Convocatòria de 3.000 places per a la realització de proves lliures conduents a l'obtenció de les titulacions administratives de Capacitació Lingüística per a l'Ensenyament en Valencià i en Llengües Estrangeres i del Diploma de Mestre de Valencià.\nDesprés de la superació de les proves el professorat obtindrà alguna de les titulacions administratives de Capacitació Lingüística per a l'Ensenyament en Valencià i en Llengües Estrangeres i de Diploma de Mestre de Valencià.\nProfessorat de nivells no universitaris que reunisca els requisits que s'indiquen a continuació:\n1. Ser docent en actiu.\n2. No estar participant en en cap dels cursos de la convocatòria de la Direcció General d'Innovació, Ordenació i Política Lingüística de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a la realització de cursos i proves finals conduents a l'obtenció de les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià, i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana destinats a docents de centres sostinguts amb fons públics de 6 de novembre de 2013 o haver renunciat a la formació mencionada abans de la publicació d'esta convocatòria.\n3. En les proves per a l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera, no estar en possessió dels requisits per a impartir ensenyaments de la llengua estrangera esmentada en els nivells educatius no universitaris a la Comunitat Valenciana, bé per l'adquisició de l'especialitat corresponent en el cos de mestres, o de professors o catedràtics d'Ensenyament Secundari, o bé per disposar de la titulació i qualificació específica per a impartir docència de la llengua estrangera corresponent en centres privats, ja que d'acord amb la disposició addicional segona de l'Orde 17/2013, de 15 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, de valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana, es considerarà a tots els efectes capacitat per a l'ensenyament en la llengua estrangera esmentada en àrees o matèries no lingüístiques, sempre que estiga en possessió de les altres titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en estes àrees o matèries. Per tant, a este professorat no es requerirà ni s'expedirà el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera corresponent.\n4. Complir el requisit lingüístic previ.\n4.1. Proves per a obtindre el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià.\nPot sol·licitar la inscripció el professorat que estiga en situació d'acreditar la següent formació lingüística prèvia (una de les dos):\n· Nivell 2 del Pla de Formació Lingüisticotécnica en Valencià del Professorat No Universitari.\n· Certificat de nivell C1 de valencià (grau mitjà de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o certificat universitari equivalent) o de nivell C2 de valencià (Grau Superior de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o certificat universitari equivalent).\nNo han de presentar cap documentació acreditativa de la competència lingüística en valencià:\n· Els participants que estiguen en possessió del certificat de grau mitjà o de grau superior de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià.\n· Els participants que han superat el nivell II del Pla de Formació Lingüisticotécnica en Llengües del Professorat No Universitari.\n4.2. Proves per a obtindre el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera.\nPot sol·licitar la inscripció el professorat que estiga en situació d'acreditar la següent formació lingüística prèvia:\n· Nivell B2, o superior, del Marc Comú Europeu de Referència en la llengua estrangera corresponent segons el que es regula en el Decret 61/2013, de 17 de maig, del Consell, pel qual s'establix un sistema de reconeixement de la competència en llengües estrangeres a la Comunitat Valenciana i es crea la Comissió d'Acreditació de Nivells de Competència en Llengües Estrangeres (DOCV núm. 7027, de 20.05.2012), o en l'Orde 93/2013, d'11de novembre, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es modifica l'annex únic denominat Certificats i diplomes que acrediten la competència en llengües estrangeres del Decret 61 2013/, de 17 de maig, pel qual s'establix un sistema de reconeixement de la competència en llengües estrangeres a la Comunitat Valenciana i es crea la Comissió d'Acreditació de Nivells de Competència en Llengües Estrangeres (DOCV núm. 7151, de 13.11.2013 ).\nNo han de presentar cap documentació acreditativa de la competència lingüística en llengua estrangera :\n· Els participants que hagen sigut acreditats per resolució definitiva de les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport d'acord amb el que preveu la Resolució de 19 de juny de 2012, de la Subdirecció General de Personal Docent de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es convoca el professorat dels nivells d'ensenyament no universitari per a l'acreditació en llengües estrangeres per a impartir àrees, àmbits, matèries o mòduls no lingüístics.\n· Els participants que hagen obtingut la qualificació d'apte en la prova final del Pla Formatiu Competència Comunicativa en Anglés del curs 2012-2013 que tingué lloc el 26 d'octubre de 2013.\n4.3. Proves per a obtindre el Diploma de Mestre de Valencià.\nPot sol·licitar la inscripció el professorat que estiga en situació d'acreditar la següent formació lingüística prèvia en valencià (una de les dos):\n· Nivell 3 del Pla de Formació Lingüisticotécnica en Valencià del Professorat No Universitari.\n· Certificat de nivell C2 de Valencià (grau superior de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o certificat universitari equivalent).\n· Els participants que estiguen en possessió del certificat de grau superior de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià.\n· Els participants que han superat el nivell III del Pla de Formació Lingüisticotécnica en Llengües del Professorat No Universitari.\n5. En les proves per a l'obtenció del Diploma de Mestre de Valencià, segons l'article 5 de l'Orde 17/2013, de 15 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià, i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana, caldrà estar en possessió del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià.\nNomés s'haurà d'aportar el mencionat certificat en aquells casos en què la mencionada titulació administrativa haja sigut emesa per una universitat valenciana a l'empara de l'article 9 de l'Orde 17/2013, de 15 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià, i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana i no s'haja registrat en la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport segons el que preveu la instrucció quinta de la Resolució de 4 de juny de 2013, de la Direcció General d'Innovació, Ordenació i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions sobre l'expedició de les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 7054, de 26.06.2013).\n6. En el cas que se supere el límit de places convocades les inscripcions es prioritzaran segons l'orde establit pels criteris que figuren a continuació.\n6.1. Pertànyer a qualsevol dels cossos docents no universitaris recollits en la disposició addicional sèptima de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, en centres sostinguts amb fons públics o privats en l'àmbit de gestió de la Generalitat Valenciana.\na) Funcionaris de carrera en actiu i funcionaris interins d'Educació Infantil, que durant el període d'inscripció presten servicis en un centre públic de la Comunitat Valenciana; així com docents en actiu, d'esta mateixa etapa, en centres privats sostinguts amb fons públics.\nb) Funcionaris de carrera en actiu, funcionaris interins que presten servicis en especialitats de Formació Professional, que durant el període d'inscripció presten servicis en un centre públic de la Comunitat Valenciana; així com docents en actiu, d'esta mateixa etapa, en centres privats sostinguts amb fons públics.\nc) Funcionaris de carrera en actiu i funcionaris interins, de la resta d'etapes i cossos docents, que durant el període d'inscripció presten servicis en un centre públic de la Comunitat Valenciana, així com docents en actiu en centres privats sostinguts amb fons públics.\nd) Personal que haja finalitzat els graus i màster que conduïxen a l'obtenció de la titulació docent, sempre que es troben inscrits en alguna de les borses de personal docent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport o qualsevol altra administració pública de la Comunitat Valenciana, segons el següent orde de preferència:\nd.1) Centres d'Educació Infantil.\nd.2) Centres de Formació Professional.\nd.3) Resta de cossos i etapes.\ne) Personal docent en centres privats.\nEl personal que preste servicis en centres públics que no siguen de titularitat de la Generalitat Valenciana, o bé en centres privats i privats sostinguts amb fons públics haurà d'acreditar esta circumstància per mitjà de l'aportació d'una nòmina corresponent als mesos de novembre o desembre de 2013 o gener de 2014. S'entendrà per nòmina vàlida la que continga la identificació del centre i de l'interessat, el període afectat, ajustat als terminis indicats anteriorment, el lloc de treball i el segell del centre. En el cas que no es dispose de la nòmina per haver-se incorporat recentment al centre educatiu es pot aportar una còpia del contracte laboral, on haurà de constar la data de firma posterior a l'1 de novembre de 2013.\n6.2. Pertànyer a qualsevol dels cossos docents no universitaris recollits en la disposició addicional sèptima de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, en centres públics d'alguna comunitat autònoma d'Espanya.\na) Funcionaris de carrera en actiu i interins d'Educació Infantil amb centre de destinació en el moment de realitzar la inscripció.\nb) Funcionaris de carrera en actiu i interins que presten servicis en les especialitats de Formació Professional.\nc) Funcionaris de carrera en actiu i interins, de la resta d'etapes o cossos, amb centre de destinació en el moment de realitzar la inscripció.\nEsta circumstància s'haurà d'acreditar per mitjà de l'aportació d'una nòmina corresponent als mesos de novembre o desembre de 2013 o gener de 2014. En el cas que no es puga aportar podrà ser substituïda pel nomenament per part de l'administració educativa.\nEl termini de presentació de sol·licituds serà del 10 al 24 de febrer de 2014, ambdós inclosos.\nEl professorat ha d'omplir i imprimir el formulari de sol·licitud i posteriorment presentar-lo en els llocs següents:\nC/ GREGORIO GEA, 14Ver plano\nEl professorat interessat a participar en les proves lliures ha d'omplir i imprimir el formulari de sol·licitud.\nEn la sol·licitud, que haurà d'anar firmada, s'haurà d'adjuntar la documentació acreditativa del compliment dels requisits. La documentació haurà d'acreditar-se aportant una fotocòpia compulsada dels originals o presentant originals i fotocòpies perquè siguen compulsades.\nNomés es prendrà en consideració la documentació justificativa al·legada durant el termini de presentació de sol·licituds.\nQualsevol informació omesa o consignada erròniament per l'interessat no podrà ser invocada per este a l'efecte de futures reclamacions, ni considerar per tal motiu lesionats els seus interessos i drets.\nProves lliures per a l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament En Valencià o en Llengües Estrangeres i del Diploma de Mestre Valencià.\n- Llista provisional i definitiva\n1. La llista provisional de sol·licituds admeses i no admeses es farà pública en la web del Servici de Formació del Professorat (www.cece.gva.es>Educacio>Formacio del professorat) a partir del dia 31 de març de 2014. S'obrirà un període de 5 dies naturals, a comptar des del dia de la publicació de la llista provisional perquè les persones excloses puguen presentar al·legacions per registre d'entrada.\n2. La llista definitiva de sol·licituds d'admeses i no admeses amb el lloc de realització de les proves es publicarà a partir del 30 d'abril de 2014.\n1. Realitzades les proves, es farà pública en la pàgina web del Servici de Formació del Professorat de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport la llista provisional dels aspirants amb la qualificació d'apte o de no apte.\n2. Es podrà interposar una reclamació, per registre d'entrada, en el termini de 10 dies naturals a comptar des de la seua publicació.\n3. Les reclamacions seran resoltes en el termini d'un mes, transcorregut el qual es consideraran desestimades les reclamacions no resoltes i es tindran per definitius els resultats no esmenats.\n- Comissió tècnica de revisió\n1. Es constituirà una comissió tècnica de revisió de proves integrada pel cap del Servici de Formació del Professorat i tres tècnics del Servici de Formació del Professorat, un dels quals actuarà com a secretari. No podran formar part d'esta comissió els avaluadors de la part oral o els correctors de la part escrita responsables de la qualificació contra la qual es recorre.\n2. La comissió procedirà, si és necessari, a una segona correcció.\n4. El president de la comissió d'avaluació podrà, en tot moment, rectificar d'ofici els errors materials o aritmètics que es deduïsquen dels expedients i modificar les actes i els registres informàtics corresponents als errors detectats.\n* CALENDARI DE REALITZACIÓ I CONFIRMACIÓ D'ASSISTÈNCIA A LES PROVES\n1. Les proves es realitzaran en dos convocatòries i en els dos casos les proves començaran a les 09.30 hores:\n- La primera el dia 24 de maig de 2014.\n- La segona, per a les persones que no resulten aptes en la primera, el 20 de setembre de 2014.\n2. Tots els participants hauran de confirmar la seua assistència a les proves a través de l'enllaç que s'habilitarà en la pàgina web del Servici de Formació del Professorat entre el 5 i el 12 de maig, per a la prova del 24 de maig, i entre el 25 d'agost i el 8 de setembre, per a la prova del 20 de setembre.\n3. No confirmar-ho implicarà no realitzar la prova.\nLes proves es realitzaran a Alacant, Castelló de la Plana i València, excepte les proves per a l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera: Francés, que només es realitzaran en la ciutat de València.\n* ESTRUCTURA I FUNCIONAMENT DE LES PROVES\n1. Les proves seran úniques per a cada titulació administrativa i hauran de realitzar-se en la llengua objecte de la certificació, tenint en compte els objectius i continguts establits en l'Orde 17/2013, de 15 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, de valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana.\n2. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport posarà a disposició dels aspirants, a través de la pàgina web del Servici de Formació del Professorat, materials per a la preparació de les proves regulades per esta convocatòria.\n3. Totes les proves es realitzaran en una única jornada, segons el calendari que figura en el punt sext d'esta convocatòria, en l'horari i les seus que s'indicaran amb la publicació de les llistes definitives de sol·licituds admeses.\n4. Els participants en les proves lliures per a obtindre la qualificació d'apte han de superar la part oral i l'escrita de les proves, les dos conjuntament, en la mateixa convocatòria bé al maig o bé al setembre.\n6. L'ús per part dels aspirants de mitjans il·lícits en el transcurs de la prova o la suplantació de personalitat seran sancionats amb la qualificació de no apte, sense perjuí de l'exigència de la responsabilitat que corresponga.\n* IDENTIFICACIÓ DELS ASPIRANTS\n1. Els aspirants han de portar a l'examen un document oficial d'identitat.\n2. L'organització de la prova podrà requerir, en qualsevol moment, la identificació dels aspirants, que hauran d'acreditar la seua personalitat per mitjà de l'exhibició del document oficial d'identitat, passaport o permís de conducció, sense que siguen vàlides còpies d'estos documents.\n* ATENCIÓ ALS ASPIRANTS AMB DISCAPACITAT\n1. S'adoptaran les mesures necessàries perquè els aspirants amb discapacitat tinguen les mateixes oportunitats per a la realització dels exercicis que la resta dels participants.\n2. Els aspirants amb discapacitat, que hauran de fer-ho constar en la seua sol·licitud de participació en les proves, a què hauran d'adjuntar, a part de la resta de documentació requerida en l'annex I, el certificat que acredite esta circumstància perquè es puguen realitzar les adaptacions que calguen de temps i mitjans per a fer l'examen en les condicions més favorables, sense que puguen ser eximits de la realització de cap de les àrees de la prova. En tot cas, els criteris d'avaluació seran els mateixos que s'aplicaran a la resta d'aspirants.\nPer a qualsevol dubte sobre la convocatòria té a la seua disposició el correu de contacte: cefire@gva.es\n- La comissió d'avaluació establirà els requisits de superació de les proves, la puntuació mínima per a aprovar, així com els criteris i barems de la part oral i també per a la correcció i valoració de la part escrita, per a aconseguir la uniformitat i garantir la igualtat dels aspirants.\n- Els criteris de correcció de les proves estaran disponibles en la pàgina web del Servici de Formació del Professorat abans de l'inici de les proves del primer període.\nMaterial per a la realització de les proves.\n- Convocatòria de la Direcció General d'Ordenació, Innovació i Política Lingüística de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per a la realització de les proves lliures conduents a l'obtenció de les titulacions administratives de Capacitació Lingüística per a l'Ensenyament en Valencià i en Llengües Estrangeres i del Diploma de Mestre de Valencià (publicada en la web de la Conselleria).\nConsulta els llistats provisionals, definitius i confirmació d'assistència


