria - Wikisofia\nEn el seu ús general actual, és un terme psicològic que expressa alguna disfunció mental que comporta la pèrdua del judici o de la raó. També denota un estat d'exaltació o que excedeix l'ordinari. En aquest sentit la bogeria suposa una cosa extraordinària, lligada a l'arravatament, al furor i a l'entusiasme.\nEn el primer sentit, és a dir, com a pèrdua de la raó, la bogeria suposa també un procés d'estranyament, d'escissió o d'alienació i, en aquest aspecte, el boig és aquell que no és amo de si mateix. Entesa així, la bogeria és l'afecció de la ment, i el boig és el dement, o aquell que actua de forma incomprensible. Però la noció de bogeria entesa com a malaltia mental és tan ambigua que, en la pràctica psicoterapèutica i en les teories psicopatològiques, ha deixat d'usar-se. En el seu lloc, s'utilitza el terme grec mania, adjectivat. D'aquesta manera es parla d'una megalomania, de mania persecutòria , toxicomania, monomania, etc. A més de deixar-se d'usar per la manca de fonamentació que té qualificar sota un mateix títol les diverses disfuncions mentals, també s'ha prescindit del seu ús per altres dues raons: per a comportar un caràcter pejoratiu i perquè, a partir de la psicoanàlisi de Freud, la distinció entre bogeria i salut mental –nocions ambigües i poc definides– és difícil d'establir.\nPerò, tal com mostra la segona accepció d'aquest terme (lligada a l'extraordinari, a l'exaltació, a l'arravatament, entusiasme i furor), la noció de bogeria entesa com a malaltia no és l'única possible. De fet, en la història de la filosofia s'ha considerat des de diverses perspectives, no totes elles amb connotacions pejoratives. En primer lloc, s'ha parlat d'una bona bogeria, d'una bogeria d'origen diví entesa com a exaltació que condueix a la creació artística. D'aquesta manera, Plató (Ió 533d, Menó, 98b, Fedre 244a, 240-250) afirma que aquesta forma de bogeria és la base de la creació artística i, especialment, de la poesia, o la base de l'impuls amorós i la tendència cap al bell. En el Fedre, Plató parla de quatre sentits de la bogeria:\n1r- la bogeria profètica,\n2n- la bogeria purificadora (base de les purificacions i dels ritus d'iniciació),\n3r- la bogeria poètica, fruit de la inspiració de les muses (vegeu la citació), i\n4t- la bogeria amorosa que és pròpiament el fonament de l'impuls amorós o impuls d'Eros que aspira a la bellesa i a l'autèntic ser. Aquesta és, segons Plató, la quarta espècie de bogeria: «Quan un home percep la bellesa d'aquí sota i s'acorda de la bellesa veritable, a la seva ànima li creixen ales i desitja volar. Però en advertir la seva impotència, eleva com un ocell els ulls al cel, deixa a un costat les ocupacions del món i veu com li diuen insensat». En aquest cas, s'entén com una possessió d'un déu o d'un daimon, com el que «parlava» a Sòcrates (veg. text més ampli Fedre, 249-250 ).\nTambé en el sentit d'una bogeria bona pensava Erasme en escriure el seu Encomium moriae o Elogi de la bogeria, encara que més aviat l'entenia com a simplicitat i amor a la vida. Sense la bogeria entesa com a tornada a la simplicitat no seria possible –afirma Erasme– pensar de forma sana: qui no sap prendre's les coses amb una mica de bogeria, diu, no sap viure. D'aquesta manera entén la bogeria com un bon sentit comú oposat a les alambinades concepcions dels teòlegs.\nLa bogeria també s'ha relacionat amb l'èxtasi místic i amb l'entusiasme creador derivat d'alguna inspiració. Des d'aquest punt de vista s'ha relacionat amb el geni. Artaud, Nerval, Van Gogh, Nietzsche o Hölderlin (que justament va escriure Empèdocles, o de la bogeria), són casos paradigmàtics d'aquesta relació. Ja Aristòtil havia sustentat que la base de la bogeria és l'excés de la bilis negra, la mateixa que, en proporcions adequades, està en l'arrel dels processos creatius.\nEn l'època moderna la noció de bogeria tendeix a entendre's en el primer dels sentits que hem assenyalat al començament, és a dir, com un enfosquiment de la raó deguda a alguna malaltia. És des d'aquesta concepció que el terme bogeria s'emparenta amb l'accepció del terme alienació, entès com a desdoblament del jo o estranyament de la personalitat.\nD'altra banda, la bogeria s'ha entès també de vegades com a procedent d'un impuls irracional o desordre de les passions. Des d'aquesta perspectiva va ser contemplada pels filòsofs estoics, per als quals l'ideal del savi és l'apatia o absència de passions. Aquesta idea d'origen estoic va ser represa pels filòsofs del segle XVII, i la van unir a la noció moderna de les passions, d'aquesta manera va sorgir la idea de lligar la bogeria a un origen moral. Des d'aquesta perspectiva el boig podia passar a ser considerat un malalt moral. La unió d'aquesta perspectiva amb la qual considera la bogeria com una malaltia contrària a la «normalitat» (el que suposa l'acceptació prèvia d'una norma i un cànon de racionalitat), ha conduït, juntament amb una politització de la moral, a considerar al boig com un ser associal. Per això, en determinades societats altament repressives, en les quals s'identifica raó amb raó d'Estat, s'ha considerat com un boig el qui s'oposa a la política de l'Estat, convertint els manicomis en presons polítiques. En tant que la bogeria s'entengui lligada als «desordres» morals, el boig és considerat no només un malalt, sinó un depravat. D'aquí arrenca una tradició clínica, denunciada per Foucault i Deleuze, que condueix a la instauració de manicomis-presó. Segons Foucault el gran internament dels bojos és contemporani del racionalisme cartesià, i és l'equivalent a la segregació dels leprosos en l'edat mitjana. A partir dels inicis de la modernitat, la institució psiquiàtrica tanca i aparta a tots aquells que manifesten una conducta incompatible amb les normes socials metge-legals. Per això, sovint també es tancava als inadaptats a la família, al treball, així com als llibertins i als rodamons, juntament amb tots aquells el discurs dels quals s'apartés de les normes considerades racionals. De la seva teràpia, encaminada a la reinserció social, i generalment coactiva, s'encarreguen funcionaris representants de l'ordre: policies, psiquiatres o psicòlegs. Malgrat els intents reformadors de les institucions psiquiàtriques, efectuats a partir del segle XIX, la tendència a considerar al boig com un desviat es manté a partir de la consideració del punt de vista de l'ordre establert. En aquest sentit Foucault i Deleuze denunciaran també la tendència a la medicalització de tota la societat, amb la qual cosa la seva denúncia apunta al control mèdic-policial de tota la societat, que considera unes pautes de conducta com a normals i aparta fora de si tot el que aparegui com a diferent. A partir d'aquesta posició cap més aviat considerar la bogeria com una realitat antropològica, com l'altre de la raó.\nEn aquest sentit, cal entendre també el concepte de bogeria com s'entenia en determinades societats primitives, és a dir, com a estat que provoca que el subjecte que l'experimenta parli i es comporti de forma no ordinària, sense que això impliqui una connotació pejorativa sinó que, fins i tot al contrari, s'afirmi que els bojos revelen una altra veritat, en la mesura en què la raó apareix en ells interrogada per la seva negació.\nD'altra banda, seguint a Deleuze i Foucault, si s'entén la bogeria com a forma extrema de l'alienació, es pot considerar com un rebuig de les normes socials «normals», com una protesta inconscient cap al discurs normatiu. Així, en tant que la bogeria és expressió d'un rebuig social, no hi ha per a ella solució purament psiquiàtrica, sinó que cal un canvi social. Aquesta és la posició que va adoptar el moviment de l'antipsiquiatria.\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Bogeria&oldid=60806»\nDarrera modificació de la pàgina: 14 maig 2020 a les 19:06.


