NOU ACORD DE COLÂ·LABORACIÃ“\nVeure aquest correu a l'explorador\nLA UNIÓ D’EMPRESARIS DE LA FUSTA I L’ASSOCIACIÓ D’HOTELS DEL VALLÈS ORIENTAL, PACTEN UN ACORD DE COL·LABORACIÓ\nLes dues associacions empresarials, integrades dins la UNIÓ EMPRESARIAL INTERSECTORIAL-CERCLE D’EMPRESARIS amb àmbit d’actuació a la comarca del Vallès Oriental, han pactat un acord de col·laboració en la prestació de serveis.\nLa majoria d’establiments hotelers de la comarca, tenen una antiguitat d’uns 22 anys i els hi sorgeix la necessitat de reformes en les seves instal·lacions, sent les que fan referència a la fusteria, una de les més demandades.\nA tal efecte, des de la UNIÓ D’EMPRESARIS DE LA FUSTA es proposa que tots aquells establiments hotelers que necessitin contactar amb alguna empresa del sector de fusteria, ja sigui per renovació de mobiliari a les habitacions, reformes en portes, finestres, etc, es pugui posar en contacte amb la mateixa Unió Empresarial i la proposta es farà extensiva a tots els associats del nostre gremi per tal que els interessats puguin passar oferta al client en qüestió.\nAmb aquesta línia de col·laboració, des de la UNIÓ D’EMPRESARIS DE LA FUSTA es pretén obrir accions que puguin generar negoci als nostres associats.\nCopyright © 2015 UNIÓ D'EMPRESARIS DE LA FUSTA, All rights reserved.\nNo vull rebre més correus


Setembre – 2010 – Compromís per Almàssera\nCampanya “POBRESA ZERO” Objectiu del Mil·leni Setmana de sensibilització del 7 al 15 d’octubre de 2010, a Almàssera Més informació a l’enllaç adjunt : http://www.scribd.com/doc/38504247\nEl BLOC JOVE participa junt amb Compromís a les manifestacions i concentracions dutes a terme arreu del país, a Castelló, València, Alcoi, Gandia i Alacant. El BLOC JOVE ha pres part activa de les mobilitzacions d’aquest 29 de setembre. Amb…\nFelicitats FIMEL Una llarga tradició tenen les fires comercials a València. Des de la més antiga, com la de Xàtiva que es remunta a 1250, a la de Cocentaina que combrega cada any més de mig milió de visitants per…\n9 d’Octubre : Diada Nacional del País Valencià, el dia de tots els valencians i valencianes\nS’acosta el dia més important per a tots els valencians i valencianes i creguem oportú anar aportant informació sobre esta data que molts de nosaltres tenim marcada al calendari. Aportarem dades conegudes, altres menys conegudes i altres potser desconegudes per als lectors. Qualsevol comentari…\nNomdedéu: “Confieu en mi, jo confie en vosaltres”: “LA DIMENSIÓ ESTÈTICA” – Mediterráneo – 30.09.10\nNo fa gaire vaig rellegir “La dimensió estètica” de Marcuse. Com intuïa, a estes altures del segle XXI, només salvaria el títol. I és el títol, que m’he permés emprar-li per este article, el que em dóna peu a parlar…\nÈtica i política han d’anar unides per a qui governa. L’ètica política, Sr.President ha de ser rebre a les Víctimes de l’Accident de la Línia 1 del Metro de València. 43 morts, 47 ferits i unes famílies que demanen que…\nTota la programació de la Festa pel Valencià que celebrarem el 9 d’octubre al Passeig Marítim de la ciutat de València, la vostra Festa. L’ acte per commemorar els 25 anys de Trobades d’Escoles en Valencià que celebrarem amb una…\nEns espera un octubre carregadet d’actes per al valencianisme progressista\nLa població valenciana de Zarra (la Vall d’Aiora), pròxima a la central de Cofrents, té tots els números per a ser la seu del nou cementeri nuclear de l’Estat, segons ha confirmat la vicepresidenta del govern espanyol, María Teresa Fernández…