Taller Dinamiks: Arbre de Nadal de postres\nBloc Bloc Taller Dinamiks: Arbre de Nadal de postres\nDimarts, 19 Desembre 2017 12:45\nVoleu sorprendre als vostres convidats durant un dels dinars de les festes de Nadal?\nUs hem preparat uns postres que deixaran a tothom bocabadat!\nEs tracta d'un arbre de Nadal fet de fruites, personalitzable i molt senzill de fer.\n- Pintxos de fusta\nCom ho farem? Molt senzill. Primer de tot li farem un forat a la poma que ens servirà de base. A continuació introduirem la pastanaga a dins de la poma que serà el nostre tronc, d'on sortiran els pintxos per clavar la fruita. Us recomanem primer clavar els trossets de fruita al pintxo i a continuació clavar-lo a la pastanaga, és més senzill.\nAixí doncs un cop tota la fruita estigui pelada, ja podem començar a decorar el nostre arbre de Nadal i deixar ben parats tots els nostres convidats!


En un moment determinat de la seva vida, l’argenter i pintor Juli Vallmitjana (Barcelona, 1873-1937) va sentir intensament la necessitat de desar els pinzells i posar-se a escriure desaforadament, d’una manera, diguem-ne, més o menys febril. Producte d’aquella nova dèria seva van ser un seguit d’obres que van ser publicades l’any 1906. L’any miraculós de la cultura catalana, l’any del Primer Congrés de la Llengua Catalana, que va servir d’embrió del poderós equip cultural de Prat de la Riba, i l’any en què va néixer el Glosari de Xènius.\nAquells llibres, signats com a J.V. Colomines, perquè la família no s’espantés, es van dir Coses vistes i coses imaginades, Fent memòria, Els oposats, De la ciutat vella, De la raça que es perd i Veient i escoltant . I és que la literatura que escrivia Juli Vallmitjana no era precisament convencional. Perquè, de fet, ni tant sols sabem què és, ni per què la va crear. Juli Vallmitjana és l’enigma més gran que ha produït mai la cultura catalana del segle XX.\nSabem que Emili Vilanova ja va visitar el tema gitano, en les seves obres “Gitanesca” (1875) o Colometa la gitana o el regrés dels desconfiats(1896). Ho va consignar Julià Guillamon en el seu pròleg a La raça que es perd (Edicions de 1984, 2005). Sabem que va estudiar a la Llotja i que va començar a publicar amb trenta anys, situat a cavall entre la generació de de Raimon Casellas, Joan Maragall, Santiago Rusiñol, Jaume Massó i Torrents i Prudenci Bertrana i la segona modernista dels Plàcid Vidal, Diego Ruiz i Joan Puig i Ferreter, i la de la revista Joventut. Vallmitjana treballava a l’empresa que havia fundat el seu pare, l’any 1860, Platería y Metales Vallmitjana. Entre les seves amistats hi havia el gran Adrià Gual i el pintor Isidre Nonell, a qui va introduir en els cercles gitanos. Precisament era el llibre La muerte de Isidro Nonell d’Eugeni d’Ors, en la seva edició d’El Banquete (1905) el seu model literari més decisiu. Ho explica Guillamon i encaixa amb el que va escriure una vegada Jordi Castellanos: tot i que Xènius va publicar el seu primer llibre en castellà, es tractava de la primera recopilació de relats breus modernistes d’autor català.\nAquell expressionisme desaforat del primer d’Ors va deixar petjada en les composicions de Vallmitjana. Entre les que van anar a parar a La raça que es perd, la més rubeniana era “D’altre temps”, ambientada en una Edat Mitjana idealitzada. I la més decadentista, “El rosari de calaveres”. Aquest any, la benaurada antologia Savis, bojos i difunts, preparada per Ramon Mas i editada per Males Herbes, ens ha posat sobre la pista adequada. Ja no necessitem allunyar-nos dels clàssics que no encaixin en les nostres pors o complexos ideològics: avui podem escoltar els nostres clàssics modernistes tal i com es van produir, en la seva contundent terribilitat. Alguns dels contes i capítols escrits per Juli Vallmitjana, en realitat són acoblaments de quadres de costums, amarats d’aire bíblic, com les peces de porcellana de Gabriel Miró. El procés va ser força curiós: partint de la tradició decimonònica més tronada, Juli Vallmitjana va desembocar en un fragmentarisme absolutament contemporani i revolucionari. Això és La Xava: un mosaic de tessel·les adolorides. Un panorama negre i escopit contra el futur. Una clatellada o bufetada contra la cultura del seu temps.\nLa seva reacció o valoració de la realitat gitana no és menys agosarada. Vallmitjana escriu, a la narració “En Patracs”: “Els gitanos senten millor la poesia de la vida. Frueixen la impressió directa de la naturalesa, caminant per carreteres i camins sense direcció fixa. No saben on van, tenint un pressentiment de la bellesa sense conèixer-la; estimen la naturalesa sense sentir aquest amor que a nosaltres ens fa sofrir, sense posar-hi afeccions que costin d’arrencar”. Teníem un Lorca en prosa i no el vam saber veure. Vallmitjana fustigava, per una part, la misèria moral dels entorns urbans de Barcelona. I per l’altra, en les seves obres de tema gitano, imaginava una possibilitat vital allunyada de les moralines i fronteretes mentals de la gent que l’envoltava. I qui era aquella gent? A De la ciutat vella (1906, acabada de reeditar a Edicions de 1984) surten perfectament retratats el graciencs que l’autor va haver de tractar durant tota la seva vida.\nEl que no sabem és el perquè d’aquella clatellada. La Xava es va publicar l’any 1910 a la llibreria L’Avenç. Era la culminació de Vallmitjana com a autor de narrativa. L’obra teatral en un acte Els Zin-calós (Els gitanos), potser la més representativa de la seva dramatúrgia de tema gitano, es va publicar l’any següent a la mateixa casa editorial, que era situada a la Rambla de Catalunya, 24.\nA La Xava la gent es perd per inèrcia, per plaer, no hi ha ni l’excusa del determinisme, tothom és definitivament bestial i vegetatiu. La novel·la està molt millor travada que les de Baroja, i l’estil hi és molt més agosarat i provocatiu que el d’Oller. I és que Vallmitjana arriba molt lluny. Vol mostrar com són les ànimes que no evolucionen, que no senten cap mena d’inclinació per al perfeccionament. Té raó Julià Guillamon: la teosofia és una doctrina implícita en aquesta prosa absolutament contundent i insòlita.\nSense un vector místic, d’origen asiàtic, que és alhora denúncia social i camí espiritual a través de la nàusea, no pot quedar explicada una obra que brilla com un bolet inquietant al bell mig del modernisme català: “Dintre d’aquelles sentines la bardaixa afalaga el sodomita, i riu impúdica, amb la mateixa rialla, contemplant el ferit per mà criminal, o al que l’excitació alcohòlica ha fet estavellar el crani en el cantell d’una paret; i la borratxa vomita el més insolent vocabulari, refregant-se els muscles amb el bardaix indecorós, barrejant ses babes, unint-se instantàniament com si fos el verb de la maledicció”. Això no és naturalisme: aquí no hi ha direcció moral, ensenyança, ni esperança. Fins que no arriba, al final de tot, un personatge autobiogràfic, el dibuixant Fermí, la novel·la és un encadenament de malsons, de tortures, patiments, putrefacció civil i social i sífilis. Els personatges de La Xava s’estimen a mossegades, perden cabell i moren lentament, enmig d’indescriptible dolor. Vesteixen parracs i fugen a coves de la policia, tot menjant escombraries. Els homes roben o apallissen per instint natural, i tot es predisposa a què les dones busquin l’aliment prostituint-se de la forma més brutal i degradada amb mariners que porten pressa. Només els nens donen color a escenaris grisos i fumats: però només un moment, abans no els atrapi el món del crim i la prostitució. A aquests éssers primitius, com la Tona, la Gravada, mare de la Roseta, la Xava, l’assassinat els produeix excitació sexual. El maltractament és l’únic idioma que coneixen per a relacionar-se amb la família. Les llars són nius de porqueries, habitacles precaris i d’una misèria aclaparadora. La pregunta és: per què un orfebre benestant escrivia aquests textos? El problema de la manca d’instrucció hi figura d’una manera prominent. Només a través d’aquest decadentisme lumpen i totalment salvatge pensava Vallmitjana que podria sacsejar les consciències dels barcelonesos. A vegades la novel·la no és més que un encadenament de quadres negres, esdevenint un fris ronyós d’una Barcelona que ningú no volia mirar.\nHo va deixar escrit. L’11 d’abril de 1913 va representar una data important per a Vallmitjana: L’Esquella de la Torratxa va publicar un monogràfic sobre “Els barris baixos de Barcelona” del qual en va ser l’artífex principal. El seu text “Barcelona indiferenta” obria el número, amb una crua reflexió sobre el poc que feia la ciutat per a regenerar-se. La hipocresia més nociva presidia les institucions. L’article resulta imprescindible per a entendre què pretenia Vallmitjana amb la seva literatura, si bé només l’explica en part, perquè una fascinació tan continuada pels ambients sòrdids, el crim i la prostitució, no es pot entendre només a través d’una direcció higienista i moralista. Hi ha força més enigmes en aquesta concepció artística, té raó Julià Guillamon quan, al seu pròleg de La raça que es perd, assenyala que les relacions entre el submón social i el pensament de l’autor tenen una arrel indubtablement espiritual. Com a teòsof, Vallmitjana creia en l’evolució i en l’existència de plans inferiors d’existència, i queia en una mena de mística implícita. Buscava la veritat en el fang, el camí ascendent en la claveguera. Als barris baixos, hi va introduir Picasso i Nonell.