Per accident, Tomas atropella un nen. La culpa el persegueix durant anys, i canvia radicalment la seva vida. De la mateixa manera, el dol s’instal·la en la mare i el germà de la víctima. Wim Wenders es trasllada al Canadà, on el paisatge nevat sembla acostar-lo a l’imaginari d’Atom Egoyan, marcat precisament per la culpa i el turment. La fredor de l’espai determina també el to de 'Todo saldrá bien': l’argument és un drama de pes, però la pel·lícula té un aire excessivament pla, com si el cineasta preferís no aixecar gaire la veu. Wenders ha realitzat un experiment arriscat: fer un drama intimista en 3D. La idea de posar les tres dimensions al servei d’un drama quotidià és bona. En aquest sentit, 'Todo saldrá bien' és una proposta interessant des del punt de vista teòric; a nivell pràctic, però, no acaba de funcionar.


Arquitectura de la informació > egluu. digital solutions agency\nL’arquitectura de la informació (IA) s’ocupa de la presentació d’informació en llocs web i dispositius interactius: com s’estructura, organitza, utilitza i comparteix la informació de la forma més clara i lògica possible.\nNecessites ajuda amb això?\nQuè fa un arquitecte d’informació?\nEl treball de l’arquitecte d’informació és ajudar a garantir que l’usuari estigui en el centre del disseny d’un sistema.\nEn altres paraules, enfocar el procés de desenvolupament en el que l’usuari necessita aconseguir, no en el que la tecnologia pot oferir o en el que és estèticament innovador.\nEn desenvolupar qualsevol sistema, el paper de l’arquitecte d’informació és preguntar:\nQuè estan tractant d’aconseguir els usuaris?\nCom prefereixen buscar informació?\nQuines són les coses més importants que busquen?\nQuè els facilitarà l’assoliment de les coses?\norganitzant la informació d’una forma clara i lògica, l’usuari podrà trobar fàcilment el que està buscant ^_^\nEls nostres serveis en arquitectura de la informació en UX\noferim una gamma completa de serveis d’arquitectura de la informació.\nEls projectes poden variar des de petites aplicacions o revisions d’usabilitat fins a importants desenvolupaments web. Podem estar involucrats en moltes etapes d’un projecte, des de la fase inicial de determinació de l’abast fins a provar la usabilitat d’un lloc web o aplicació després del llançament.\nEls nostres serveis s’agrupen en les següents fases:\n1. Entenent als usuaris\nÉs fàcil fer suposicions sobre els usuaris que en realitat són completament invàlids o passar per alt alguns aspectes importants (potser crítics) del seu comportament i preferències.\nEl treball de l’arquitecte de la informació és utilitzar totes les fonts d’informació disponibles i la recerca dels usuaris per a comprendre com els usuaris realment fan tasques i naveguen per un lloc web.\n2. Desenvolupament de conceptes\nExisteix una àmplia gamma de maneres d’estructurar una interfície de programari o d’Internet. Explorar conceptes alternatius és important per a identificar els avantatges de diferents rutes de navegació i elements d’interfície.\nUna vegada que s’han perfeccionat els conceptes, l’arquitecte de la informació participa en l’especificació de l’estructura i el disseny d’una interfície d’usuari, i com l’usuari podrà fer tasques i trobar informació.\nUna especificació eficaç pot estalviar molt de temps i recursos en garantir que tots els problemes clau relacionats amb la usabilitat de la interfície s’analitzin i resolguin abans que el desenvolupament avanci.\nMolts (potser la majoria) dels llocs web i aplicacions interactives s’inicien abans que s’hagin provat adequadament amb els possibles usuaris finals. Aquesta és una forma segura de malgastar diners i no aconseguir la satisfacció de l’usuari.\nUn procés eficaç de verificació (fer que els usuaris provin el lloc web / l’aplicació i identificar qualsevol defecte en el seu disseny) pot tenir un impacte significatiu en l’èxit d’un projecte i evitar moltes revisions costoses posteriors al llançament.\nVols dissenyar una arquitectura de la informació optimitzada per al teu web?


JUSTÍCIA I PAU - Acomiadem el nostre company, amic i expresident - Secretariat d'Apostolat Seglar\nEns posem en contacte amb tu per informar-te que dissabte 22 de maig tindrà lloc la Trobada Catalanobalear de 2021.\nSota el lema de l’Arcadi Oliveres “Estem obligats a no perdre mai l’esperança” us proposem participar en aquesta jornada per tractar conjuntament el tema de “Pandèmia i postpandèmia: crisi i oportunitats de canvi”, amb l’objectiu de definir a què ens sentim cridats com a Justícia i Pau de Catalunya davant dels reptes de la nova situació que se’ns obre arran de les crisis que estem vivint.\nLa trobada està estructurada a partir de l’esquema del Veure-Jutjar-Actuar. El Veure el vam iniciar en una sessió prèvia conjunta el passat 26 de febrer amb una conferència-debat amb Joan Carrera sj. A partir de les aportacions que es van fer, s’ha orientat aquesta jornada. Iniciarem el Jutjar amb les mirades de Quico Prat, responsable de formació de Càritas espanyola, i Neus Forcano, filòloga i teòloga. Amb les seves valoracions i amb el rerefons del missatge de l’Arcadi Oliveres encararem la part de l’Actuar amb l’objectiu de definir propostes d’actuació seguint els cinc eixos temàtics que proposem.


Al Govern, rebaixar el preu dels graus i dels màsters i més finançament per a la universitat\nEl rector s'ha lamentat de les dificultats de relació entre la institució acadèmica i el teixit empresarial local, al qual ha demanat més implicació amb la UdL, sobretot en els àmbits de l'emprenedoria i l'ocupabilitat dels estudiants universitaris, àmbits on també ha demanat la col·laboració dels sindicats, els governs i les institucions locals.\n"Em sembla significatiu i preocupant no aconseguir major confiança de les empreses de casa", ha afirmat, tot i així "encara "tenim molt camí per recórrer plegats".\nRoberto Fernández, també ha demanat, en aquest cas al Govern català, que els preus dels màsters es vagin equiparant als dels graus i que els graus rebaixin el seu cost al que tenien en el curs 2010-2011. "Ara que sembla que els vents de la recuperació econòmica comencen a bufar, crec que els governs haurien de començar restituir els drets laborals i les remuneracions del professorat i del personal d'administració i serveis", ha afegit. Igualment, sense demanar cap tracte preferencial per a la UdL, ha sol·licitat "realisme perquè el suport governamental a la UdL sigui conforme a les realitats objectives amb què desenvolupa la seua tasca" per tant que es millori el finançament de les universitats.\nEl rector ha defensat crear un model docent, de professorat, investigador i de gestió propi, que permeti l'alumnat sortir titulat amb un segell particular de la Universitat de Lleida. En aquest sentit, ha apel·lat a la responsabilitat de la comunitat universitària per construir, dins el sistema universitari català, aquest model propi "amb una identitat acadèmica específica i socialment identificable".\nPer la seua part, el secretari d'Universitats i recerca, Antoni Castellà, ha respòs afirmant que cal deixar enrere algunes de les decisions que el Govern va prendre motivades per la crisi com ara l'impacte en els sous del personal de les universitats i i la disminució dels fons que aporta a les universitats. Altres decisions, ha dit, han de mantenir-se i consolidar-se, com ara el sistema de preus per renda, així com millorar el sistema de beques d'equitat per tal que més estudiants se'n puguin beneficiar.\nCastellà, que ha felicitat la UdL per la seua evolució en positiu els darrers anys, ha apostat perquè les universitats passin a ser el motor del país, en un futur on "res serà exactament el mateix", amb l'objectiu de convertir Catalunya en un país "ric, culte i equitatiu".\nAl futur polític de Catalunya també s'hi ha referit, en certa manera, el president de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), Joandomènec Ros, durant la seua lliçó inaugural: La funció de l'Institut d'Estudis Catalans al segle XXI. El catedràtic d'Ecologia a la Universitat de Barcelona, president de l'Institut des del juny de 2013, ha afirmat que aquesta institució és un dels principals forjadors de la identitat nacional de Catalunya i dels Països catalans i que "si avui Catalunya es planteja esdevenir un estat sobirà", és en part per la tasca que desenvolupada per l'IEC.\n"L'IEC és, des de la seua fundació, una estructura d'Estat" ha dit. Per tant, en una Catalunya independent, ni la funció de l'IEC com a acadèmia de la llengua, l'activitat de recerca o la pertinença a l'IEC dels seus membres no ha de canviar. "La seua activitat continuarà sent necessària per al país", ha conclòs.\nQuant a les novetats del curs acadèmic, les classes del qual comencen dilluns, destacar l'inici de Veterinària, al qual s'hi ha referit Castellà tot dient que "és una gran notícia". El rector, n'havia parlat abans de començar l'acte, tot anunciant que es posaran en marxa els tres primers cursos i que les infraestructures necessàries van per bon camí, no només al campus d'ETSEA sinó també al campus universitari de Torrelameu.\nEl rector també va es va referir ahir al drama humà que estan patint els refugiats i va anunciar que la UdL "continuarà treballant mitjançant la seua Oficina de desenvolupament i cooperació a resoldre i mitigar, en la mesura que les nostres forces ho permetin les arrles d'aquesta tràgica situació".\nL'acte d'inauguració del curs, que ha tingut lloc al Saló Víctor Siurana, ha comptat principalment amb autoritats polítiques i civils de la ciutat, membres del professorat, i algun estudiant, ja que les classes no comencen fins el proper dilluns..