No hi haurà recuperació sense el control de la pandèmia a la Costera - Portal de Xàtiva\nInicio Economía Empleo No hi haurà recuperació sense el control de la pandèmia a la...\nL'objectiu del 2021 ha de ser controlar la pandèmia i enfortir l'escut social\nSegons les xifres publicades pel SERVEF, l’atur registrat el mes d’octubre 2020 en la Costera, s’ha situat en 5698 persones, és a dir, 11 aturats registrats més que en el mes anterior i 676 més que en el 2019, la qual cosa suposa un increment mensual del 0’19% i un increment interanual del 13’46%.\nQuant a la contractació, s’han registrat 1009 contractes, la qual cosa ha suposat 177 contractes menys que en el 2019 és a dir un 14’92% de descens interanual. Per gèneres, 529 han sigut a dones i 480 a homes. La contractació indefinida mensual és de 141 contractes i la contractació temporal és de 868 contractes el que significa un 86’03% i la indefinida en 13’97%. Respecte al 2019, la indefinida augmenta en 45 contractes i la temporal disminueix en 222 contractes. Els contractes han sigut de jornada completa, un 56’59% i un 43’41% a temps parcial.\nRaül Roselló, Secretari Intercomarcal d’UGT-PV, indica que en qualsevol cas la dada més rellevant és l’increment anual d’aturats entre el 10 i 15%, que confirmen, una vegada més, l’absoluta dependència de l’evolució de l’activitat i l’ús de l’experimentada per la pandèmia COVID-19. Per tant, “L’objectiu del 2021 ha de ser controlar la pandèmia i enfortir l’escut social”\nLa situació econòmica actual està castigant brutalment als joves que busquen incorporar-se per primera vegada al mercat laboral, ja que ha sigut una tònica durant tot el 2020 d’un increment interanual d’aturats que no han treballat anterior de més del 50%.\nPer això, més enllà de l’anàlisi puntual de les xifres passades, des d’UGT volen posar el focus sobre el que cal fer per a recuperar com més prompte millor i de manera segura el creixement econòmic i la creació de llocs de treball. El camí, segons UGT, és només un, i passa per garantir la salut de la població i accelerar el procés de vacunació que acaba d’iniciar-se, per a recuperar la normalitat (la de sempre) en els pròxims mesos.\nI al mateix temps, opinen, és vital desenvolupar l’anomenat escut social per a protegir les rendes i les ocupacions en empreses i llars. No és el moment d’escatimar recursos, sinó d’invertir quan calga a preservar els negocis, els llocs de treball i les prestacions de les persones sense ocupació.\nPerò també és imprescindible mantindre les mesures de foment dels ERTE tot el temps que calga, ja que s’han demostrat un instrument molt valuós per a minimitzar el mal de la pandèmia sobre l’economia i l’ocupació, constituint el major element diferencial positiu respecte de passades crisis, de nefast record. L’actual acord en aquest sentit acaba el 31 de gener, i UGT secundarà sens dubte la seua pròrroga en la taula de diàleg social sobre aquesta qüestió, per convenciment i per responsabilitat.\nPer a Roselló, totes aquestes mesures juntament amb la derogació de les reformes laborals, la pujada del Salari Mínim Interprofessional i la dotació de recursos per als serveis públics d’ocupació per a reformar les polítiques actives d’ocupació; haurien de facilitar que en el segon semestre del 2021 el mercat laboral comence a notar una recuperació sostenible.


Biada | Comunicat del Cercle Històric Miquel Biada\n30 mayo, 2018biadaComunicació\nL’any 1948 tota la ciutat es va aglutinar entorn de la commemoració del centenari del 1er tren de la península. Era una època difícil, la dictadura franquista va barrejar el tren de Mataró amb el Madrid-Aranjuez, inaugurat dos anys més tard. Era una època difícil, però tota la comunitat hi va participar de forma activa.\nMiquel Biada juntament amb un bon equip d’emprenedors van fer realitat un somni: el ferrocarril que des de Barcelona va unir els pobles del Maresme fins a Mataró. Aquest primer pas i els que van seguir arreu del Principat van ajudar al desenvolupament industrial i agrícola de Catalunya, en apropar amb rapidesa els viatgers i mercaderies als seus punts de consum o destí.\nFa quasi 60 anys que cada 28 d’octubre l’Alcalde de Mataró realitza una ofrena floral al monument de Miquel Biada en nom de tota la ciutat. Enguany està previst amb motiu del 170è aniversari la col.locació d’una una placa commemorativa on foren ubicades les primeres estacions de Barcelona i Mataró. De Miquel Biada i el tren no se’n pot fer un ús partidista, no pertany a cap societat ni cap partit polític. És el patrimoni de tota una ciutat, Mataró.