\nÉs una postura difícil d’entendre. És possible que ni ell mateix acabés d’orientar-se, com el seu personatge autobiogràfic Fermí, també pintor i dibuixant frustrat com el propi Vallmitjana, que protagonitza De la ciutat vella (1906)i apareix amb aires redemptors al final de La Xava (1910).\nPrudenci Bertrana hi col·laborava amb un assaig indignat, de títol ben simptomàtic: “El femer urbà”. A “La cançó dels barris baixos”, Gabriel Alomar reflexionava sobre les barriades miserables de totes les grans ciutats del món. “Paradox”, és a dir, Màrius Aguilar, oferia un text autobiogràfic ple de curiositats, titulat “De quan érem estudiants”. El to irònic el posa “Xarau”, és a dir, Santiago Rusiñol, amb el seu text “De com no s’ha d’exagerar en el robament”, comprensiu amb les debilitats humanes. El número podria servir com a catàleg del bo i millor del periodisme pintoresc i seminarratiu de l’època. A la pàgina 266 hi ha un catàleg gràfic de mètodes de robar, els mateixos que empren els lladregots que deambulen per La Xava. A la pàgina 269, una fotografia de la taverna La Mina, habitual dels personatges de la mateixa novel·la. I a la 271, s’anuncien sis obres de Vallmitjana (Sota Montjuïc, L’Espanta, Els Jambus, Com comencem a patir, El Corbi Criminalitat típica local) i trenta-vuit de Santiago Rusiñol, destacant-se’n l’última, L’Illa de la calma. També s’hi anunciava la cèlebre antologia anarquista Dinamita cerebral.\nL’expressionisme extrem de Juli Vallmitjana només pot trobar equivalents coetanis en certs quadres d’Ignacio Zuloaga, en l’obra La España negra, de Darío de Regoyos i Émile Verhaeren, i en els esperpents també teosòfics de Valle-Inclán (posteriors a les novel·les del nostre autor). Molt clar queda en paràgrafs seus d’una plasticitat directa i barroca: “La mestressa del pis tenia la vivor de la rata de claveguera o bé del rèptil repugnant, i en les negroses cambres del seu pis ensinistrava la quitxalleta, pervertint-los criminalment els seus instints i ensinestrant-los a tots els procediments del furt, preparant-los el camí de presidi o el patíbul”. Aquí hi ha molt de Quevedo i de Goya, de La Celestina i de La Lozana Andaluza. Vallmitjana potser es proposava demostrar la existència d’una Catalunya negra que ningú no estava disposat a mirar de front, ni a integrar.\nEra també un poeta. Dominava la pinzellada impressionista com ningú: “Era una tarda nuvolosa. Al fons d’aquell paratge s’hi destacaven tètricament les antigues fortificacions de les Drassanes, quals parets de la part superior, de més moderna construcció, eren pintades d’un groc fosc que amb raresa harmonizava amb el conjunt per motiu de l’espessa atmosfera. (...) El castell de Montjuïc, recobert de boira, no es veia: únicament la muntanya, envellutada de tons verds i terres opaques, contrastava amb la negror moradenca de la disbauxa de construccions que als seus peus s’estenia amb extravaganta simetria”. No podem oblidar que Vallmitjana va voler exercir de pintor. Com pintor frustrat era el Fernando Ossorio de Camino de perfección (1902), de Pío Baroja, novel·la en què els protagonistes tampoc no saben sortir del seu propi laberint de desesperació religiosa, incest, sexualitat torçada, tuberculosi i anèmia.\nHem de recordar que, en aquella època, abundaven les interpretacions antropològiques i antropomètriques de les decadències racials. És el temps de les obres, per exemple de Rafael Salillas, que va publicar El delincuente español. El lenguaje precisament l’any 1906. L’estudi de l’argot del carrer i l’interès per la degradació social eren moneda comuna en la cultura de l’època. En aquest interès confluïen els pressupostos del naturalisme amb l’espiritualisme redemptor de tipus tolstoià.\nLa novel·la curta Coses vistes va ser editada a la col·lecció La Novel·la Nova, el dia 27 de juliol de 1917. Valia deu cèntims. Paulatinament, l’autor va anar deixant d’escriure durant els anys vint. Amb Juli Vallmitjana, la literatura catalana adquiria un escriptor únic, i assolia una inquietant universalitat. Llegir Vallmitjana no pot deixar indiferent, ha estat un escriptor increïblement eclipsat, potser perquè removia el fons de la condició humana, d’una manera sincera i directa. El públic no va entendre res.\nDevem a Edicions de 1984 la iniciativa de recuperar una gran part de l’obra de Juli Vallmitjana (Albi, De la raça que es perd, El casament d’en Tarregada, La dèria nova, i dos volums de teatre). Teníem un escriptor radical i integralment artístic, i el no el vam acabar de veure i distingir. Vallmitjana era un tràgic: na Roseta, la Gravada, Àfrica, són personatges tràgics, esclafats per un destí indescriptible, terrible i absurd com la vida al districte V. Edicions 1984 acaba de reeditar De la ciutat vella, i no podem fer altra cosa que aplaudir la iniciativa. Del món de Vallmitjana ningú no pot sortir il·lès. Es tracta d’una obra compacta, que no té equivalent enlloc, que sembla estrany que passés tantes dècades al Purgatori.\nRamon Reventós, àlies “Traguito”


Diada de Catalunya a Riudellots | Ajuntament de Riudellots de la Selva\nDiada de Catalunya a Riudellots\nAmb motiu de la celebració de la Diada de Catalunya, l’Ajuntament de Riudellots de la Selva i Riudellots per la Independència han organitzat diversos actes que tindran lloc el dimarts 10 de setembre. El actes començaran a les 18 h davant de l’Ajuntament amb una audició de sardanes a càrrec de la Principal de Porqueres. A les 20 h, hi ha prevista la lectura del manifest, la hissada de l’estelada i el cant dels Segadors i seguidament, a la sala polivalent, tindrà lloc el IX Homenatge a l’Estelada, amb la participació del cantautor Conrad Sala, que interpretarà un recull de cançons, i de Jordi Puig, històric activista independentista.\nEn acabar, a la plaça de l’Ajuntament, s’oferirà pa amb tomàquet, embotit i vi.\nUs convidem a penjar la senyera al balcó o a la finestra de la vostra llar i deixar-la-hi fins a la Festa Major.


El festival anotador durant la segona part sentencia el partit - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl festival anotador durant la segona part sentencia el partit\nEl Baxi domina tots els quarts i destaca defensivament al tercer període\njosep garcia 08.01.2020 | 23:58\nNelson va haver de jugar de base per l'absència de Ferrari i Pérez oscar bayona\nNelson va haver de jugar de base per l'absència de Ferrari i Pérez\nEl Baxi Manresa va guanyar ahir al Nou Congost amb un festival ofensiu dels bagencs. L'Estrasburg no va lluitar pel partit pràcticament en cap moment i en la segona part la distància ja era insalvable.\nGran inici del Baxi (20-12)\nEl Baxi va començar amb Luke Nelson de base, Toolson, Dulkys, Magarity i Kravish. L'inici manresà va ser molt bo, amb tres triples consecutius (dos de Dulkys i un de Nelson) després de la cistella inicial de l'Estrasburg. El lituà va trencar la ratxa de tir exterior en el següent llançament.\nEn defensa, vam veure un Baxi agressiu, que pràcticament va ofegar en els primers minuts els jugadors del conjunt francès i va permetre als bagencs obtenir un molt bon parcial de 9-0.\nDesprés de dues faltes seguides de Nelson, Toolson va exercir de base i no va arriscar en els llançaments. El joc a la pintura del Baxi també va funcionar cor-rectament en aquest quart, amb bones combinacions de Kravish, que també va fer un tap espectacular, i Magarity. El Manresa estava al davant, però l'Estrasburg en cap moment va allunyar-se del marcador (13-8). Les faltes van ser el gran problema dels bagencs en el primer quart, fins i tot amb una antiesportiva de Vaulet.\nSegueix la bona ratxa (39-27)\nNo s'havia jugat ni un minut del segon quart quan l'entrenador de l'Estrasburg ja va demanar un temps mort. El Baxi va sortir molt activat de nou en el segon període i continuava amb la dinàmica demostrada fins al moment i aconseguint el màxim avantatge de 13 punts (25-12). En defensa, l'Estrasburg va saber neutralitzar millor el Manresa amb cistelles fàcils de dos punts (27-18).\nUn dels aspectes positius del Baxi en el segon quart va ser la facilitat per obtenir rebots ofensius, però va augmentar el desencert en el triple. Pere Tomàs trencava un mala ratxa en la línia de 6,75 m i donava un nou màxim avantatge del Baxi, de 16 punts.\nMonòleg del Manresa (68-44)\nEl Baxi Manresa només va fer que refermar el seu gran moment en el tercer quart, i fins i tot va arribar a tenir un avantatge de 24 punts en aquest període.\nIntercanvi de cistelles inicial del Manresa i l'Estrasburg que mantenia la distància, amb els visitants lleugerament millor, sobretot més ràpids a l'hora de prendre decisions (41-30). Un triple de Dulkys va capgirar la situació i el Manresa va ser l'equip que va sortir al contraatac, i va tornar a aconseguir el màxim avantatge de 16 punts (46-30).\nEn el tercer quart, Toolson va anotar la seva primera cistella del partit, un triple que donava el màxim avantatge al Baxi, de 21 punts, i l'average favorable amb l'Estrasburg (54-33).\nAverage a favor (92-68)\nEl Baxi Manresa, només començar el quart, es va distanciar a 29 punts (73-44) gràcies a una espectacular cistella de Toolson i un triple de Jou.\nL'objectiu en el darrer període dels dos equips era aconseguir l'average a favor, i l'equip entrenat per Pedro Martínez ho tenia molt bé. Traoré va intentar liderar l'Estrasburg, però Báez, que va fer un gran partit, i el Baxi tampoc van fallar en cap moment, i seguia la distància de 24 punts (80-56). Els bagencs van estar molt passius en defensa, fins a falta de 2.30 minuts no havien comès cap falta personal.