Lectures del retorn: Charlie Sheen supera Charlie Parker\nUna vegada vaig lloar Two and a half men, la sèrie de TV tan exitosa que protagonitzen protagonitzaven Charlie Sheen, Jon Cryer i el seu nebot i fill, respectivament, a la sèrie, Angus T. Jones. En aquesta sèrie Charlie Parker (Sheen) és un solter amb calers, faldiller i bandarra que té un èxit força inexplicable amb les dones, amb les que és absolutament incapaç de comprometre's en una relació estable. La veritat és que Charlie Sheen normalment fa cara de no haver trencat mai un plat i el que podria semblar un exemple de misscasting funciona molt bé pel guió i per la manera com Sheen encarna el personatge. El seu germà Alan (Jon Cryer) broda el seu paper, i, la veritat, no sabria què dir de l'home que fa dos i mig, el nen, ara adolescent, Jake (Jones).\nAl cim de la seva carrera i cobrant, deien, 1,5 milions de dòlars per capítol, Charlie Sheen l'ha espifiada, com ja se sap. Mentre son pare (Martin Sheen) purificava la seva ànima pel Camí de Sant Jaume, convenientment dirigit pel germà de Charlie Sheen (Emilio Estevez, que conserva el cognom de l'avi patern gallec, Estevez), Charlie ha lliscat pel pendent d'una perdició de manual: alcohol, drogues, joc, estrelles del porno, denúncia per violència domèstica, condemna per agressió, divorci, clíniques de rehabilitació i, finalment, acomiadament de la sèrie Two and a half men.\nSembla que Carlos Erwin Estevez, àlies Charlie Sheen, ha superat en desastres el Charlie Parker més dissolut de la sèrie. Ja sense treball a la TV, ara Sheen diu incoherències al Twitter i en videos que penja al seu web. Sense els guionistes de la sèrie, el que digui Charlie Sheen té molt menys interès. Quedem-nos amb Charlie Parker, tot i que jo trobo molt més divertit el seu germà Alan.\nPublicat per Geococcyx a 7:15


«Pensa el pescador que fora d'Europa podrà pescar el que vulgui. Però als líders del Brèxit els importa un rave Sunderland. El que volen és accelerar la revolució 'thatcheriana' i fer d'Anglaterra una nova suïssa, un paradís fiscal, conservador en les formes, agressiu en l'economia»\nPer: Pau Obrador\nSunderland guanya el derbi\nCom és costum Sunderland i Newcastle, al Nord-est del d’Anglaterra, són els primers municipis a proclamar els resultats del referèndum. A Newcastle – on visc – guanya Remain per pocs vots; Sunderland – on fins a l’any passat treballava, vota Brèxit d’una manera aclaparadora. Les dues ciutats eminentment obreres estan políticament dominades pel laborisme, tanmateix no podien ser més diferents. Newcastle és la capital regional, una ciutat cosmopolita i liberal amb dues universitats molt potents i una població jove, hipster i acadèmicament preparada. Sunderland, en canvi, és una de les ciutats menys diverses i dinàmiques del país, molt castigada per la crisi on hi trobem una de les fàbriques més importants de la Nissan. L’Anglaterra jove, liberal i multiètnica es va mobilitzar, encara que no prou, a favor d’Europa, però qui va guanyar el derbi va ser una coalició entre la dreta nostàlgica d’imperis i les classes obreres. Som fora d’Europa perquè llocs com Sunderland – the white working class – va votar Brèxit. El suburbi que llegeix The Sun i estiueja a Benidorm. El principal motiu, Mass Immigration!: ‘Vénen de fora en massa i ens col·lapsen els hospitals, ens prenen la feina’. No deixa de ser paradoxal, Sunderland, un dels llocs que més s’ha beneficiat dels diners europeus atribueix a Europa i no a Londres tots els seus mals.\nEl primer correu del matí és del vice-rector de la meva universitat. El missatge – totalment inèdit – comença tot dient:\n‘The decision to leave the EU will pose significant challenges for universities, and of course for the whole of the UK. However, I want to reassure you that, barring any unilateral action by Government, nothing will change immediately as a result of the referendum’\nTraduït al català, ‘no hi haurà retallades de manera immediata, si no és que el govern tanca les frontera’. Un percentatge altíssim dels ingressos de la universitat, entre un 10 i un 20% si no recordo malament, depèn directament de la lliure circulació de persones dins Europa. El correu inclou un missatge de tranquil·litat adreçat als europeus que estudien i treballen a la universitat que som molts.\n‘I would therefore like to reiterate that EU staff and students are as welcome now here at Northumbria as they always have been. We are writing today to EU staff, students and applicants to reassure them of this.’\nEl missatge em deixa neguitós. No té res de tranquil·litzador que t’enviïn un missatge de tranquil·litat, que malgrat tot estàs benvingut. Els més de tres milions d’europeus que vivim al Regne Unit som els principals damnificats del Brèxit. De la nit al dia hem passat de ser com un anglès més a ser tan estranger com el que més. De la nit al dia Cool Britania s’ha convertit en Little England. De ben segur que restringiran la llibertat de moviment i el dret al treball. Som fora de la Unió Europea precisament per això. Brèxit és un projecte HATE que té per objectiu acabar amb els ‘nostres privilegis’.\nEl preu del Brèxit\nEls anglesos pagaran molt car el seu somni anti-europeu. La principal factura és el trencament avui inevitable del Regne Unit. El Brèxit trenca de facto la unitat de regne tot imposant a Escòcia una cosa que no ha votat. Escòcia se’n va, i ben fet que fa, i alerta amb Irlanda del Nord. Com és possible que tants i tants veïns del meu barri vegin Brussel·les com un problema i en canvi els importi un pito que Escòcia se’n vagi? Les conseqüències no acaben aquí. Brèxit ha deixat el país profundament dividit, entre pares i fills, entre la ciutat i el suburbi, entre escòcia i Anglaterra, entre la classe mitjana i la classe obrera. Què passa amb el nacionalisme, aquest sí carrincló, britànic que no li importa el futur dels seus fills? On és la solidaritat intergeneracional? Anglaterra té un problema i no és Europa, és el seu projecte nacional, un projecte d’odi i mà dura, totalment fictici que creu possible tornar a una Anglaterra carrinclona dels anys 50 que no va existir mai. Nosaltres vam guanyar la guerra i així ens ho paguen! Diuen.\nPodríem parlar també del caos polític dels propers mesos i anys. Fins el setembre no coronaran a Boris Johnson com a primer ministre. Amb un partit dividit, Boris no tindrà més remei que passar per les urnes. Els setze milions que van votar remain de ben segur no es quedaran de mans plegades i és dubtós que vulguin votar el govern de Boris, Gove i Farage. Es veurà clarament que el Brèxit era un intent de la dreta dura de prendre el control del país, sense passar per les urnes. És perfectament possible, per tant, que el Brèxit perdi les eleccions i un nou govern europeista sigui elegit per gestionar la sortida de la unió europea i la independència d’Escòcia. A tot això cal afegir els més que probables conflictes dins del partit laborista. Corbyn, la gran esperança de l’esquerra, ha fet una campanya pèssima i està fortament contestat. La descomposició del laborisme és el responsable del resultat. Benvinguts al Dragon Khan de la política britànica. Enriu-te’n d’Espanya.\nAquesta és la pregunta que es fa tothom. I és que el problema no és el què, és el com, sobre el qual ningú n’ha parlat. És molt més difícil i problemàtic sortir de la Unió Europea que independitzar-se d’Espanya per exemple. Com molt bé explica Vilaweb, s’apunten dos grans camins. El primer camí és el Noruec i implica la permanència del Regne Unit dins l’espai Econòmic Europeu (EEA). Seria el més senzill tanmateix traïria el principal argument del Brèxit. Ara sí que ho decidiria tot Berlin, Paris i Brussel·les sense la participació de Londres. El Brèxit busca un trencament total amb l’Europa dels buròcrates. La seva via passa per la renegociació bilateral de tots i cadascun dels tractats de lliure comerç tot prioritzant els països emergents. ‘Hem de comerciar amb tot el món i no només amb Europa’. Creuen que Gran Bretanya és un país massa important perquè Europa vingui amb exigències. Creuen que el món es rendirà als encants de la Reina. Es creuen superiors, van guanyar la guerra. La realitat, però, no és tan senzilla. Renegociar-ho tot de nou costarà dècades, i molts diners.\nEspanya ja ha deixat entreveure que el preu de la colònia britànica a la Costa del Sol és Gibraltar. Bona part de la influència de Londres té a veure amb la seva accessibilitat dins l’espai econòmic europeu, una accessibilitat que es veurà fortament limitada. La solució d’aquest trencaclosques passaria per trencar Europa, rompre la Unió Europea per crear-ne una de nova, molt més nacional, sota la tutela de Londres. Els següents a caure serien Holanda, Dinamarca i La França de Le Pen.\nI tanmateix el Brèxit fallarà\nSunderland ha vist el Brèxit, enlloc de la socialdemocràcia, com la solució dels seus mals. Pensa el lampista que si expulsam els polonesos aquests ens deixaran de fer la competència. Pensa el pescador que fora d’Europa podrà pescar el que vulgui. Però als líders del Brèxit els importa un rave Sunderland. El que volen és accelerar la revolució ‘thatcheriana’ i fer d’Anglaterra una nova suïssa, un paradís fiscal, conservador en les formes, agressiu en l’economia. El Brèxit és la victòria dels ‘neocons’. Tanmateix el Brèxit fallarà perquè volen un impossible. Controlar el món sense que el món ens impliqui a nosaltres. El seu èxit es basa en la desmobilització i l’engany. Tots pensàvem que els anglesos serien prudents i que no triarien una aventura que ningú sap on porta. Però s’han comportat com a Hooligans. I sí, el clàssic entre Newcastle i Sunderland és un dels partits de més alt risc de PremierLeague.\nPau Obrador és professor de turisme a la Universitat de Northumbria a Newcastle. Fa quinze anys que hi viu.\n21:50La ‘Ilíada’ reneix en vers per inaugurar la col·lecció Bernat Metge Universal\n21:50Mireia Vives i Borja Penalba: ‘Intentem posar banda sonora a l’honestedat’