Pimeco i Afedeco acusen Cort de difondre informació «falsa» sobre la venda ambulant a Palma\ndissabte, 16 de gener de 2021 | 09:54h\nLes patronals Afedeco i Pimeco han titllat de «falses» les dades publicades aquest dilluns per l'Ajuntament de Palma, en les quals s'afirma que més de la meitat dels comerciants de Palma (un 54 per cent) opina que la venda ambulant il·legal els afecta «poc o gens».\nSegons han informat les patronals les dades publicades per Cort «no s'ajusten a la realitat, i a sobre tenen clars tints electoralistes» i han anunciat que es comprometen al fet que, en el termini de 15 dies, es realitzen unes enquestes per a contrastar les dades facilitades pel Consistori i «comprovar si es correspon amb les opinions que anem rebent dia a dia» per part dels comerciants que representen.\nLes dues entitats han expressat la «falta de seriositat» en la realització de l'enquesta i han plantejat diverses qüestions que qüestionen la veracitat de les dades com 'Per què no l'han encarregada a una empresa especialitzada?' o 'Per què realitzen una enquesta en temporada baixa, quan els manters estan gaudint de les seves vacances en els seus països d'origen?'. A més, exigeixen a Cort saber a quins comerciants se'ls ha realitzat l'enquesta perquè no entenen com a una setmana de la publicació de l'enquesta havia realitzades prop de 200 i «en només una setmana es varen fer 200 enquestes més».\nEl president d'Afedeco, Toni Gayá, ha comentat que la regidora de Seguretat Ciutadana, Angelica Pastor, «ha volgut marcar-se un gol a dos mesos de les eleccions però s'ha topat amb un sector que està fart que el menyspreïn».\nEl vicepresident de Pimeco, Antoni Rivera, ha apuntat que «hi ha carrers on no s'ha realitzat l'enquesta, com el d'Antoni Maura, els voltants de la Catedral i la plaça Major».\nL'enquesta ha estat realitzada pel consistori a 460 comerços per a valorar el treball policial durant la temporada d'estiu de 2018 i en ella també s'afirma que el 69 per cent dels establiments comercials de Palma creuen que la venda ambulant il·legal s'ha mantengut o ha baixat respecte l'any anterior.\nLes dues patronals coincideixen que el fet que més ha indignat el sector del comerç és que «tant la inseguretat com la venda ambulant són dos problemes molt greus» i que aquestes dades s'han fet en precampanya.


Guanyadors 3º Concurs de Manualitats Nadalenques NaviYayo 2015-2016 - ResiPlus\nCom un altre any mes, des de ADD INFORMATICA volem agrair l’entusiasme mostrat en el 3º Concurs de Manualitats Nadalenques NaviYayo 2015-2016. Així mateix, felicitar a tots els usuaris pels seus excel·lents treballs nadalencs i al personal dels centres participants per la seva col·laboració per fer-nos arribar les fotografies.\nEl concurs va finalitzar el divendres 8 de gener de 2016 a les (12:00 hores CET) tal com constava a les bases del mateix.\nA continuació us vam mostrar les manualitats de la 3ª Edició del Concurs.\nPRIMER PREMI: Residencia Parroquial de 3ª Edad Virgen de las Nieves Títol: Belén Nadalenc Descripció: en la imatge es reflecteix el naixement del nen Jesús, els Reis Mags i els pastorets que van a visitar el naixement. Materials: el Betlem nadalenc s’ha realitzat amb goma eva (el cos dels figurants). La vestimenta s’ha realitzat amb tela, i a ganxet amb llana i fil. El cabell s’ha realitzat amb llana. La restant decoració del pessebre s’ha realitzat amb palla, molsa artificial, sorra, pedres, llenya natural i paper.\nSEGÓN PREMI: Residencia San José de Valtierra Títol: Arbre de Nadal Descripció: Arbres decoratius que serveixen com a centre de taula per adornar en els menjadors dels nostres residents, a les properes festes Materials: Folis de paper, corbatins de pasta alimentosa, cola, pintura en esprai, goma eva amb purpurina i garlanda.\nTERCER PREMI: Residencia Fidalgo Morales Títol: Arriba el Pare Noel Descripció: Durant els tallers ocupacionals del centre, els nostres residents (amb ajuda d’algun treballador) han realitzat una xemeneia i han decorat la mateixa per rebre l’arribada del Pare Noel. Van començar donant forma a la xemeneia pegant les caixes grans, les van folrar i van pegar trossos de cartolina amb forma de maó. Els mitjons d’adorn s’han realitzat amb goma eva i els adorns dels mateixos amb feltre i paper crepe. Per a les cames del Pare Noel han usat un cartró com a motlle i al seu al voltant pegat el paper crepe vermell, s’han pegat les botes de cartolina i feltre i finalment han pegat a la xemeneia amb l’ajuda d’una pistola de silicona calenta. Han realitzat la corona tallant tubs de paper, pintant-los per dins i fora i pegant-los amb l’ajuda de la silicona calenta. Finalment han embolicat caixes reciclades de guants, oueres i tubs de paper amb paper de regal. Materials: Materials xemeneia, mitjons d’adorn i cames de Papà *Noel: Caixes de bolquers reciclades, Paper kraft verjurat, Cartolina de diferents colors, Goma eva verda, Paper crepe de diferents colors, Feltre de diferents colors. Materials regals: Caixes de guants, Oueres, Tubs paper, Paper de regal. Materials corona: Tubs de paper wc reciclat, Pintura verda i vermella. Materials comuns: Tisores, Cinta embalar, Cua, Silicona calenta.