carambaDISSENY GRÀFIC - IL·LUSTRACIÓ - SERVEIS PUBLICITÀRIS\nCurset de dibuix de còmics\nExtraescolar d'un matí de durada. Per a uns 20/25 alumnes majors de 10 anys. Ens desplacem per tot Catalunya.\nProposta d'horari de treball\nPreviament: Els alumnes han de portar de casa seva un ninotet articulat qualsevol (tipus madelman)\nPassi del curs (TV o pantalla)\nExercicis a la pissarra 9 pm - 10,30 pm\nEsbarjo / pati 10,30 pm - 11 pm\nFem un personatge 11 pm - 12'30 pm\nHi ha un/a dibuixant a classe!\nTots els alumnes surten a fer exercicis a la pissarra i tots ells fan el seu personatge (ajudats del seu ninotet articulat), però no tots ells o elles tenen la mateixa predisposició al dibuix. Tampoc tots tenen traça per al dibuix. Això és ben normal. Però tots s'ho passaran molt bé i, suposo, en treuran algun profit d'aquesta petita classe de dibuix express.\nI sempre, sempre, hi ha un o dos nens/es que destaquen per la seva habilitat. En aquest curset quedarà molt clar quins són aquests nens o nenes. Seran uns futurs bons dibuixants (de còmics o no, tant s'hi val).\nPoder animar-los, incentivar-los a seguir dibuixant... per a mi, serà el millor premi.\nAh! Per als més menuts (llar d'infants/pre-escolar), podeu baixar-vos uns PDF gratuïts per acol·lorir a classe:\nDesplaçaments de dilluns a divendres (matins) o bé\nde dilluns a dijous (tardes).\nGeneralment cobro entre 100 euros i 200 euros (més 21% IVA), per cada sessió de CURSET DE DIBUIX DE CÒMICS, en funció de les hores del curs i a una hora de viatge del meu poble (Lloret). Aquest preu es pot incrementar en funció de la distància on m'hagi de desplaçar. Caldrà que en parlem, però aquest increment anirà en funció de Km, peatges o si haig de quedar-me a dinar. En tot cas, ja ens entendrem.\nNomés a menys de mitja hora del meu poble.\nJa he fet cursos de 6 mesos en biblioteques, ajuntaments o al meu pròpi despatx. Els alumnes acaben fent la seva pròpia pàgina de còmic i, publicant-la en una revista local.\nEnvieu un mail per saber més coses.\nCaramba Publicitat, ap. correus 223\n17310 - Lloret de Mar ( Girona )


EEN 10 anys | Enterprise Europe Network\nCerca de socis\nGestió de la Innovació\nEficiència dels recursos\nBrokerage i Missions\nBE Smart City\nFinançament i Licitacions\nQuè és la xarxa EEN?\nEEN 10 anys, 10 motius\nEEN 10 anys\n10 motius per fer-te usuari de l’EEN\nLa Comissió Europea engegava el 2008 la xarxa Enterprise Europe Network (EEN) amb l’objectiu d’impulsar la competitivitat de les pimes. 10 anys més tard, s’ha consolidat com el millor espai per créixer ràpidament que tenen les petites i mitjanes empreses. Per cada any de la seva activitat, t’oferim un motiu per gaudir-ne.\nJa han passat 10 anys des que l’Enterprise Europe Network va començar a fer xarxa per facilitar a pimes i startups la recerca de socis internacionals, l’accés al finançament i el desenvolupament de la seva capacitat innovadora. Si encara no ho has provat, aquí tens 10 motius per contactar-nos i fer-te'n usuari:\nBeneficiar-te d’una gran xarxa mundial. L’Enterprise Europe Network (EEN) és la xarxa més gran del món de suport per a pimes amb ambició internacional.\nPer accedir a un mercat global. La xarxa EEN funciona i és activa a més de 60 països d’arreu del món.\nPer tenir accés al millor coneixement. L’EEN reuneix els recursos i experiència de més de 3.000 experts de les més de 600 organitzacions membres.\nPer gaudir d’un servei experimentat. En els 10 anys de funcionament de l’EEN, 2,6 milions de pimes d’arreu del món ja s’han beneficiat dels serveis d’aquesta xarxa.\nPer obtenir una ajuda útil. Un 86% dels seus membres estan satisfets amb la xarxa EEN.\nPer teixir aliances a l’exterior. A la xarxa EEN hi pots trobar el partner internacional que necessites. Els Brokerage Events i les bases de dades amb els diversos perfils de cooperació et permetran identificar el soci que estàs buscant.\nPer multiplicar la teva capacitat innovadora. Amb el suport dels experts de la xarxa EEN descobriràs el teu potencial innovador i com convertir-lo en un èxit internacional.\nPer estar al dia de tot el que afecta a la teva empresa. La xarxa EEN organitza de forma periòdica jornades tècniques i sessions de formació sobre tots els àmbits rellevants per al negoci de pimes i startups. Drets de propietat intel·lectual, IVA europeu, accés al finançament i molt més!\nPer accedir al finançament i als projectes R+D europeus. Amb les eines i el suport de l’EEN multiplicaràs les teves opcions d’accedir a finançament europeu com el de l’Horizon 2020. Identifica el projecte adient on aplicar i deixa’t aconsellar per presentar la proposta!\nPer rebre un suport personalitzat. El teu gestor local serà el punt de contacte per impulsar el teu projecte d’innovació o internacionalització i treure el màxim profit de la xarxa EEN.\nEncara dubtes sobre tots els avantatges de sumar-te a l’EEN? Contacta amb nosaltres i comença a fer xarxa!\nAvís legal - Contacte


La parròquia i els quarts\nLa parròquia i els quarts\nPal i Arinsal acullen les dues estacions del domini esquiable de Vallnord Pal-Arinsal, amb el pic del Comapedrosa i els seus 2.942 metres com a cim més elevat del Principat. Als mesos d’hivern aglutina el flux de visitants i es converteix en un dels principals atractius del país. A més, a la nit, Arinsal acull una variada oferta nocturna. Quant a Pal, es tracta d’un conjunt històric que ha dut a terme tot un procés de restauració i rehabilitació per recuperar tot el seu valor històric. L’any 1998 es va iniciar un pla especial urbanístic per revitalitzar el patrimoni històric del poble, amb tota una sèrie de programes temàtics que pretenen incentivar les actuacions de restauració, de forma programada i centrada cada cop en una temàtica en concret (llosats, parets, fusteria...). Aquest dinamisme és el que ha permès que esdevingui un dels poblets amb més encant de tot el Principat, una visita obligada per entendre la identitat pirenaica.\nA l’hivern, és un dels peus de pista per accedir a Vallnord Pal-Arinsal, directament del poble a l’estació a través d’un telecabina, i quan la neu es fon és el torn dels excursionistes que accedeixen al Parc natural del Comapedrosa. Imprescindible viure l’oferta nocturna del poble amb més marxa del país.\nConjunt històric que conserva tot el seu encant. S’ha de passejar pels carrers empedrats envoltats de bordes, amb l’església de Sant Climent al capdavant. I una miqueta més amunt del poble, l´estació de Pal del domini Vallnord Pal-Arinsal.


I.01.10 / ORIENTACIÓ i SUPORT A L'ESTUDI / I.01 Orientació i suport a l'estudi\nTaller de prevenció de riscos digitals\nInternet és un món molt dinàmic; això obliga a una revisió constant de l'activitat però mantenint els objectius de prevenció, servir-se d'exemples propers per a connectar amb la realitat immediata de l'alumnat. Apareixen noves xarxes socials, nous jocs, noves modes, dispositius amb noves funcionalitats. L'objectiu és promoure una conducta responsable en l'ús d'internet, xarxes socials, jocs, dispositius, mòbils, respecte per la privacitat, precaucions davants noves possibilitats, ciberassetjament...\nL'activitat s'adreça al segon cicle d'educació primària (de 4t a 6è), ESO, batxillerat i a cicles formatius de grau mitjà i formació professional bàsica.\nL'activitat va adreçada inicialment per a un grup-classe (25-30 alumnes).\nL'activitat té una durada de 50 minuts aproximadament. L'horari es pot ajustar a l'horari del centre.\nL'activitat es durà a terme al mateix centre educatiu sol·licitant.\nCal disposar de projector i pissarra. Millor si també hi ha connexió a Internet.\nPer a més informació: Agencia de Aprendizaje. Responsables: Antoni Roig i Mariano Sbert. Telèfons: 609 612 608 - 606 520 600. Correu electrònic: info@agenciadeaprendizaje.net - Pàgina web: www.agenciadeaprendizaje.net


AulaMèdia 6 · Sis anys d'AulaMèdia. Educació en Comunicació\nEl DVD AulaMèdia 6 recull en forma de reportatges i entrevistes, gran part del treball realitzat per AulaMèdia des dels seus inicis. En sis apartats fa un repàs a les principals activitats organitzades per AulaMèdia i exposa les finalitats i objectius d'aquesta associació que des del maig de 2001 treballa per l'Educació en Comunicació.\nLes entrevistes a Alba Ambròs i a Francesc-Josep Deó, realitzades en dues televisions locals, donen més elements per conèixer les línies de treball d'AulaMèdia, essencialment la divulgació per diferents vies de l'Educació en Comunicació (revista digital AulaMèdia i materials didàctics de CinEscola), les produccions audiovisuals "Educar en Comunicació" i la formació permanent del professorat a través de cursos, seminaris i sobretot de l'Escola d'Estiu d'Educació en Comunicació.\nFinalment el DVD recull alguns dels treballs audiovisuals dels participants (jovent d'entre 14 i 16 anys) a les activitats de producció: CampusMèdia 2006 i Tallers audiovisuals, organitzats per AulaMèdia en els darrers 3 anys.”\n(Lliurat als assistent de la II Escola d'Estiu d'Educació en Comunicació, BCN 2007)\n(Amb la col·laboració de Canal Blau i Canal Català)\n- AulaMèdia 6\n- Entrevista "El Magazín" de Canal Blau\n- Entrevista "En sintonia" de Canal Català\n- Tallers de producció audiovisual 2007\n- CampusMèdia. Mataró 2006\n- Tallers de producció audiovisual 2005