La Biblioteca Josep Roca i Bros organitza el III Concurs de Súper Lector Infantil:: Ajuntament d'Abrera\nDIMECRES, 19/02/2020 | 11:30 h\nLa Biblioteca Josep Roca i Bros organitza el III Concurs de Súper Lector Infantil\nPer tercer any consecutiu, la Biblioteca Josep Roca i Bros d’Abrera organitza un concurs infantil de lectura que s’adreça a nens i nenes de 6 a 12 anys. L’objectiu és que la lectura sigui divertida i participativa, ja que tots els nens seran convidats a explicar el llibre i dir quina és la seva opinió directament al personal de la sala infantil de la biblioteca.\nA més, en aquesta III convocatòria hi ha un segon objectiu: fer un homenatge al gran escriptor infantil Roald Dahl en el centenari del seu naixement. Des de la biblioteca es promouran diferents iniciatives adreçades a donar a conèixer la seva obra.\nLes inscripcions s’han de fer durant el mes de gener. Tots els nens que de gener a maig hagin llegit i comentat 6 llibres esdevindran Súper lectors i se’ls donarà un carnet. Un gran mural exposat a la biblioteca anirà reflectint els punts obtinguts per tots els participants.\nNomés hi compten les lectures de llibres (gomets blau, vermell i verd). No compten ni els còmics ni els llibres d’altres temes. Finalment, tots els Súper lectors podran participar a la gran festa de cloenda que farem el mes de maig, amb animació i molta diversió.\nTotes les escoles rebran informació sobre aquesta iniciativa per tal de donar-la a conèixer, així mateix, es difondrà als nostres canals habituals: Facebook, espai web, Ràdio, Biblioteca virtual (apartat Gènius), mitjançant el correu electrònic i especialment des de la mateixa sala infantil de la biblioteca.\nEntre la primera i la segona convocatòria van participar 151 nens que van llegir 668 llibres. Esperem que amb aquesta nova edició els més petits segueixin gaudint de la lectura i de la seva biblioteca.