Lluís Torró: Les universitats públiques haurien de ser la gran inversió per al futur\nLes universitats públiques haurien de ser la gran inversió per al futur\nMentre les universitats valencianes (les públiques, evidentment) estan ja fent mans i mànigues per tractar d'adaptar el decret de Rajoy que suposarà un retall considerable en el capítol de personal, la Conselleria els hi amenaça amb més retalls en el seu finançament. I mentrestant les notícies econòmiques que arriben des d'Europa i els organismes financers internacionals són cada vegada més inquietants. Les conseqüències de les seues recomanacions poden ser terribles. Sense una ampla mobilització i la implementació d'una política radicalment diferent el futur que ens espera és ben negre.\nEl portaveu adjunt del grup parlamentari d’Esquerra Unida en Les Corts Valencianes, Lluís Torró, ha criticat les retallades que agredeixen l’Estat del Benestar amb la política neoliberal del Consell. Segons ha assenyalat el diputat d’esquerres, “com era previsible, la Universitat no anava a escapar de les retallades del Consell” i ha recordat que “en l’àmbit salarial, els docents valencians estan sent pagats menys que els professors en altres comunitats autònomes”. Per a Torró, les universitats públiques valencianes estan “insuficientment finançades”. Per una altra banda, el portaveu adjunt d’EUPV ha demanat que l’acord “no afecte a l’autonomia universitària”.\nPer al portaveu adjunt del grup parlamentari d’Esquerra Unida en Les Corts Valencianes, Lluís Torró, “cal tindre en compte que si l’educació és la gran inversió de futur, les universitats resulten vitals en aquesta equació”. Torró ha recordat que les universitats públiques valencianes “estan insuficientment finançades mentre el Consell s’ha dedicat a promoure les inversions privades”.\nPublicat per EUPV a 18:01\nEtiquetes de comentaris: finançament universitats, Rajoy, retalls despesa pública, universitat, universitat pública


Ovid (Nova York) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n42° 40′ 30″ N, 76° 49′ 36″ O / 42.675°N,76.8267°O / 42.675; -76.8267\nOvid és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia una població de 612 habitants.\nSegons el cens del 2000, Ovid tenia 612 habitants, 245 habitatges, i 149 famílies. La densitat de població era de 562,6 habitants per km².\nDels 245 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,2% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 38,8% no eren unitats familiars. En el 33,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 18% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 30,7% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 27,3% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,7 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 30.227 $ i la renda mediana per família de 35.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 15.666 $. Entorn del 9,9% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ovid_(Nova_York)&oldid=12824165»


La Molsosa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n41° 47′ 08″ N, 1° 32′ 38″ E / 41.785693°N,1.543934°E / 41.785693; 1.543934Coord.: 41° 47′ 08″ N, 1° 32′ 38″ E / 41.785693°N,1.543934°E / 41.785693; 1.543934\nMolsosa, la 65\n1.5.3 Índex de motorització\n3 La Molsosa al Madoz\nLlista de topònims de la Molsosa (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc)\nLa Molsosa és el municipi més meridional del Solsonès. De fet està situat a la subcomarca de l'Alta Segarra. Està dividit en dos sectors. El més gran correspon al dels pobles de Prades i La Molsosa i el sector oriental del municipi correspon al nucli d'Enfesta. Aquests dos sectors estan separats l'un de l'altre per una franja d'uns 1,7 km d'amplada que pertany al terme municipal de Calonge de Segarra.\nEl terme municipal està situat a la capçalera i al vessant nord del Llobregós. Per tant, presenta una inclinació cap a occident. Les màximes altitud, doncs, corresponen a l'extrem nord-oriental del terme municipal on es sobrepassen els 800 m. d'altitud mentre que les cotes més baixes es troben a la banda occidental del sector d'Enfesta on no s'assoleixen els 500 m. d'altitud.