El Campus Xnergic de Nadal, també a Granollers\nDesprés de la bona acollida de l'any passat, el campus Xnergic de Nadal sel celebrarà aquest any també a Granollers, concretament a l'Escola Pia de la capital del Vallès Oriental. És el primer cop que les activitats presencials d'Xnergic, el moviment impulsat pel TecnoCampus per fomentar les vocacions tecnològiques, surten de Mataró.\nLes activitats de Nadal d'Xnergic, doncs, seran les següents:\nLloc: Escola Pia Granollers (c/Guayaquil, 54 Granollers)\nG1 - El Robot rastrejador.\nAprèn a construir un robot rastrejador, a partir de les plaques de hardware lliure Arduino. És el robot més senzill, que permet aprendre com es programa una placa Arduino per després donar-li qualsevol tipus d'aplicació.\nG2 - Crea el teu videojoc\nCrea el teu videojoc des de zero amb Scratch, un llenguatge de programació dissenyat especialment per aprendre a programar a partir dels videojocs.\nLloc: Tecnocampus (Av. Ernest Lluch, 32 Mataró)\nM1 - Crea i mou el teu braç robòtic\nModelat, construcció i programació d'un braç robòtic amb apuntador laser. El campus consistirà per una banda en el disseny, modelatge i impressió dels engranatges fent servir una impressora 3D. I al mateix temps la configuració, muntatge i programació dels servomotors fent servir arduino com a plataforma.\nNota: Es requereix disposar d'un kit Arduino, no inclòs al preu del campus, però que es pot adquirir si s'escau (preu: 60 euros).\nM2 - Videojocs 3D\nDisseny i construcció d'escenaris i personatges 3D, per a la creació de videojocs 3D simples fent servir Sketchup, i Unity3D. A aquest taller els alumnes hauran d'aprendre les tècniques bàsiques pel disseny de objectes tridimensionals i de programació per a la construcció de videojocs senzills en entorns 3D


4 Juny 2015 – No cal que en facis gaire cas\nTip d’arguments antics\nEstic molt tip del discurset de la prioritat social per bandejar la possibilitat d’arribar a la independència. Van començar el PSC i Iniciativa, allà en els temps del tripartit, quan ERC parlava de pluja fina, segura de dur els seus nous companys d’aventures cap al sobiranisme. Però no, ni pluja fina ni ruixat d’estiu. Ja veien on és cadascú, passats els anys.\nI ara torna el mateix argument per negar qualsevol mena d’acord amb CiU, la dreta classista i insolidària. Així ho ha plantejat la futura alcaldessa de Barcelona. Colau es nega a signar res amb CiU per raons ideològiques. I em sembla perfecte, perquè ideològicament es troben molt, molt lluny. El que no sap Colau (o potser ho sap prou bé, igual com els seus nous socis) és que en una hipotètica Catalunya independent també hi haurà dretes i esquerres, sempre i quan, abans, les unes i les altres siguin capaces de construir-la. I no sembla el cas.\nAquí tenim una dreta encara molt vinculada econòmicament i socialment al franquisme, i una esquerra que ha perdut el nord que en el seu moment va ser el PSUC i que s’embolica en tics suposadament universalistes que la fan considerar secundari el tema nacional (o el lingüístic), encara que en el camp municipal (gens universal per definició) es torbi molt còmoda, tant com amb una llengua comuna. I en aquest punt ens trobem, amb un etern debat entre dreta i esquerra, entre modernitat i tradició, entre conservadurisme i progressia que bloqueja qualsevol aspiració nacional sòlida i majoritària.\nQuan entendrà la nostra classe política, especialment ara mateix la d’esquerres, que primer hem de poder ser qui nosaltres vulguem ser i, només quan puguem decidir realment podrem dir com volem el país? Tant els costa entendre que les grans mobilitzacions dels darrers tres anys han estat tan grans perquè ningú demanava al del costat a qui votava? Tant els costa entendre que sense els instruments adequats no hi haurà justícia social? Tant els costa entendre que discutint si són més llebrers o més conillers no anirem enlloc? Doncs es veu que sí. Malament rai.


Hotel Wettenberg Wettenberg Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 3 allotjaments a Wettenberg.\nAm Augarten 1, Wettenberg, Wettenberg, Alemanya - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Giessen, Hotel Wettenberg és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Giessen. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, sauna, spa, massatge, solàrium, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Hotel Wettenberg és una elecció inteligents per a viatgers a Giessen, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (256) Parelles (82) Viatgers en solitari (133) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (5) Grups (27)\nAllotjaments a Wettenberg


EL PARC ESTIVAL DE NÚRIA – Europea Words\nPublicado porEW TEAM 06 Ago, PM Publicado en NATURALEZA\nEl Santuari de Núria, està situat a 1.964 metres d’altitud, està envoltat de pics i cims del Pirineu Oriental, a la comarca del Ripollés. A l’estiu FGC que explota el parc de Núria, proposa múltiples activitats en el Parc lúdic de Núria.\nLes instal.lacions de l’estació d’hivern, es transformen en una zona de gaudi per la família i en especial pels nen i nenes, a on poden trobar activitats com: la cinta patufet, el Tubby petit, la tirolina, jocs d’equilibri i un rocòdrom. A més a més, un passeig a cavall o en poni, les terrasses l’aire lliure al voltant del llac, un passeig amb barca pel llac, completen aquesta oferta per a totes les edats.\nNo ens oblidem de que l’aventura comença a Ribes o Queralbs, a on la majoria dels visitants pugen al Parc de Núria pel se fantàstic cremallera. El cremallera a través dels 12,5 quilòmetres, supera un desnivell de 1.059 metres, amb rampes màximes del 15%.\nEn l’aspecte religiós, podem recomanar la caminada des de l’estació del cremallera fins el Pic de l’Àliga pel via crucis, un camí amb creus monumentals. Podem arribar-hi també pels telepolsats (cabines suspeses)\nNúria ofereix pels nuvis la celebració del sagrament del matrimoni, per unir l’amor de la parella amb la contemplació de la natura, i juntament amb la bona gastronomia dels seus restaurants, satisfaran als convidats més exigents.\nEn definitiva, el Parc de Núria ens omple de propostes per gaudir de l’estiu amb aventures, ecologia, natura, jocs, restauració, devoció, per totes les edats, només cal anar-hi amb ganes de descobrir la proposta que ens doni un sentit més ampli a la descoberta de la Vall de Núria.\nUna passejada a cavall\nLes campanes de Núria\nOfici de matrimoni al Santuari\nEl prat de Núria i el cremallera al fons\nLes instal.lacions de la Vall de Núria a vista d’àguila\nEl cremallera a l’estació de Núria\nUn divertit passeig en poni pels més menuts


Això és es Colmo!: Marhuendas "sueltos"\nAquesta setmana de Sant Jordi serà recordada en el món de les tertúlies (que no és que tingui massa memòria) con la del dia en què en Paco Marhuenda va abandonar la tertúlia del Basté.\nEl pobre, per dir-ho d'alguna manera, recordem que té dos Jaguars, ja venia picat de quan en Màrius Serra li va dir que el seu diari el podrien prendre com a exemple a les facultats de periodisme de l'ídem que no s'ha de fer. Allà l'home es va picar molt, i és que les veritats poden fer mal.\nAquest dilluns la Pilar Rahola el va interpel·lar per alguna cosa que es va publicar al seu diari, concretament unes imatges que no es corresponien amb l'article sobre la immersió lingüística, suposadament col·locades per crear una falsa impressió. Primer ho va intentar arreglar amb la típica excusa, molt espanyola, per cert, de dir que ell no podia estar per tot el que es publicava en el SEU diari. Senyor! Que vostè és el director del diari, ha de saber el que publica. I a més sent-ne el responsable últim.\nTotal, que veient-se acorralat i veient que el victimisme habitual no li funcionava va fer com els mítics guerrers de les ombres i llançant una bomba de fum va desaparèixer de la tertúlia per no tornar-hi en tota l'hora de la tertúlia. Ho tenia fàcil, doncs habitualment contacta des de Madrid on viu i treballa habitualment.\nDes d'aquí llanço una crida perquè a partir d'ara l'estratègia per abandonar una situació tot fent-se l'ofès passi a dir-se "fer un marhuenda".\nCom a seguidor de la tertúlia friso perquè arribi dilluns i escoltar el desenllaç de tant truculent argument.\nAquí teniu uns talls d'àudio aclaridors:\nMoment crític a cal Basté\nL'imitació d'en Marhuenda al Versió RAC1\nPublicat per Muramasa a 22:28\nscaramanga 28 d’abril de 2013 a les 18:37\nDoncs jo proposo que desentendre's de coses importants i cagar-la per això es digui "fer un Barça".


Gestió Econòmica Formació Contínua | UManresa\nModalitat i terminis de pagament\n> 1r pagament al realitzar la preinscripció: 20% en concepte de reserva de plaça, que es descomptarà de l’import total del postgrau/màster.\n> 2n pagament al formalitzar matrícula: 40% del preu total, mitjançant domiciliació bancària.\n> 3r pagament al mes de gener: 40% del preu total, mitjançant domiciliació bancària.\nBeca Fundació Corachan: Les beques per a graduats d'Infermeria de la Fundació Corachan són beques de formació de fins a 4.000 € per cursar estudis de postgrau. S'ha de sol·licitar a la secretaria dels estudis d'Infermeria, enviant el formulari de sol·licitud al correu mcastro@umanresa.cat dins dels dos mesos següents a la finalització dels estudis. Més informació [>] Formulari de sol·licitud de la Beca Fundació Corachan [>]


Diari de l'Absurd: Vostè pot fer aterrar un avió\nNo sé si l'estratègia de Ryanair deixa la companyia amb bons índex de valoració o reconeixement, però en cap moment ha deixat de ser efectiva en termes comercials.\nPel que fa a l'O'leary, és un freak de campionat. Sense haver-me llegit l'entrada sencera, no m'hauria costat gens imaginar-me'l pronunciant la frase que li dóna títol. Ara, potser no és tan excèntric com voldria ser. Per mi, resulta difícil no comparar les seves excentricitats amb les de Richard Branson, també vinculat a l'aviació, que si bé no són en la mateixa línia també cerquen acaparar protagonisme mediàtic.


Va provar també el motocròs però sense prodigar-s'hi, ja que va patir una caiguda a la primera cursa d'aquesta modalitat que va córrer, el Motocròs de Martorelles de 1957, i això el féu desistir de tornar-hi. Arran d'aquest incident, li cedí a Pere Pi la Derbi 175 amb què hi havia corregut (una moto que havia construït expressament per a la cursa) i des d'aleshores es dedicà a millorar-la i a preparar-l'hi al jove pilot de Lliçà. Fou amb aquella moto revolucionària que Pi començà a despuntar en competicions de motocròs, una modalitat que en aquells moments tot just començava a introduir-se a Catalunya.\nLes "bales vermelles"Modifica\n↑ Huguet, Josep Maria. «Feina (ben) feta no fa destorb. Simeó Rabasa: breu semblança d'un treballador amb empenta.». elmati.cat, gener 2012. [Consulta: 28 febrer 2012].\nArticle "Bales vermelles" sobre les Derbi de competició, obra de David Valls\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francesc_Tombas_i_Bonet&oldid=25399420»\nDarrera modificació: 8 nov 2020 a les 14:20\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 nov 2020 a les 14:20.


restaurantes archivos - Port Masnou\nEls millors restaurants per als àpats d’aquestes festes\nPublicada el 03/12/19\nEn aquestes festes, reserva els menús de Nadal, Cap d’Any i Reis que els restaurants de Port Masnou han preparat especialment per a tu i els que més estimes. Unes bones festes gaudint de la millor gastronomia.\nA mesura que anem rebent els menús especials de Nadal dels restaurants els anirem publicant. Doneu un cop d’ull al directori de...\nA quin restaurant puc anar a celebrar aquestes festes? | Especial Nadal I\nPublicada el 05/12/18\nEt presentem alguns dels menús i ofertes que ofereixen els restaurants de Port Masnou.\nA mesura que anem rebent més menús...\nPublicada el 04/12/18


'Es pronuncia camí' arriba al teatre farronenc aquest 29 de desembre\nEs pronuncia camí arriba al Teatre La Gleva aquest 29 de desembre i es podrà veure fins al 16 de gener. L’argument gira al voltant de quatre estudiants d’Art Dramàtic que comparteixen pis que es veuen obligats a confinar-se. La necessitat de perdre o aprofitar el temps provoca que els protagonistes decideixin interpretar La Peste, d’Albert Camus, i s’adonen que la història dels habitants d’Orà dels anys quaranta s’emmiralla fàcilment amb el seu present.\nLa Pesta de Camus ens explica com Orà, una prefectura francesa a Algèria, entoma una epidèmia de pesta bubònica que acaba amb la vida d’una gran part de la població. Qüestiona el pes de les decisions polítiques i socials i com afecten a les vides dels seus habitants.\nPerò què passa si l’any 2020 un grup d’estudiants es veuen forçats a conviure durant una pandèmia mundial? Quins lligams es poden trobar amb un text de mitjans del segle XX? És possible que es repeteixi una història passada? Tots aquests dubtes es resolen durant l’obra, que aborda com afecta al jovent de l’any 2020 una situació quasi idèntica al que passava en aquelles històries de pestes i pandèmies que ens explicaven els nostres avantpassats.\nEs podrà veure de dimecres a dissabte a les 20.30 h i diumenges a les 19.00 h. L’autoria és de la Mala Companyia, la direcció de Ramon Simó i els actors són Guillem Font, Cristina Fuentes, Àlex Pujol i Eduard Serra.