L’Horta millora l’accessibilitat dels seus municipis amb més de 4 milions d’euros de la Diputació - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » L’Horta millora l’accessibilitat dels seus municipis amb més de 4 milions d’euros de la Diputació\nEls ajuntaments de l’Horta Nord i Sud aposten per obres que milloren la qualitat de vida dels seus veïns i veïnes amb una inversió provincial de 4.182.351 euros del Pla d’Inversions Sostenibles 2017\nEls alcaldes i alcaldesses també han prioritzat la millora d’instal·lacions municipals, zones industrials i espais esportius\nJorge Rodríguez visita el Castell d’Alaquàs\nLa Diputació de València ha invertit un total de 4.182.351 euros en el conjunt de municipis que constitueixen les comarques de L’Horta (Sud i Nord). Ho ha fet a través del pla d’Inversions Financerament Sostenibles de 2017, del que acaba de conèixer-se el llistat de projectes realitzats, i en el qual destaca una important aposta per l’accessibilitat en les seues vies públiques, així com un creixent interès per part dels alcaldes i alcaldesses per millorar les seues instal·lacions municipals, zones industrials i espais esportius.\nEn total han sigut més de 20 milions d’euros els que s’han repartit per tota la província a través d’aquesta línia d’ajudes, la tercera d’aquest tipus en el que va de legislatura. La Diputació compleix així amb una reivindicació històrica en matèria de finançament, ja que tots els municipis valencians podran “assumir competències i demostrar la seua responsabilitat en resposta a l’autonomia que sempre diem que han de tenir”, ha defensat el president de la corporació provincial, Jorge Rodríguez.\nEn el cas concret de L’Horta Sud, l’actuació de major envergadura s’executarà en el carrer Sant Josep de Quart de Poblet, amb un pressupost de 132.949 euros. A aquesta obra li segueix la rehabilitació del ferm en alguns carrers del centre d’Aldaia, per 132.866 euros; la rehabilitació d’un local municipal a Mislata per 132.267 euros; millores d’accessibilitat en carrers de la zona nord d’Alfafar per 127.447 euros; i el reasfaltat de vies en l’àrea industrial de Picassent, per un import de 126.898 euros.\nD’altra banda, el municipi d’Alaquàs ha decidit destinar 124.627 euros a actualitzar a la normativa vigent la piscina climatizada del poliesportiu El Bovalar, mentre que Albal ha decidit apostar pel seu patrimoni, invertint 111.278 euros en la remodelació de l’entorn de la seua torre àrab. Finalment, entre aquests 19 municipis de L’Horta Sud, i per un import de 107.445, l’Ajuntament de Catarroja restaurarà la coberta i executarà uns lavabos públics al costat de l’edifici de l’Escola de Vela Latina.\nJa en la comarca de L’Horta Nord, la gran part dels 22 municipis que la componen s’ha bolcat a solucionar problemes relacionats amb l’accessibilitat. És el cas del carrer Miguel Monzó, a Alboraia, que podrà reurbanitzar-se amb una inversió de 116.518 euros. Succeeix el mateix a Montcada, que amb 98.118 euros actuarà sobre l’aparcament entre els carrers Barcelona, Quart i Mestre Miguel Buendía; i a Museros, que amb 92.250 euros farà el mateix en una de les glorietes que donen accés al municipi.\nPer quantitats similars, 111.027 euros i 94.777 euros, es realitzaran també altres actuacions en les vies públiques relacionades amb el benestar i la seguretat dels veïns i veïnes dels municipis. En el primer dels casos, a Puçol, la xifra es destinarà a millorar el drenatge d’aigua en l’avinguda Molí de Vent, mentre que en el segon, a Rafelbunyol, s’executaran unes obres de renovació de la xarxa d’enllumenat públic en el carrer Ausiàs March.\nAquest tercer pla IFS va ser aprovat en el mes de juliol i els ajuntaments van tenir de termini fins al passat dia 20 de setembre per a presentar els projectes a executar en cadascuna de les localitats de les comarques valencianes durant el present any. Els criteris a l’hora de determinar el repartiment de fons han sigut els mateixos que es van emprar en el pla de Serveis i Obres Municipals (SOM).\nD’aquesta forma, a cada municipi li ha correspost una quantitat fixa i una altra variable en funció de criteris com el número d’habitants, que pondera un 30%; el cost efectiu dels serveis; la superfície (10%); la taxa de desocupació (10%); els nuclis de població separats, com a aldees i pedanies (4%); i la pertinença al Pacte d’Alcaldies amb actuacions contra el canvi climàtic (3%).\nDiputació de València Horta Nord Horta Sud\nMobilitat Sostenible amplia l’espai per a vianants i reordena el trànsit al barri de Sant Josep de València\nLes entitats ciutadanes d’acord amb les polítiques de mobilitat de l’Ajuntament, que es compromet a fomentar la participació


De 10 h a 14 h Jornada de portes obertes de la planta noble de l’edifici històric de l’Ajuntament.\nD’11 a 13.45 h Activitats itinerants d’animació al Mercat: música medieval, teatre infantil i animació al carrer a càrrec de Ministrers de l’Aixada, Tartaruga Teatre, Epa! Juglares i Turdión. Actuacions cada 15 min. Entorn del Mercat.\nD’11 h a 14 h Commemoració del Dia Internacional del Voluntariat. Espai en què les entitats socials donen a conèixer a la ciutadania la seva tasca i projectes solidaris, a la plaça de l’Església.\n11.45 h, 12.45 h, 17.45 h, 18.45 h i 19.45 h Exhibició de vol de falconeria a càrrec de Malex Clariana, al c/ de l’Església cantonada amb Tomàs Edison.\n12 h Ballada de sardanes amb la Cobla Baix Llobregat, a la plaça de l’Església, cantonada amb el carrer d’Arcadi Balaguer.\n13.15 h, 18.30 h i 20.30 h Espectacle de faquirisme a càrrec de Fakir Scorpio, a l’escenari de la plaça de l’Església.\n17.30 h Taller sobre fengshui de Nadal, prediccions segons el I Ching per l’any de naixement sobre les característiques que dominen l´any 2017, a càrrec de l’escola de Tai-txi Joanyinyang, al centre Frederic Mompou. Taller en què podreu aprendre com decorar la casa de forma harmònica per a la celebració de Nadal, la distribució de comensals, la influència de l’arbre de Nadal, etc. i saber como es mou l’energia el proper any 2017, que correspon a l’any del Gall de foc segons l’horòscop mil·lenari xinès. Cal fer inscripció prèvia al c/e: joan@joanyinyang.com.\n21 h Representació teatral Oh My god Barcelona! al Teatre Plaza. Entrada gratuïta. Cal recollir l’entrada a la taquilla, el mateix dia de la funció. Aforament limitat. Per a més informació: www.teatreplaza@org\nD’11 a 14 i de 16 a 22 h\nTallers participatius: terrissa, filadora, impremta, rajoles\nD’11 a 14 i de 17 a 21h. Servei de restauració.


L'Airef qüestiona l'eficàcia de la despesa de 6.500 milions en polítiques d'ocupació\nQUALITAT DE LA DESPESA\nL'Autoritat Fiscal conclou que el pla Prepara no millora la probabilitat de trobar feina\nL'organisme denuncia falta d'adequació entre els cursos de formació i les exigències de les empreses\nMadrid - Dimecres, 12/06/2019 - 20:01\nEn el seu tercer estudi dins del procés de revisió de la despesa, coneguda com a 'spending review', que està duent a terme l’organisme per encàrrec del Govern, l’Airef constata "un ampli marge de millora en la governança i l’eficàcia" de les polítiques actives d’ocupació (PAE).\nEntre altres conclusions, l’Autoritat Fiscal afirma, per exemple, que el pla Prepara, d’ajuda als aturats de llarga durada "no millora la probabilitat d’incorporació al mercat laboral".\nUn altre dels focus d’atenció se centra en els cursos de formació per millorar l’ocupabilitat de les persones aturades. "El sistema de subvencions per a la formació és discutible", afirmen els responsables de l’Airef. En particular es qüestiona el "sistema ultrarígid i tancat" per incorporar nous cursos de formació que permetin anar adaptant aquests a les necessitats de les empreses.\n"Si una empresa necessita cobrir llocs relacionats amb les noves tecnologies és molt difícil que pugui fer-ho a través del servei públic d’ocupació (SEPE)", s’afirma.\nI en general es detecta que els sistemes vinculats a la despesa en polítiques actives "estan més pensats en el control que en la gestió eficaç" per a l’assoliment de millors resultats en la recerca d’ocupació\nAl llarg del mes de juny, l’Airef està publicant els resultats dels seus primers informes d’avaluació de la qualitat de despesa ('spending review') que el Govern ha encarregat l’Autoritat Fiscal per als tres pròxims anys per exigència de la Comissió Europea.