\nEl nord del sector d'Enfesta el tanca la carena de la Serra de Cellers mentre que al sector de La Molsosa s'hi troben la Serra d'Albesa i la serra de la Solana de Puigpelat. A La banda oriental d'aquest segon sector, al sud de Prades hi ha la serra del Pal (que és el contrafort més occidental de la serra de Castelltallat), mentre que al sud del municipi hi trobem la serra de Montaner.\nEntre els turons que s'alcen a les valls i planes que hi ha entre aquestes serralades cal fer esment del Turó de Picampolla i el Cabanal al sector de La Molsosa i la Pedra Lliure al sector d'Enfesta.\nla Serra de Costa Roja, la Serra de Montaner i la Serra de Cellers.\nel Coll de Trilla i el Collet Alt.\nLes Basses, el Pla de la Molsosa.\nEls boscos ocupen el 46,6% de la superfície del terme municipal i pràcticament tots són pinedes. Al «Nomenclàtor» hi consten el Bosc del Ferrer i el Bosc dels Quadrells.\n2 27 33 94 84 419 213 235 204 198\n210 298 284 263 208 176 145 136 133 133\n136 135 133 125 130 127 126\n10 homes i 9 dones 41 homes i 42 dones 14 homes i 18 dones\nTerres llaurades 1.088 40,5 5,3\nPastures permanents 22 0,8 0,3\nBoscos 1.252 46,6 2,4\nBoví 0 112 0,8 0,8\nOví 200 282 1,0 2,1\nCabrum 4 5 0,2 0,0\nPorcí 2.401 10.549 8,0 78,7\nAviram 797 74.024 9,3 552,4\nConilles mare 397 532 5,1 4,0\nEquí 1 0 0,0 0,0\n1991 407,41 37,04 185,19\n2006 590,55 78,74 251,97\nEl terme tenia com a centre jurisdiccional el castell de la Molsosa, ara totalment desaparegut, les restes del qual, però, s'endevinen prop de l'església vella de la Molsosa o església del Collet, dalt d'un puig de 846 m. El castell va ser sempre del domini dels vescomtes, però aquests al pas dels segles xi al xii hi tenien per castlans els Òdena i després altres cavallers. El rei Jaume I el 1265 va demanar la potestat d'aquest castell al vescomte i de nou surt esmentat el 1375 en la creació del comtat de Cardona i en molts altres documents anteriors i posteriors.\nEl poble de La Molsosa es troba al Pla de la Molsosa, a 665,5 m d'altitud, just a la capçalera de la Rasa dels Plans, que més endavant esdevindrà el Llobregós.\nEl poble es va formar a redós del Castell de la Molsosa i de l'antiga parròquia de Santa Maria.\n2000 0 0 0 29 36 65 65\n2001 0 0 0 28 35 63 63\n2002 0 0 0 25 34 59 59\n2003 0 0 0 25 33 58 58\n2004 0 0 0 26 40 66 66\n2005 0 0 0 28 42 70 70\n2006 0 0 0 25 40 65 65\n2007 0 0 0 27 37 64 64\n2008 0 0 0 26 37 63 63\nLa Molsosa al MadozModifica\nA la pàgina 470 del Volum XI del Diccionario de Pascual Madoz publicat a Madrid el 1847, s'hi troba el següent text, traduït literalment del castellà i del qual s'han conservat les formes tipogràfiques i la transcripció literal dels topònims i hagiotònims locals que s'hi citen:\nMOLSOSA: Cap del districte municipal del seu nom, al qual estan agregats els pobles d'Anfesta, Sampasdas i Prades, a la província de Lleida ( 1 2 llegües), partit judicial de Solsona ( 4 ½ llegües), audiència territorial i capitania general de Barcelona ( 12 llegues ), diòcesi de Vic ( 1 2 llegües). La població es compon de diferents cases de camp o masies disseminades pel territori i situades entre muntanyes i roques; CLIMA temperat, patint-se alguns dolors de costat i refredats: regnen els vents de l'oest i nord. Hi ha 12 CASES de construcció dolenta i pitjors comoditats; una font que abasteix d'aigua el veïnat; una església parroquial (Sta. Maria de la Molsosa) que té per annexa l'església de Prades, i la serveix un capellà rector de segona classe, nomenat pel diocesà, cementiri al costat de l'església i una ermita dedicada a Santa Eulàlia, situada en una fondalada. El TERME s'estén 1 llegua de nord a sud i una altra d'est a oest confinant pel nord amb el de Pinós; a l'est amb el de Castellciutat, en part, i part amb el de Boradós; sud amb el mateix de Boradós, i oest amb el de Colonge. El TERRENY és secà, poc productiu i accidentat, amb algunes muntanyes de poca elevació, anomenades