▷ ⭐Definició de bander⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de bander\nDefinició de bander\nA continuació pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula bander, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa bander.\nGuàrdia jurat encarregat d’evitar i castigar amb bans els abusos que es cometin al camp i a la muntanya.\n¿Cóm es diu bander en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice bander en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol bander has de entendre que la seva traducció és bander pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar bander\nAmb fama de bandit sanguinari, […] Boquica aleshores passa a ser un «caragirat», literalment un renegat o traïdor.\nThe North American Bird Bander estarà també disponible al futur.\nAquest bandit polític atrau […] molts joves, però fa més gran els problemes de la gent, en comptes de solucionar-los.\nEn veritat et dic, que avui seràs amb mi al Paradís «, respon […] Jesús, fent del bandit el primer sant de […] l’Església Catòlica: Sant Dimas.\nEll podia indicar altiplans on se celebrava la recerca de visions (ritus espirituals d’iniciació a l’edat adulta), el turó prop de Standing Rock [a «dakota», roca parada] on la dona vivia amb els llops i foscos replans al costat del [ …] riu Missouri per on creuava la […] gent o on el famós bandit i parent llunyà Jack […] Sully es va escapar d’un grup de vigilants.\nEl fet que un bandit porti una arma constitueix […] en si mateix una justificació per a una resposta armada.\nQualificat de país bandit, Transdnièster segueix […] sent un perillós centre de tràfic d’armes i mercat negre.\nTots els veneçolans sentim a Hugo Chávez en la recent campanya electoral de governadors […] i alcaldes, qualificar a Manuel […] Rosers de «desgraciat, bandit, corrupte, lladre» i […] el va amenaçar amb esborrar-lo del mapa polític veneçolà.\nConstitueix un repte sorprenent per a nosaltres reverenciar el sagrat de […] tot ésser humà: un bandit, un criminal de guerra, […] un torturador, un dictador, un terratinent […] despietat o un especulador que causen fam a centenars de milions de gent a través del seu joc lucratiu.\nFes que Kent atac al bandit que va atacar abans Sain […] i amb Lyn ves a un bosc dels que hi ha per dalt.\nEl bandit, D., em va preguntar que quan […] anava jo a convocar una reunió; deia que volia assistir-hi.\nLa lletra es manté […] equidistant de les dues bàndols en pugna i suplica per la pau.\nDesprés de manifestar que estava molt contenta amb l’homenatge ofert pel partit fundat per […] seu difunt marit, Ferré va instar els residents de l’illa a assistir a la celebració, […] deixant de banda les bàndols polítiques.\nDesprés de ser considerat un bandit el 2004, Yanukovych s’ha convertit en un dels polítics més populars d’Ucraïna, i el PRU, després d’acceptar els resultats de les eleccions, ha establert un «govern en la […] [… ] ombra «per a monitoritzar les activitats governamentals, tal com és el paper de l’oposició en qualsevol democràcia legítima.\nD’un Giacomo que podria ser un altre fill del vell avi Gregori, sorgeix un bandit, Vincenzo fill de Giacomo Marcolongo, que va ser detingut l’any 1628, en Ronchi de Gallio i tancat a la presó, per haver «comès actes desonorables, en diverses llocs de la muntanya i de la vall […] (ASVi.\nLa seva mascota ha d’estar completament […] còmoda a prop dels bander ines al final de […] cada sessió d’ensinistrament.\nA sobre, resulta que el Guru d’aquesta pobra germana era únicament un […] adorable impostor, un bandit mixtificante, un botxí […] de les ànimes.\nRaúl tenia tot just sis anys, Ramón sempre es va caracteritzar per la seva […] bondat, i jo no era un bandoler.\nEl bandit, sorprès del valor […] del monjo, va decidir posar-lo a prova i li va dir\nD’aquesta manera, un altre bandit mediambiental […] ha quedat impune.\nMourem […] a Kent al costat del bandit al qual va atacar abans […] Sain i atacarem amb la seva Espasa de ferro.\nMón Pombo: Rin Rin Capgròs, La Pobra Velleta, Simó el bobito, Mirringa Mirronga i el Gat Bandido entre d’altres personatges i contes recordats del gran poeta colombià Rafael Pombo, fan part d’aquest gran […] […] muntatge de les atraccions infantils, sota el lema «Viu un conte fet realitat».\nUn bon exemple seria El bandit doblement armat, un petit i allargat local situat al centre de Madrid, en ple barri de Malasaña, on s’ofereix la possibilitat de fer alguna cosa al mateix temps que es fullegen els llibres […] [.. .] que poblen les seves prestatgeries a l’espera de compradors.\nCanamunt i Canavall van ser els bàndols clàniques que van dividir a una part de la societat mallorquina al llarg d’uns […] […] setanta anys, la denominació atenia la divisió toponímica de la ciutat: vila d’amunt i vila d’avall.\nHi ha alguna espiritualitat que pogués tenir pretensió de […] universalitat, que anés més enllà de […] credos, fronteres i bàndols, que servís […] per obrir els nostres cors a la presència [… ] del sagrat, i que pogués conviure tant amb els diferents credos com amb l’absència d’ells?


Conveni de col·laboració entre la Universitat de les Illes Balears i l'Institut d'Innovació Empresarial de les Illes Balears\nPalma, 5 de març de 2007\nAvel·lí Blasco Esteve, rector de la Universitat de les Illes Balears (UIB), com a representant d'aquesta, segons el que estableixen la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'Universitats i el Decret 170/2003, de 26 de setembre, pel qual s'aproven els Estatuts de la UIB, i també en qualitat de president del Patronat de la Fundació Universitat - Empresa de les Illes Balears, constituïda davant el senyor Salvador Balle Oliver, notari de Palma, el dia 29 d'abril de 1996, fent ús de les facultats que té concedides a l'escriptura esmentada.\nKurt Joseph Viaene, president de l'Institut d'Innovació Empresarial de les Illes Balears (en endavant IDI), de conformitat amb el que es disposa a l'article 13 de l'Ordre del conseller de Comerç, Indústria i Energia del Govern de les Illes Balears, de 29 de desembre de 2003, per la qual s'aprova el text refós dels estatuts de l'esmentat Institut, publicada en el BOIB número 181, extraordinari, de dia 31 de desembre de 2003.\n1. La UIB és una entitat de dret públic de caràcter multisectorial i pluridisciplinari que desenvolupa activitats de docència, investigació i desenvolupament científic i tecnològic, interessada en col·laborar amb els sectors socioeconòmics per assegurar una de les finalitats de la docència i la investigació, que és la innovació i la modernització del sistema productiu.\n2. L'IDI, d'acord amb els seus estatuts, és una entitat de dret públic sotmesa a l'ordenament jurídic privat que té com objectiu genèric impulsar el desenvolupament empresarial a les Illes Balears.\n3. Tant l'IDI com la UIB estan interessats en potenciar la formació dels alumnes d'aquesta universitat en matèries relacionades amb la creació d'empreses i la millora de la seva competitivitat, incidint especialment en temes relacionats amb la gestió empresarial.\n4. L'IDI i la UIB ja han col·laborat al llarg d'aquests darrers anys en la creació i/o consolidació d'assignatures relacionades amb el món de les petites i mitjanes empreses i la qualitat, amb resultats satisfactoris per ambdues parts.\nLes dues parts ens reconeixem la capacitat legal necessària per formalitzar aquest Conveni, d'acord amb les següents\n1. L'IDI i la UIB col·laboraran durant el curs 2006-2007 en la impartició a la UIB de les següents assignatures:\nTècniques de comerç exterior per a la pime.\nAnàlisi econòmica i financera de la pime.\nAquestes dues assignatures estaran incloses dins el pla d'estudis de la Diplomatura en Ciències Empresarials i donaran lloc a l'obtenció, en cas de ser triades i aprovades per un alumne a l'obtenció del títol de tècnic universitari en Gestió de la pime familiar i comerç.\nCreació d'empreses de base tecnològica.\n2. La Universitat seleccionarà i contractarà els professors que hagin d'impartir aquestes assignatures i determinarà els continguts docents de les mateixes. Ambdós extrems hauran de ser comunicats a l'IDI. L'aprovació de les assignatures mencionades suposarà l'obtenció de crèdits per als estudiants de la UIB i per tant tendrà incidència en el seu currículum docent.\n3. L'IDI transferirà a la UIB les següents quantitats com a aportació a la realització de l'acord:\n- 8.000 ¿ per cadascuna de les tres primeres assignatures.\n- 16.000 ¿ per a l'assignatura de gestió de qualitat, atès que aquesta haurà de ser impartida per a dos grups diferents d'alumnes.\nAquestes quantitats seran transferides a la UIB de la següent manera:\nen iniciar-se el curs i una vegada l'IDI hagi rebut de la UIB els noms dels professors que impartiran l'assignatura i els seus temaris, un 50% de la quantitat que pertoca.\nL'altre 50% es transferirà en rebre l'IDI i l'informe final del desenvolupament del curs confeccionat pels professors de les assignatures.\n4. Aquest conveni tendrà vigència durant el curs 2006-2007, però s'entendrà prorrogat per cursos acadèmics successius en cas de no ser denunciat per una de les parts. En cas de pròrroga, les parts podran acordar modificar les condicions del present conveni.\n5. En el cas que una assignatura no s'arribi a programar durant un curs o la seva impartició es suspengui, la UIB ho comunicarà a l'IDI i les parts es posaran d'acord, per escrit, sobre les implicacions financeres d'aquest fet.\n6. Tot el material gràfic o audiovisual que es produeixi amb motiu de la impartició d'aquestes assignatures informarà del patrocini de les assignatures per part de l'IDI. Per altra banda, els professors titulars de les assignatures col·laboraran amb l'IDI en aquelles iniciatives de difusió o promoció del desenvolupament empresarial de les Illes Balears que aquest consideri oportú.\n7. Les parts podran denunciar el present conveni, amb dos mesos d'antelació, comunicant per escrit la seva decisió a l'altre part, sense que aquesta decisió pugui afectar negativament els alumnes.\nKurt Joseph Viaene,\nEl present acord de col·laboració el va aprovar el Consell de Direcció de data 27 de març de 2007 i el va ratificar el Consell de Govern de la Universitat de les Illes Balears en data 13 de juny de 2007, de conformitat amb el que estableixen els articles 21.2.24 i 178 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 170/2003, de 26 de setembre (BOIB núm. 136, de 30 de setembre).