Consell i Ajuntament presenten el Pla d'Embelliment de Cas Capità que ha permès millorar la seguretat de vianants i ciclistes - mtxi.es\nInicio Notícies Medi Ambient Consell i Ajuntament presenten el Pla d’Embelliment de Cas Capità que ha...\nConsell i Ajuntament presenten el Pla d’Embelliment de Cas Capità que ha permès millorar la seguretat de vianants i ciclistes\nEl conseller de Promoció Econòmica i Desenvolupament Local, Jaume Alzamora, i el batle de Marratxí, Miquel Cabot, han visitat la zona de Cas Capità del municipi, on s’han duit a terme actuacions de millora gràcies al finançament del Consell de Mallorca a través del Pla d’ajudes per a obres i serveis de competència municipal.\nEl Pla d’Embelliment de Cas Capità ha aportat solució a l’estat deficient de la pavimentació de la zona, a la manca d’accessibilitat i als problemes d’aparcament. La majoria d’actuacions s’han fet a l’avinguda Gabriel Alomar, però també hi ha hagut intervencions menors per millorar les voravies a altres carrers propers.\nLa finalitat d’aquesta reforma era millorar l’espai urbà de Marratxí, així com aconseguir més seguretat per a vianants i ciclistes, ja que s’ha reduït la velocitat dels vehicles i s’han augmentat els vorals. A més, s’han millorat els serveis a la ciutadania, ja que s’ha guanyat lloc per a una nova parada de bus i s’ha adaptat la il·luminació per a vianants.\nEl batle de Marratxí, Miquel Cabot ha explicat que “estam molt agraïts al Consell per aquesta col·laboració constant que tenim amb ells i que significa tantes inversions positives per al nostre municipi”. El conseller Alzamora ha explicat que el Consell disposa de diversos plans d’ajudes per als ajuntaments de Mallorca, i l’objectiu d’aquestes inversions sempre són millorar els municipis i fer-los més atractius i amables per a la ciutadania. “En aquest cas, hem aportat 146.000 euros i veim com aquesta zona urbana de Marratxí ara representa el que volem per als nostres pobles: uns espais públics més accessibles i cuidats, amb millors serveis”, ha explicat Alzamora.\nMiquel Cabot i Jaume Alzamora han estat acompanyats Joan Francesc Canyelles, primer tinent de batle de Marratxí, Neus Serra, segona tinent de batle, i Miquel Lluís Mestre, director insular de Suport i Gestió Municipal.


Saba ingressa 234 milions i s'acosta a les xifres precovid\nEl conseller delegat de Saba, Josep Martínez Vila, i el seu president, Salvador Alemany.\nEl grup va entrar en el capital de l'empresa d'última milla Geever, operació emmarcada en la seva conversió dels aparcaments en hubs de serveis de mobilitat\nSaba va registrar uns ingressos de 234 milions d’euros el 2021, un 18% més que l’any anterior i un 22% menys que el 2019. El gestor d’aparcaments constata així la recuperació gradual dels seus resultats, encara condicionats per la pandèmia, però que han millorat amb la disminució de les restriccions. Aquesta reactivació de l’activitat s’està mantenint en el primer trimestre de 2022, apunta l’empresa, amb un creixement del 39% dels ingressos, ja només un 13% per sota dels de 2019. El grup ho ha comunicat a la Junta General Ordinària d’Accionistes.\nL’activitat de rotació de Saba, participada majoritàriament per CriteriaCaixa, va ser una altra de les variables que va millorar el 2021, amb un increment del 29% respecte a 2020, si bé encara es va situar un 30% per sota de 2019. D’altra banda, la xifra d’abonats el 2021 va ser un 3% superior que en l’exercici anterior i es va mantenir en un 9% menys que el 2019. Durant el primer trimestre, aquestes variables han crescut un 78% i un 17%, respectivament.\nEl 2021, Saba va invertir 25 milions d’euros. El grup ha tancat l’any amb operacions de desenvolupament de nous projectes i renovacions en tots els països on opera. A Espanya, el conseller delegat, Josep Martínez Vila, ha destacat els contractes de concessió de l’aparcament de l’Hospital General Universitari Gregorio Marañón, a Madrid, i el del Muelle Delicias, al port de Sevilla. També ha assenyalat l’acord, ja per a 2022, per a la remodelació i millora de l’aparcament de la Plaça d’Europa, a Platja d’Aro (Girona), un projecte en el qual la companyia invertirà 1,8 milions d’euros. Durant l’exercici anterior, també ha tancat operacions de desenvolupament a Itàlia, Portugal, Xile, Regne Unit i República Txeca. En total, gestiona més de 380.000 places en 1.051 aparcaments de 179 ciutats en nou països.\nMalgrat la gradual recuperació de l’impacte de la covid, l’empresa afronta ara un nou context complicat, amb la guerra a Ucraïna. “En aquest nou escenari apareixen modificades moltes variables del nostre entorn, i del nostre negoci, especialment les que afecten el consum i a la volatilitat que experimenten els mercats financers, amb un important augment de la inflació i del preu de l’energia”, exposa el president de Saba, Salvador Alemany.\nHub de serveis de mobilitat urbana\nSaba treballa per convertir els aparcaments en hubs de serveis de mobilitat urbana, incloent-hi la càrrega per a vehicles elèctrics, el sharing, la mobilitat unipersonal i el repartiment de mercaderies. Precisament, va entrar en l’accionariat de Geever el 2021, un operador especialitzat en la distribució d’última milla. L’empresa vol crear una xarxa de petits hubs distribuïts per tota la ciutat, principalment a aparcaments, des dels quals realitzar la distribució amb mitjans personals sostenibles en un radi màxim de 750 metres. Actualment, Geever opera a Barcelona a través de 40 punts, la majoria en aparcaments públics, amb la previsió de consolidar una xarxa basada únicament en aparcaments, amb 60 punts o microhubs de distribució a la ciutat.\nMés enllà del repartiment de mercaderies, Saba també va reforçar el seu rol com a punt d’infraestructura elèctrica l’any passat. El desplegament es va iniciar el 2018 i, després d’un impuls durant el 2021, la companyia disposa de més de 500 punts en 118 aparcaments de cinc països (Espanya, Regne Unit, Portugal, Xile i Itàlia). Així mateix, compta amb 2.450 places de sharing i rent a car a Espanya, Regne Unit i Xile, i 117 taquilles per a la recollida de productes d’e-commerce a Espanya, Itàlia, Regne Unit i Portugal.\nAixí mateix, el grup presidit per Alemany continua impulsant altres iniciatives de negoci estratègic, com el llançament de l’accés i pagament per matrícula en més de 60 aparcaments, i l’ampliació de serveis e-commerce al seu web i la seva app.


El CF Reus- Racing de Santander serà gratuït per als abonats | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEl CF Reus- Racing de Santander serà gratuït per als abonats\nL'afició tornarà a omplir l'Estadi per animar al CF Reus\nEl CF Reus ha donat a conèixer els preus i l'horari del partit de tornada contra el Racing de Santander. El segon encontre de l'eliminatòria de play-off d'ascens a Segona Divisió serà el diumenge 29 de maig, a les 6 de la tarda, a l'Estadi Municipal. A partir d'aquest dijous es posaran a la venda les entrades corresponents amb preferència per als abonats.\nCada abonat del CF Reus podrà entrar de franc presentant el seu abonament de temporada. Aquest dijous i divendres, a més, tindran preferència per adquirir totes les entrades que desitgin. Els preus seran de 24 euros la Tribuna Alta, 18 la Tribuna Baixa i 10 la zona de lateral.\nLes entrades que no siguin retirades pels abonats es posaran a la venda per al públic en general a partir d'aquest dissabte, 21 de maig, i estaran disponibles a les taquilles de l'Estadi Municipal. No es podran adquirir en el servei de venda en línia.\nL'horari de taquilles serà de 10 del matí a 2 del migdia, i de 5 a 8 de la tarda, i dissabte de 10 del matí a 2 del migdia. A més, el diumenge 29 es podran adquirir localitats des de dues hores abans del partit.\nA pel quart autocar\nDesprés de la promoció iniciada pel CF Reus, el club ja ha omplert tres autobusos per viatjar fins a Santander i presenciar el partit d'anada al Sardinero. El club informa que ja treballen per omplir el quart. Els aficionats només han de pagar 20 euros, i inclou el desplaçament, l'entrada i una samarreta de record del play-off. Fins el divendres estan obertes les inscripcions.\n1Empat sense gols en el partit d'anada del títol de campions de Segona Divisió B\n2El Reus goleja al Vendrell i entra a la Lliga Europea per la porta gran\n3Cal no confondre el periodisme esportiu íntegre i de proximitat amb el de l’espectacle\n4El Reus rep el Vendrell en un derbi de 'Champions'\n5Natxo González espera que els 2 partits del títol de campions siguin 'una festa' per a les aficions