la serra de Castellciutat i Boradós i amb unes altres sense nom conegut, poblades totes de pins, romanins i matolls; així mateix hi abunden les pedreres de guix. CAMINS: un de ferradura que va del cap del municipi a Igualada, i un altre de Calaf a Cardona, ambdós en mal estat: la CORRESPONDÈNCIA es rep de la dita Calaf per mitjà d'un encarregat a aquest efecte, PRODUCCIÓ: blat, ordi, civada, espelta i vi amb escassesa; caça d'unes poques llebres, conills i perdius, INDÚSTRIA: Un molí fariner, POBLACIÓ: 16 caps de família i 111 habitants RIQUESA IMPOSABLE: 28.854 rals. CONTRIBUCIÓ: el 14,48% d'aquesta riquesa.\nEstadístiques municipals de la Molsosa\n↑ 1,0 1,1 «Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya». Arxivat de l'original el 2008-05-13. [Consulta: 28 abril 2009].\n↑ La Hiperenciclopèdia de la Gran Enciclopèdia Catalana\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: La Molsosa\nPàgina web de l'Ajuntament Arxivat 2014-08-19 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Molsosa&oldid=27581864»


SOM ECOLÒGICS - Casa Albets\nL’ecologia ha estat una constant en el disseny de la rehabilitació de la masia en Hotel. La reforma, dissenyada i dirigida pels arquitectes Anna Feu i Carles Godoy de Feu&GodoyArquitectura, ha seguit criteris els més respectuosos possibles amb l’estat original de la casa. Així mateix, Casa Albets gaudeix de la màxima certificació d’eficiència energètica. Per altra banda, l’edifici ja presentava unes característiques interessants des del punt de vista bioclimàtic pel fet de ser una masia tradicional. La casa està molt oberta a sud, amb grans finestrals que aprofiten les generoses hores de sol, i tancada a nord, amb petites finestres, com a aïllament pel fred.\nFONTS D’ENERGIA I GESTIÓ DE L’AIGUA\nUn altre punt molt important que ens defineix com a establiment ecològic és la font d’energia que utilitzem per a l’escalfament de l’aigua i de les habitacions i estances de l’hotel. Una gran caldera de biomassa alimentada amb estella, produïda localment, és l’encarregada d’aquesta missió. En un futur pròxim tenim prevista la instal·lació de plaques solars sanitàries per a fer encara més sostenible aquest sistema.\nA més tenim contractada l’electricitat amb una distribuïdora que traballa amb energia de fonts 100% renovables.\nFinalment tenim cura del nostre entorn reciclant tots els residus que produïm, especialment la matèria orgànica, la qual compostem nosaltres mateixos i la utilitzem per a fertilitzar l’hort.


Només postres: Pastís Hello Kitty, Madeira Sponge Cake i fondant de nubes\nPel sant de les meves nebodes vaig decidir fer el meu primer pastís decorat amb fondant. Vaig començar per un de fàcil: la cara de la Hello Kitty, que els hi encanta. Ah, i també vaig provar de fer fondant casolà amb núvols de sucre (nubes)!! La veritat és que em van facilitar la feina vàries webs, sobretot aquestes: TartaFantasía, SucreArt i Cake&cream.\nEl pastís és el Madeira Sponge Cake de la web SucreArt, us deixo la recepta més avall. La web m'encanta, està tot molt ben explicat. Jo el vaig fer en un motllo rodó de 24 cm de diàmetre. Al motllo li vaig posar paper de forn a la base i a les parets (per fer-lo més alt). També vaig untar-lo amb mantega i la veritat és que després va ser molt fàcil treure’l del motllo. Un cop fet, el vaig guardar a la nevera tota la nit, embolicat amb paper film.\nAl dia següent vaig treure’l de la nevera i li vaig donar forma. Vaig retallar una plantilla de la cara de la Hello Kitty i la vaig posar a sobre. Llavors vaig tallar el que sobrava amb un ganivet. Les restes del pastís les vaig fer servir per fer cake pops, ja els veureu!!\nVaig obrir el pastís en 2 capes i el vaig farcir amb melmelada de maduixa.\nLlavors vaig fer una buttercream clàssica per cobrir-lo per fora: 250g de mantega i 250g de sucre glass tamissat, tot ben batut. Aquesta quantitat cobreix perfectament aquesta mida de pastís. Un cop cobert, el vaig deixar reposar a la nevera 30 min.