La revista municipal ‘Marratxí, Terra de fang’ compleix un any - Marratxí\nComunicació2019-07-12T08:24:41+02:00 12 juliol 2019|\nL’edició de juliol és la que fa 12 i ha reunit entrevistes a personatges rellevants del municipi: el músic Bernat Quetglas, el jutge de Pau Joan Bestard, l’artista Teresa Matas, la futbolista Cata Coll o l’expert en cultural popular Francesc Vallcaneras\nLa publicació és gratuïta, mensual, bilingüe, social i plural amb la finalitat de donar veu a la ciutadania del municipi\nS’ha posat èmfasi a l’apartat històric amb la secció de Memòria i protagonisme al fang i als artesans locals a Terra de Fang\n(MARRATXÍ 12 de juliol de 2019) La revista municipal ‘Marratxí. Terra de fang’ arriba, amb el número de juliol, a l’edició número 12, de manera que compleix un any de vida. La publicació, de 24 pàgines, té diverses seccions fixes: Notícies, Entrevista, Memòria, Terra de fang, Coneix l’Ajuntament i Ciutadania Activa. Es publica mensualment, té caràcter gratuït i bilingüe i un marcat to social i plural, amb l’objectiu de donar veu a la ciutadania.\nEs pot llegir a través de la web www.marratxi.es, i també se’n reparteixen 15.000 exemplars a les bústies dels veïnats del municipi.\nIgual que en el primer número, aquesta edició inclou un ampli reportatge fotogràfic sobre la celebració de les Festes de Sant Marçal. El primer exemplar de la publicació va incloure una entrevista al pregoner de les festes de 2018, el jove músic Bernat Quetglas. La pregonera d’enguany, l’actriu Agnès Llobet, també va ser entrevistada a l’edició del mes de gener. Al llarg de l’any de la revista, també hi ha estat entrevistats personatges rellevants del municipi des dels seus respectius terrenys: el jutge de Pau, Joan Bestard, l’artista Teresa Matas, la professora de música de Pla de na Tesa, Maria Crespí, la futbolista Cata Coll o l’expert en cultura popular, Francesc Vallcaneras.\nDins l’apartat de Memòria, entre altres, s’hi han inclòs reportatges sobre Sa Refinadora, el Museu del Fang, el cementeri, Bodegas Suau, els 25 anys del Club Vòlei Pòrtol o les eleccions municipals a Marratxí durant el franquisme.\nIgualment, la publicació dona protagonisme en cada número a la ceràmica, element indissociable de Marratxí. Ho fa a la secció coneguda com Terra de fang, i s’hi han publicat articles sobre, entre altres, la Fira del Fang, les gerres brodades, les gerres de taronger, els cossiols o els instruments musicals fets amb fang.\nAmb la idea de donar a conèixer a la ciutadania els distints departaments que conformen el consistori, la secció Coneix l’Ajuntament també ha fet la radiografia de diversos equips de feina.\nI en la versió més social, Ciutadania activa ha posat el focus en figures com ara l’equip de dinamització municipal, els pressuposts participatius o les campanyes d’educació viària.\nTambé a cada número de la revista es fa un balanç de les principals notícies del darrer mes, les quals ja han estat publicades prèviament a la web municipal.\nLa entrada La revista municipal ‘Marratxí, Terra de fang’ compleix un any aparece primero en Marratxí.es.


Obert el termini per participar en el cinquè Concurs d’Emprenedoria i Empresa 2019 | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nInici ► Serveis ► Fires, Mercats i Turisme\nObert el termini per participar en el cinquè Concurs d’Emprenedoria i Empresa 2019\nEs poden presentar candidatures entre el 4 de juny i al 24 de juliol\nPalau Avança, el servei d'Ocupació i Empresa de l'Ajuntament de Palau-solità i Plegamans, convoca una nova edició del Concurs d'Emprenedoria i Empresa, dotat aquest any amb 20.000 euros repartits en tres premis i accèssits. A més, totes les candidatures rebran l’assessorament d’una consultoria i participaran en una jornada de networking.\nEs poden presentar a aquest concurs totes aquelles empreses i/o persones autònomes amb seu social a Palau-solità i Plegamans que presentin un projecte empresarial de forma individual o col·lectiva. També es valorarà que l’empresa formi part del Cens d’Activitats Municipals d’acord amb la normativa vigent actual.\nLes persones interessades a presentar-s'hi poden entrar les sol·licituds corresponents al portal de tràmits i gestions electrònic de l'Ajuntament de Palau-solità i Plegamans entre el 4 de juny i el 24 de juliol de 2019. Ho han de fer seguint les indicacions de les bases del concurs i aportant tota la documentació que s'hi detalla. Pots trobar tota la informació en aquest web Concurs de Foment de l’Emprenedoria .\nEl Concurs de l'Emprenedoria de Palau-solità i Plegamans es convoca en dues categories:\nCategoria A: Empreses i autònoms amb activitat entre gener de 2014 fins a l’actualitat amb noves línies empresarials\nCategoria B: Empreses i autònoms de recent o nova creació amb activitat des de l’1 de gener de 2018 fins a l’actualitat.\nEn la categoria A es distingeixen dos tipus d’empreses: les empreses que tenen entre 4 i 15 treballadors poden aspirar a un premi de 6.000 euros al projecte empresarial guanyador i les empreses que tenen un màxim de 3 persones i que poden aspirar a un premi de 4.000 euros.\nPel que fa a la categoria B d’empreses creades entre l’1 de gener de 2018 fins a l’actualitat, l’empresa guanyadora rebrà també 6.000 euros.\nFinalment, el jurat podrà concedir accèssits per un màxim de 4.000 euros entre els projectes no premiats que es considerin adequats i amb perspectives de futur.\nDurant el mes de setembre es durà a terme la formació que ha d’ajudar a les persones participants a fer una bona defensa del seu projecte empresarial davant un tribunal per a la seva valoració.\nL'acte d'entrega dels premis del concurs, amb la participació de tots els candidats admesos, tindrà lloc en la propera edició de Tarda d’Emprenedoria, prevista durant la tardor de 2019. A més de l’acta d’entrega, es farà una conferència i un Networking tot amb l’interès de provocar sinèrgies entre empreses noves i empreses ja instaurades amb llargues trajectòries.\nCartell Concurs Emprenedoria\nBases premis emprenedoria 2019\nInformació Concurs d'Emprenedoria i Empresa


El restaurant L’Arumí és un restaurant amb 50 anys d’història que es troba a Santa Eugènia de Berga, a Barcelona. Aquí, es caracteritzen per una cuina tradicional catalana i de mercat que està elaborada amb productes de qualitat i acompanyada per un tracte familiar immillorable. En aquest resta...\nEl restaurant L’Arumí és un restaurant amb 50 anys d’història que es troba a Santa Eugènia de Berga, a Barcelona. Aquí, es caracteritzen per una cuina tradicional catalana i de mercat que està elaborada amb productes de qualitat i acompanyada per un tracte familiar immillorable.\nEn aquest restaurant s’especialitzen en peix i marisc fresc. Però dintre de la seva carta es poden trobar plats destacats com el filet de vedella, les croquetes o els calçots.\nA més, de dimarts a diumenge hi ha menú diari (dinars), els divendres i dissabtes hi ha menú de nit (sopars), els dissabtes i diumenges hi ha esmorzar de forquilla als matins (de 08:00 h a 11:30 h) i disposen de menjar per emportar de dimarts a diumenge. També fan menús per a grups.\nL’establiment compta amb amplis menjadors i salons privats per a celebrar qualsevol esdeveniment o reunió, un jardí amb gronxadors per a que els petits puguin jugar, una zona d’aparcament per a clients i una terrassa.\nObre de dimarts a dissabte en horari de dinar de 13:00 h a 16:00 h i els divendres i dissabtes en horari de sopar de 20:00 h a 23:00 h.\nTambé es pot visitar el màgic món del tren, un viatge de somnis a només 20 metres del restaurant L’Arumí. Més informació a www.magicmondeltren.com.\nObre de dimarts a diumenge de 13:00 h a 16:00 h i els divendres i dissabtes també obre de 20:00 h a 23:30 h.\nEls dissabtes i diumenges també serveixen esmorzars de forquilla de 08:00 h a 11:30 h.\nMenú de nits\nDisponibles les nits de divendres i dissabtes.\nDisponibles per dinars de dimarts a diumenge o per sopars els divendres i dissabtes.\nBasada en 18 Opinions | 20 Vots


Revetlla de Sant Pere - Stsgrup\nDivendres 28 i per celebrar la revetlla de Sant Pere ens van visitar els nostres amics d’El Morell. La seva especialitat són els balls en línia – country i les sardanes. La forta onada de calor ens va impedir veure l’exhibició al jardí de la residència i és per això, que va ser a la sala d’actes del centre.\nLa veritat és que els ballarins ho van donar tot!!!! I ens van fer ballar a tots aquells que vam voler. Així doncs, vam passar una tarda especial i divertida juntament amb tots ells. A més a més ho van fer molt bé!!!! Així que els esperem una propera vegada!!\nTags: Ball, festa, Sant Pere


bio-RoCaminal - Calcego\nPosted on 29 novembre, 2019 14 desembre, 2019 by Calcego Calcego\nLes recerques artístiques de Ro Caminal han estat marcades, des de l’inici, per la qual cosa ocorre a les fronteres, en les textures de l’experiència, zona liminal en la qual es juguen les maneres de representació i percepció de l’Altre. La seva pràctica artística no ha deixat de traçar relacions indisciplinades entre l’art i l’antropologia, la recerca i l’experimentació, explorant diverses ruïnes del singular que són les que articulen el nostre present.\nNormalment, els processos de construcció històrica les imatges es posen al servei de determinats sentits per a marcar territoris, conquistar, edificar, destruir, instrumentalitzar i legitimar determinades accions, unificant intensitats i pacificant diferències. Al contrari, des de la recerca audiovisual, encara que també a vegades amb instal·lacions mixtes, Caminal, transposant diverses metodologies, des d’una producció col·laborativa i participativa, va obrint espais on els que queden exclosos del dret a ocupar la mateixa imatge poden compartir el poder d’enunciació, tenir veu. Formes d’interrupció fràgil, moments de tensió no exempts de les contradiccions que aquest gest implica, però que no renúncia a la potència d’aquests cossos que resisteixen i insisteixen.\nHa exposat en diverses institucions nacionals i internacionals, en mostres tant col·lectives com personals, entre les quals destaca la Biennal Internacional de Vídeo de Pobla (Mèxic), TIVA 16 International Vídeo Art Exhibition of theNational Museum of Taiwan (Taiwan), KinoPalais, (Buenos Aires), Artellewa Gallery (Caire, Egipte), Gallery Ethiopiques (Saint Louis, el Senegal).