Ferran Terra, l'experiència a Sotxi - Bloc UFEC | Bloc UFEC\n← Laura Orgué, una veterana als Jocs Olímpics d’Hivern\nGabriel Gorce, objectiu a Sotxi: aconseguir una medalla →\nFerran Terra, l’experiència a Sotxi\nAra fa quatre anys, Ferran Terra va participar per primera vegada en uns Jocs Olímpics. Aquella oportunitat, Vancouver 2010, li va servir per agafar experiència en una olimpíada, “el moment més maco d’una carrera esportiva”, però a Sotxi 2014 l’esquiador català té clar què “pot arribar a fer”.\nEl Ferran competirà en quatre proves d’esquí alpí: en descens (9 de febrer), combinada (14 de febrer), súper gegant (16 de febrer) i gegant (19 de febrer). Durant la temporada ha estat preparant-se de valent per arribar a Sotxi al cent per cent i donar-ho tot en aquesta competició, i reconeix que últimament està “esquiant força ràpid i bé en súper gegant”; haurem d’estar atents, doncs, a la seva participació.\nAquest esquiador de 27 anys porta tota una vida fent esport. Ja de ben petit, “jo vaig esquiar abans de caminar” bromeja, practicava diversos esports, com el hoquei gel, l’esquí o el futbol; però als 14 anys anys, aquest fill d’esquiadors de l’equip nacional d’esquí, es va decantar per aquest esport. Abans, però, de pensar en les grans competicions i els grans reptes, de dedicar hores i més hores d’entrenament, el Ferran sempre aconsella als més petits “que s’ho passin d’allò més bé esquiant, que gaudeixin de l’esport”.\nAquests Jocs de Sotxi també són una oportunitat per fer un bon resultat per “carregar les piles i continuar endavant”, amb el punt de mira en els mundials de Beaver Creek (EUA) de l’any vinent, per seguir treballant “amb l’objectiu de sempre, arribar a guanyar algun dia un títol important”.\nMolt sort, doncs, Ferran!\nesquí , Ferran Terra , Sotxi 2014\nActivitat física entrevista esport català Zona UFEC vela BCN Sports Film Festival atletisme Jocs Olímpics Ona Carbonell Marc Marquez esport federat Rio 2016 cardiovascular exercici nens festa ciclisme bicicleta natació piragüisme Olímpics esquí INSERsport UFECXics activitat consells Sport gimnàs beneficis esport adaptat aigua activitats salut FESCAT2014 Festa de l'Esport Català català waterpolo estiu bàsquet triatló esport Guanyadors concurs córrer UFEC


El desastre del Mad Cool fa una mica de por - Borja Duñó\nEl desastre del Mad Cool fa una mica de por IMATGE: EFE / IL·LUSTRACIÓ: RICARD VILADRICH\nA hores d’ara ja deveu haver sentit a parlar del desastre organitzatiu del Mad Cool, el macrofestival celebrat a Madrid el cap de setmana passat. En la seva tercera edició, l’organització ho va apostar tot a uns caps de cartell espatarrants i va decidir duplicar l’aforament. El festival havia de superar un 2017 tràgic, marcat per la mort d’un acròbata que va caure des de 30 metres d’altura davant la mirada atònita del públic. Enguany, sembla que la idea era esborrar aquest mal record amb un cartell que reunia més grans noms que cap altre aquest estiu (Pearl Jam, Arctic Monkeys, Jack White, Depeche Mode, Queens of the Stone Age, Nine Inch Nails), tot i que amb un clar biaix anglòfil i una escassíssima representació femenina.\nEls problemes es van iniciar amb les llarguíssimes i desesperants cues per accedir al recinte -molts es van perdre algun dels seus grups favorits- i el col·lapse i les aglomeracions a les barres. Penseu en 80.000 ànimes assedegades en ple juliol: els ànims de la gent estaven encesos abans de començar. A més, el solapament d’alguns concerts feia que els sons de diferents escenaris es barregessin i això és el que van voler evitar precisament Massive Attack, uns dels grans noms del festival, que van decidir cancel·lar la seva actuació a última hora adduint que no podien tocar amb el so de Franz Ferdinand de fons. Però n’hi va haver més: Josh Homme, el cantant de Queens of the Stone Age, veient que entre el grup i la gran majoria del públic hi havia un immens espai totalment desangelat -reservat per als VIP, que no l’omplien-, va parar el concert i va obligar els encarregats de seguretat a deixar-hi entrar la resta de la gent sota l’amenaça de deixar de tocar.\nPer si això fos poc, la imatge que va quedar del festival va ser la d’un autobús que feia el trajecte al Mad Cool penjant d’un pont. Per sort, anava buit i no hi va haver víctimes, però és un fet que ens avisa de la possibilitat d’una tragèdia quan no prioritzes la seguretat de les persones, i això va tant per als organitzadors com per a les administracions, que haurien de controlar un esdeveniment d’aquestes característiques, per cert, subvencionat. Posar 80.000 persones cada dia dins un recinte tancat no és cap broma. I qui es pensi que per muntar un festival n’hi ha prou amb pagar caixets estratosfèrics als grups més punters del moment s’equivoca de mig a mig. A Barcelona tenim exemples de festivals que han tingut molts anys per evolucionar; ningú ha volgut créixer per sobre de les seves possibilitats i sempre s’ha intentat posar la seguretat i la comoditat de les persones per damunt de tot. El Mad Cool ha volgut convertir-se en un dels festivals més grans del món en només tres edicions i el resultat és un currículum desastrós.\nEls grans promotors han de tenir clar que el públic no són tiquets venuts, números i dades que pots controlar gràcies a una polsera electrònica, sinó persones que cal tractar com a tals. La gent vol gaudir de la música en les millors condicions possibles, no anar a patir. Ara que els fons d’inversió s’interessen per aquest negoci, tot plegat fa una mica de por. Esperem que el Mad Cool no sigui cap símptoma de res.