\nI ja només falta decorar-lo. El fondant blanc el tenia comprat (250g marca Funcakes, encara me’n va sobrar una mica). El vaig estirar amb el corró, el vaig posar sobre del pastís i vaig tallar el que em va sobrar pels costats (vaig deixar un dit per posar-lo cap a sota el pastís).\nLa resta de fondant necessari el vaig fer amb nubes, en plan casero, a baix us poso la recepta que vaig seguir. Em va costar bastant trobar nubes blanques, però al final vaig comprar unes bosses (marca Haribo) que en van de roses i blanques (n’hi ha a l’Aldi i al Caprabo).\nEl llaç el vaig fer seguint els passos de la web Fiestasconideas. Em va quedar amb alguna esquerda, però tot és perfeccionar-ho...\nEls bigotis, ulls i nas, són molt fàcils. Les lletres... són una currada perquè no tenia motllos de lletres tan grans, i els vaig fer amb el word, impreses i retallades!!! Ja sé la meva propera adquisició!! I les boletes les vaig posar amb moooolta paciència amb un escuradents (idea de la Marta). Tot s’enganxa amb una mica d’aigua, i queda perfecte. Ah, i vaig estrenar el “portapastissos” que em vaig comprar a l’Aldi, idea copiada de la meva cunyada!!\nAquest pa de pessic és perfecte per fer pastissos amb fondant de varios pisos, ja que és lo suficientment dur per aguantar el pes del fondant i el pes d’un altre pa de pessic a sobre. A més es talla, torneja i farceix molt bé.\nIngredients (per un motllo de 24 cm de diàmetre i una altura de 7 cm):\n- 8 ous a temperatura ambient\n- 400 g de mantega a temperatura ambient\n- 1 sobre de llevat Royal (16g)\n- Paper de forn per pujar les parets del motllo\n- Pesar la farina i tamissar-la juntament amb el llevat i la sal. Reservar\n- En un bol afegir la mantega i el sucre i batre amb una batedora de varilles fins que quedi ben integrat\n- Incorporar els ous d’un en un sense deixar de batre\n- Sense parar de remenar, afegir al bol (a cullerades) la mescla de farina, sal i llevat\n- En aquest punt es poden afegir nous, avellanes, pepites de xocolata, ratlladura d’una taronja, canyella... (1-2 cullerades si són líquids, 50g si són sòlids), remenant bé\n- Abocar la mescla al motlle que tenim folrat amb paper de forn. És important folrar bé el motllo (s’unta amb mantega i es posa una rodona de paper de forn a la base i un rectangle a les parets, que sobresurti uns 5 cm)\n- Fornejar uns 90 minuts (o fins que en punxar un escuradents surti net). Ha de quedar ben fet, el temps de forneig és bastant llarg i varia segons el forn, pots passar-te fins i tot 2 hores!\n- Un cop fet, es deixa refredar en una reixeta boca avall, perquè quedi ben pla\n- Quan ja està fred es guarda a la nevera (o congelador) almenys 1 dia, ben embolicat amb paper film perquè no s’assequi. És important que estigui ben fred a l’hora de retallar-lo i tornejar-lo (donar-li forma) per evitar fer moltes molles!! Amb l’ajut d’un ratllador es deixen els laterals i la superfície perfecta i preparada per posar la crema i el fondant a sobre i que quedi ben llis.\nDiuen que la crema de mantega (buttercream) va molt bé per cobrir pastissos i aconseguir que les parets quedin rectes i llises. Per fer-la vaig utilitzar 250g de sucre glass i 250g de mantega (quantitats aproximades per cobrir un pastís de 24cm). Només s’ha de batre la mantega a temperatura ambient i afegir poc a poc el sucre glass tamissat. Llavors es cobreix el pastís i es deixa a la nevera uns 30 minuts. M’han assegurat que els allisadors de fondant van molt bé per fer pastissos, però encara no en tenia quan vaig fer aquest pastís...\nQuè guapes les meves nebodes amb el pastís de Hello Kitty!!\nFondant de nubes (recepta de http://cakeandcream.com/tag/fondant/)\n- 250 g de nubes blanques (marshmalows)\n- 500 g de sucre glass tamissat (comprat, no pot ser casolà)\n- Maicena per posar a la taula i que no s’enganxi el fondant\n- Colorants en gel o pols de colors bàsics: negre, vermell, groc i blau\n- En primer lloc es posen les nubes amb l’aigua en un bol apte per microones. Es fonen programant-ho 5 minuts a temperatura mitja, però s’ha d’anar parant i remenant cada 30 segons perquè no se’ns cremin.