Treball troba correcte que els penitenciaris hagin de passar per la direcció per reunir-se amb el ministre - FÒRUM.ad\nTreball troba correcte que els penitenciaris hagin de passar per la direcció per reunir-se amb el ministre\nOn: 18/02/14 14:54\nLa direcció del Departament de Treball ha emès un informe valorant el fet que els treballadors del Departament d’Institucions Penitenciaris hagin de comunicar-ho a la direcció abans de reunir-se amb el ministre de Justícia i Interior, Xavier Espot. Segons se’n desprèn de l’informe, aquesta norma establerta en una nota informativa ‘no vulnera cap de les disposicions contingudes a la Llei de llibertat sindical’. Fins i tot apunta que el fet de regular els mecanismes perquè els sindicats es puguin reunir amb el ministre ‘caldria considerar-ho com una millora o un impuls a l’acció sindical dins de l’Administració general’.\nAquestes consideracions les fa el cap d’àrea d’Inspecció de Treball en el seu informe de valoració de la nota informativa del 28 de febrer de 2012, en què es comunicava als agents penitenciaris els mecanismes per sol·licitar una reunió amb el ministre d’Interior i Justícia, Xavier Espot. Aquesta va ser àmpliament criticada pels sindicats penitenciaris, que consideren que haver-se de reunir amb la direcció prèviament limita la seva llibertat sindical.\nEl cap d’àrea de Treball considera que la nota no vulnera la llibertat sindical ja que la llei no contempla cap disposició relativa als canals de comunicació entre els sindicats i els responsables de l’empresa o de l’Administració. Per això mateix argumenta que s’hauria de veure com ‘un impuls a l’acció sindical dins de l’Administració general’.\nTot i això, el cap d’àrea de Treball apunta que és la seva opinió ‘sense perjudici que el Gabinet Jurídic del Ministeri de Justícia pugui emetre una altra opinió millor fonamentada en Dret’.\nEl ministre ha fet arribar aquesta comunicació als sindicats penitenciaris després que aquests expressessin el seu desconent amb la mesura. Tot i així, en la seva carta recorda que en casos excepcionals, ‘que vagin més enllà d’extrems de naturalesa estrictament laboral’ no s’han de tenir en compte els mecanismes que fixa la nota.\nPrevious Post: El Consell Comarcal de l’Alt Urgell signarà un acord de col·laboració amb el programa aracoop\nNext Post: La nova oferta d’ensenyament superior és la principal novetat de la guia ‘In-forma’t’


Resultats de la cerca frase exacta: 171\n, proveït de la vàlvula ileocecal, i un altre on s'obre l'apèndix vermiforme. Les tres cintes musculars que neixen de l'arrel de l'apèndix divideixen el cec en tres bosses o cel·les cecals. S'allotja en la fossa ilíaca dreta i està envoltat per peritoneu visceral en tot el seu contorn, per la qual cosa és [...]\nDiverticle en forma de sac tancat per un extrem, cul-de-sac. [...]\n5. arc cec\nArc sense obertura, amb la llum paredada, que decora la superfície d'un mur. [...]\n6. brot cec\nBrot que no porta gemmes de floració. [...]\n7. cec cega\nDit de la fissura obstruïda o de poca profunditat. [...]\n8. cec cega\nPrivat del sentit de la vista, orb. [...]\n9. cec cega\nDit del conducte, fístula o forat obstruït o sense sortida. [...]\n10. cec cega\nDit d'una obertura que ha estat aparedada. [...]


Quirón desplaça Huawei: el quadern del Mobile (dia 0)\nEl congrés compta amb més de 80 cabines per fer test d'antígens a 15 euros a tothom qui accedeixi al recinte\nUn assistent al MWC es fa un test d'antígens a Fira de Barcelona. Nacho Doce / Reuters\nBarcelonaMostres nasals en lloc d’antenes. Les condicions sanitàries han comportat que el principal ocupant d’espai al Mobile World Congress, que comença formalment aquest dilluns, no sigui l’empresa xinesa de telecomunicacions Huawei sinó el dispositiu que QuirónSalud ha desplegat per encàrrec de GSMA per practicar proves ràpides d’antígens a tothom -expositors, muntadors, visitants, periodistes- qui vulgui accedir a l’esdeveniment. Aquest diumenge he comptat fins a 80 cabines d’extracció de mostres nasals, més 24 taulells per abonar -només amb targeta- els 15 euros que costa la prova, parcialment subvencionada per l’organització.\nPer estalviar-te cues en dies posteriors, pots pagar al mateix temps els dos tests que t’hauràs de fer si vols assistir a les quatre jornades del MWC, perquè el codi QR d’accés només s’activa si el resultat negatiu té menys de 72 hores. Paradoxalment, el centre sanitari està situat al mateix pavelló 1 de Fira Gran Via que sol estar ocupat per Huawei, de manera que on cada any hi vèiem antenes de telefonia ara ens fiquen un bastonet al nas. A l'acabar, l’amable treballadora sanitària et dona un prospecte dels serveis de Quirón per a empreses, que pots llegir mentre esperes rebre al mòbil el missatge de text confirmant-te que no ets portador del maleït bitxo.\nTelecos més sostenibles. Fins que el MWC obri formalment les portes aquest dilluns no sabrem a quin altre pavelló ha anat a parar l’estand de Huawei, l’únic dels tres grans subministradors d’equipament de xarxes que ha mantingut la participació presencial després de les baixes d’Ericsson i Nokia. La firma és també l’única que ha respectat la tradició de convocar algun acte el diumenge abans del MWC. En aquest cas, una sessió a l’Hotel W sobre la necessitat d’unes TIC més ecològiques.\nGràcies a uns equips més eficients, el consum energètic derivat de transportar cada bit de dades ha caigut en picat, però cada vegada circulen més bits, de manera que som on érem, i, com saben els lectors, l’electricitat és cada vegada més cara. Per això diverses operadores han explicat a Barcelona les seves iniciatives per rebaixar el consum elèctric de les seves xarxes.


L’Ajuntament de Son Servera demana flexibilitzar la normativa per tal de bonificar taxes a determinats sectors des de l’Administració local | card.cat\nL’Equip de Govern de l’Ajuntament de Son Servera ha presentat durant el ple del mes de març una moció per tal d’instar el Govern de l’Estat a fer modificacions normatives que permetin també als ajuntaments reduir o bonificar taxes.\nUna moció defensada per la regidora d’Hisenda, Margalida Vives, i que ve donada per la necessitat del consistori de poder gestionar amb garanties la nova realitat del municipi provocada per la Covid-19 i la seva repercussió en empreses i autònoms. «El que demanam és que es modifiquin les nomes oportunes, entre elles la Llei reguladora d’hisendes locals i la Llei general tributària, per oferir autonomia i garanties als ajuntaments per poder fer rebaixes o condonacions de taxes dins l’any 2021 als sectors més afectats per la crisi econòmica, sobretot, en el nostre cas, en la taxa de recollida de fems», ha explicat la regidora.\nEls ajuntaments no poden interpretar les ordenances fiscals de manera contrària a la Llei reguladora de les hisendes locals, fet que implica que no es poden establir condonacions, reduccions, bonificacions o exempcions al marge de les normes i del procediment establert i que aquest moltes vegades no s’ajusta a la realitat de cada municipi en particular, per la qual cosa finalment aquestes ajudes no compleixen el seu objectiu inicial.\n«Els empresaris i autònoms ens transmeten les seves necessitats a nosaltres, ja que som l’administració més pròxima. Necessiten facilitats i liquiditat; per això, s’han de prendre mesures adreçades a la ciutadania i al sector empresarial en l’àmbit institucional. Per exemple, podem fer que algú fraccioni el pagament d’alguns imposts però no llevar-li els interessos d’aquest fraccionament. Això, en el temps que corren, no ajuda», ha justificat Vives.\nEn la mateixa línia de suport, l’Equip de Govern també ha volgut tenir un gest amb el sector turístic presentant una moció per mostrar la seva conformitat amb el moviment «SOS TURISME» i les seves reivindicacions davant una temporada que es torna a presentar incerta i que el sector no podria resistir sense cap tipus d’ingrés i seguint atenent els mateixos pagaments fixos d’abans de la crisis.\nLa destinació Son Servera actualment té bona part de la seva població que depèn del turisme i tot i que «des de la destinació sempre s’ha donat suport a aquest canvi de model econòmic que es planteja per tal de diversificar la indústria apostant per un turisme més sostenible, sensible, que protegeixi el territori i en\nsintonia amb la ciutadania d’aquí, defensar els interessos d’empreses turístiques d’hostaleria, restauració, comerç i també les persones treballadores per compte aliè i per compte propi relacionades amb aquesta activitat és una prioritat per al consistori, ja que d’ells depenen moltes persones», ha matisat la regidora.\nAmb tot, l’Ajuntament està treballant per poder treure en breu una nova convocatòria d’ajudes a mitjanes i petites empreses del municipi amb l’objectiu de reactivar l’economia local i donar una empenta a aquelles empreses i autònoms més afectats per la pandèmia. Així mateix, l’Ajuntament de Son Servera també ha suspès la taxa d’ocupació de via pública per a tot l’any 2021, tal com ja va fer l’any 2020, ja que sí té competències en aquesta taxa.\nAquest article s'ha catalogat com a Política, Sa Costa i s'ha etiquetat amb Nou ple a l 'Ajuntament de Son Servera per Magdalena Ordinas. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


Oberts els terminis de matrícula per als cursos d'idiomes de la UNED Dénia\n11 de setembre de 2019 - 01: 23\nEl termini de matrícula per inscriure en els cursos d'idiomes del CUID el CA UNED Dénia estarà obert fins al 8 de novembre.\nEl Centre Universitari d'Idiomes de la UNED, més conegut com el CUID, és la unitat docent especialitzada en l'ensenyament de llengües de la UNED. És equivalent als instituts i aules de llengües que existeixen en moltes universitats espanyoles. Ofereix classes semipresencials i classes en línia.\nOberta la matrícula per als cursos de la UNED Dénia\nEls tallers del CUID estan dirigits a tota persona que vulgui aprendre un idioma, de tots els nivells, ja sigui amb un objectiu personal de millora, per preparar-se per a un examen oficial, per millorar el currículum o per viatjar a l'estranger. Tot el professorat del CUID són persones natives i expertes titulades.\nEls nivells del CUID estan adaptats als del marc comú europeu de referència per a les llengües (MCERL). A l'CUID l'avala una gran experiència i dedicació que l'han convertit en un centre referència en l'àmbit formatiu.\nUNED Dénia - Cursos d'idiomes\nA través del CUID en el CA UNED Dénia es poden estudiar quatre idiomes en diferents nivells a manera semipresencial: anglès, francès, alemany i rus. A Benidorm s'ofereix actualment rus A1. En mode online es pot estudiar: espanyol, anglès, alemany, francès, italià, neerlandès, portuguès, català / valencià, gallec, euskera, àrab, xinès, japonès, rus, llengua de signes espanyola i esperanto.\nLa matrícula per als cursos es pot realitzar online oa través de la Secretaria d'Estudiants del CA UNED Dénia. La matrícula per als nostres estudis d'Accés, Grau i Màster ja està també oberta.\nTallers d'Espanyol per a Persones Estrangeres\nLa UNED de Dénia també té oberta la matrícula dels Tallers d'Espanyol per a Persones Estrangeres. Els tallers tindran lloc del 7 d'octubre del 2019 al 14 de febrer del 2020 i constaran de 30 hores distribuïdes en un total de 15 sessions.\nA la UNED s'impartiran diversos nivells:\n- Bàsic: "Ara visc a Espanya"\n- Intermedi: "Espanya abans, ara i demà"\n- Avançat: "La tecnologia abans i ara"\n- General de cultura espanyola: "Dones espanyoles pioneres"\nEls tallers, dirigits a persones estrangeres que viuen a Espanya i volen conèixer millor la seva llengua i també la seva cultura i costums, seran impartits per Victoria Monera, llicenciada en Filologia Hispànica i professora-tutora de la UNED de Dénia.\nLa matrícula romandrà oberta durant tots els tallers i es pot realitzar online oa la Secretaria d'Estudiants del Centre de Dénia.\nEn aquests cursos, a més d'aconseguir una millora important del nivell d'espanyol, s'aprèn sobre la cultura espanyola, la geografia, les diferents llengües del territori espanyol, els costums i tradicions, festes, gastronomia, economia i història. Tot això de forma amena i divertida.