gossos de gall dindi a moca: una acció de gràcies poc convencional a l’aire lliure - Viatjar\nSi no heu planificat Acció de Gràcies, us recomano que us concediu una passada. L’any passat, en lloc de seure al voltant de farcir-nos la cara amb farciment, vam conduir les bicicletes pel desert.\nPot ser que siguis com nosaltres. Vam triar viure a Colorado, un lloc on no vam créixer. Ningú no ens va seguir aquí, així que no hi ha una família immediata per fer un gall dindi a Acció de Gràcies.\nÉs una mica trist. I alguns anys etiquetem juntament amb els amics al mateix vaixell i fem un gran ocell. Però l'any passat ens vam mirar i ens vam dir gairebé simultàniament: 'Per què no fem alguna cosa a l'aire lliure per Acció de Gràcies'?\nAl cap i a la fi, els llocs salvatges i les aventures a l'aire lliure són realment el que la nostra família està molt agraïda.\nAixí que vam pujar al cremallera i vam conduir a Moab per presentar els nostres fills a muntar a peu. Vam explorar nous camins i vam acampar, tot i que va passar una mica de fred i vaig dormir al Tacoma.\nI vam acabar en un bufet bufet per a un dinar d’acció de gràcies. En retrospectiva, els gossos dindi sobre el foc haurien estat bé.\nÉrem junts. I érem fora.\nConsells per al viatge d’acció de gràcies d’última hora a l’aire lliure\nEn cas que estiguéssiu pensant a oferir-vos el mateix últim minut, sense familiars, per a les vacances o fer una nova tradició amb amics o familiars, vaig pensar que vaig a compartir alguns consells sobre què ens va servir per aprofitar-ho al a l'aire lliure per Acció de Gràcies.\nTrieu una destinació capaç de conduir.\nVam fer el desert, però no ha de ser una destinació càlida. Moab era la distància ideal i va permetre a la nostra família anar en bicicleta fins i tot a la collada de l’hivern i encara dormir sota les estrelles. Vols un lloc on puguis portar el teu equip per jugar, oi?\n1UP USA Rack Review Rack\nFabricat a Amèrica, el 1UP USA Quik Rack Bike Rack és un enganxador de qualitat que protegirà el vostre costat corriol cap al sender. Llegeix més…\nPodeu fer una cerca ràpida d’un Airbnb amb accés a un bosc nacional. El Moab, per exemple, es troba al costat del Parc Nacional Arches. Molts lloguers (i llocs públics) estaran desocupats aquesta època de l’any, ja que les famílies es reuneixen a casa seva per Acció de Gràcies.\nO prova amb els amics dels municipis a l'aire lliure que poden estar de vacances. Mireu si es pot fer càrrec de casa seva per explorar una nova destinació i aventures properes durant la temporada d'espatlles. Suggeriment: llençar una oferta per a mascotes.\ncaptura de jeep 2016\nPack per a tot.\nAquí el novembre és una estranya època de l'any. A Colorado, podria nevar un dia i 70 graus l’endemà. A Moab, era als anys 60 alts i perfecte. I això és el millor d’esperar fins a l’últim minut per a una Acció de Gràcies a l’aire lliure. Podeu veure la previsió de deu dies i planificar-la al voltant.\nVam fer un munt de capes per anar en bicicleta, fer excursions i jugar a la pista de la bomba. Els vam colar mentre el sol es va cremar durant les passejades a la tarda. Però el temps es va tornar ràpidament fred, fins i tot al voltant d'un incendi. La bellesa del càmping de cotxes per a Acció de Gràcies, però, és que pugueu carregar tot el que necessiteu durant aquesta estona de l'any.\nFeu un moment d’acció de gràcies.\nTot i que no deixeu de ser tradició, val la pena encara un esforç per compartir un menjar en Acció de Gràcies. Això podria significar gossos dindi sobre una foguera. Podria ser unes potes de gall dindi fregides i una cervesa després d’un enorme esforç a l’aire lliure. Potser fins i tot alguna carbassa fresca de granja o qualsevol aliment que us agradi a la tardor.\nÉs important compartir-ho. Encara millor, però, és menjar a l’aire lliure. Fer o comprar una festa per la fresca. Ho prometo, una Acció de Gràcies a l'aire lliure és una que no oblidareu, per bé o per mal.


Un pas més per garantir la seguretat de professors i alumnes, ha estat, per exemple, realitzar testos d’antígens als alumnes i mestres dels instruments de vent.\nPer complementar les classes individuals i col·lectives, el Curs també s’ha obert als streamingsper tal que, els alumnes de l’Estat espanyol i de procedència internacional que acostumaven a venir any rere any a Cervera, també accedissin a les lliçons magistrals que imparteixen els seus professors. Aquestes formacions es poden trobar al canal de YouTube i al web de la Càtedra.\nLa Càtedra Emili Pujol també compta amb una Fira de Lutiers que ja és un referent al sud d’Europa. En aquesta 17ª edició, la guitarra va ser la gran protagonista, commemorant a l’inspirador d’aquesta iniciativa musical: el mestre Emili Pujol.


Nou cas de robatori d’un rellotge de luxe a Barcelona. Un turista ha denunciat en una comissaria dels Mossos d’Esquadra que aquest dimecres a primera hora de la tarda va ser víctima d’un assalt quan es trobava pels voltants de la cèntrica plaça de Sant Jaume. Segons informa El Periódico, els lladres haurien aconseguit arrancar-li violentament del canell el rellotge de la marca suïssa Hublot que portava el turista, que estaria valorat en prop de 800.000 euros.\nLa investigació continua oberta i els agents dels Mossos d’Esquadra centren ara els seus esforços en identificar el grup de lladres que va assaltar la víctima ahir a la tarda. Per ara no hi ha cap persona detinguda per aquests fets.\nAquest és el robatori d’un rellotge més car que s’ha denunciat fins ara a la capital catalana. Durant els darrers anys s’havien presentat denúncies per la pèrdua de rellotges valorats en gairebé mig milió d’euros, però mai un de 800.000 euros. A l’espera de conèixer més detalls sobre el cas, tot apunta que el rellotge sostret seria de la sèrie Black Caviar Bang de la reconeguda marca suïssa Hublot.\n25 robatoris violents cada dia\nSegons les dades facilitades per la Guàrdia Urbana de Barcelona, cada dia es cometen una mitjana de 25 robatoris amb violència a la ciutat, una xifra que es tradueix en 178 a la setmana i en un total de 10.957 en un any. Els objectes més sostrets en els robatoris amb violència durant el 2021 van ser els mòbils (46%), les bosses de mà (21%) i els rellotges (7%).\nNomés l’any passat, els cossos policials van detenir 1.917 persones per robatoris violents, la majoria de les quals van ser arrestades in fraganti. Aquest alt percentatge de detencions en el moment de cometre el delicte és principalment fruit dels dispositius i patrullatges planificats per policies uniformats i de paisà. En la ràpida reacció dels agents també hi juga un paper clau la col·laboració ciutadana.\nBarri Gòtic Robatoris


COVID-19 | Informació per al Gremi de Flequers i Pastissers de Terrassa i comarca\nDurant aquests dies d’excepcionalitat us hem mantingut permanentment informats a través de les comunicacions que ha emès la Cecot, entitat de la qual el Gremi en forma part. Tot i això, volem destacar-vos algunes informacions que ens semblen d’utilitat, tenint en compte les diades que s’apropen, com ara el Dilluns de Pasqua, la Diada de Sant Jordi.\nRecomanacions dels Mossos per al Comerç\nUs adjuntem una informació facilitada pels Mossos d’Esquadra on s’indiquen algunes mesures preventives per als comerços oberts. Les principals recomanacions passen per comprar als establiments propers, que es facin cues i torns ordenats i que es mantingui la separació entre compradors d’1.5 metres. Per a més detall cliqueu aquí.\nRecomanacions establiments alimentaris\nUs facilitem les principals recomanacions de la Generalitat per als establiments alimentaris oberts amb motiu del COVID19. Per consultar-les cliqueu aquí.\nTambé un enllacem informació útil si feu repartiment a domicili d’aliments aquí.\nContacte amb empreses de Transport\nUs facilitem un enllaç on podeu sol·licitar el contacte d’empreses de transport que us puguin donar un cop de mà en el lliurament a domicili de les vostres comandes. Per visualitzar el formulari cliqueu aquí.\nNo hi ha evidències que els aliments transmetin el coronavirus\nUs enllacem també una informació sobre la no evidència que els aliments siguin una font o una via de transmissió del coronavirus que podeu consultar clicant aquí.\nCarta del Gremi a l’Alcalde\nPer últim, aprofitem per informar-vos que hem adreçat un escrit a l’Alcalde de Terrassa posant-li de manifest l’excepcionalitat que estem vivint, així com les dificultats per al nostre sector, considerat essencial.\nA l’escrit també l’hem informat que, malgrat s’ha produït una forta reducció de la demanda a conseqüència de les mesures de confinament que s’han pres, absolutament necessàries per superar aquesta crisi sanitària quant abans millor, el Gremi està fent un gran esforç per garantir l’abastiment a la ciutadania tot prenent les més estrictes mesures de qualitat i higiene.\nTambé li hem manifestat les dificultats per abastir-nos dels EPIs necessaris per poder dur a terme la nostra tasca amb total seguretat.\nPer tot això, l’hem encoratjat, juntament amb el seu equip de govern, a prendre quantes mesures consideri necessàries per ajudar al comerç de la ciutat a pal·liar els efectes d’aquesta crisi sense precedents.\nTambé li hem fet avinent que, per la nostra part, ens continuarà trobant al costat de la ciutadania fent la nostra tasca amb total professionalitat.