\n- Un cop foses les nubes, es posa el sucre glass tamissat a la taula (formant un volcà) i es tiren les nubes foses dins. Llavors s’amassa bé amb una pala fins que no se’ns enganxi a les mans. És important empolsar-se les mans, la pala i la superfície amb maicena perquè no s’enganxi tant. S’obté una bola que guardarem embolicada amb paper film i dins una bosseta de plàstic fins que s’utilitzi (una altra manera de fer-ho és anar afegint el sucre glass al bol de les nubes foses poc a poc, fins que es forma la bola).\n- És millor deixar-lo reposar fins al dia següent (a la nevera o a temperatura ambient). Quan es vulgui utilitzar s’haurà d’escalfar una mica amassant-lo amb les mans.\n- Tenyeix la quantitat de fondant que necessitis del color que prefereixis, i amassa bé fins a obtenir un color uniforme.\n- Les mides són el doble de sucre glass que de nubes, però de vegades n’hi ha prou amb menys sucre glass.\n- Les nubes blanques acostumen a anar en paquets acompanyades de nubes roses. Normalment es fa amb les blanques, però si es vol fer fondant de color vermell, taronja, negre o marró, es poden usar les de color rosa. De vegades es troben nubes dels dos colors (meitat blanc, meitat rosa), llavors es talla la part que t’interessa amb unes tisores, i llestos!\n- Aquestes quantitats són per cobrir un pastís rodó de 22cm de diàmetre aproximadament.\n- Si el volem tenyir, és més fàcil i ràpid fer-ho quan està com un puré. S’afegeix el colorant i ja està. Per fer fondant de color marró s’agafen les nubes roses i se substitueix 50g de sucre glass per 50g de cacao en pols (sense sucre). Té gust a xocolata!!\n- Per guardar el fondant, s’embolica amb paper film i es posa en una bossa de plàstic. Hi ha gent que el deixa a la nevera i gent (com jo) que el deixa a temperatura ambient.\n- La veritat és que a mi m’agrada més comprat que no pas fet, però aquesta vegada ho he volgut provar! (el casolà queda menys elàstic que l’industrial).\nPublicat per Cris a 22:17\nVZQueen 23 de desembre de 2012 a les 20:37\nCada dia m' agrada mes aquest blog!! A vegades no el llegeixo tot xq les receptes de moment no m' ha donat x posar' me a fer pastissos!! Vaig molt liada!! Xro cada vegada q veig la teva entrada i les fotitos! Mentre una gana bestial!!\nQuan mi posi el teu blog m' encantaaaa!!!\nSegueix així reina!!!\nJo faig showrooms si alguna vegada vols acompanyar' me algun amb les teves delícies ja go saps petonet reina\nCris 23 de desembre de 2012 a les 21:27\nEi, merci per seguir-me!! Ja passaré un dia a veure't en algun dels teus showrooms, però de moment encara no em veig capaç de fer res a gran escala (ni per encàrrec) amb la cuina tan petita que tinc!! Però no ho descart-ho quan tingui més pràctica, de moment només sóc una principiant!! Petons guapa!


Fonts d'energia by mabad6 1931 views\nFonts d'energia by Mprof 17454 views\nFonts d’energia by arfu6 11450 views\nLo mejor de lo mejor:)\nAndrea Mangas at Pukas Surf Eskola Barcelona\n1. Fonts d'energia renovables i no renovables\n2. -Introducció -Petroli -Gas natural -Carbó -L'urani -L'aigua -L'energia solar -L'energia eòlica -Bibliografia\n3. Introducció Energia renovable L'energia renovable és el conjunt de fonts d'energia que es troben a mà, com l'aigua, el vent... I que es pot transformar en energia amb la seva força. Teòricament són inesgotables, però si en feim un ús massa excessiu es poden esgotar. Considerem que es regeneren, o es renoven, naturalment de manera més ràpida a la velocitat que les consumim. Moltes depenen del clima, de manera que no tots els sistemes de qualsevol tipus d'energies renovables es poden instal·lar a qualsevol indret. Una altra característica força general és que és variable. Això fa que sigui imprescindible l'ús de sistemes de guardar i acumular energia i amb la seva força aprofitar l'energia. Energia no renovable La major part de l'energia que es produeix a Espanya es obtinguda de energies no renovables. L'energia no renovable és aquella font d'energia que una vegada usada, és molt difícil tornar a recuperar-la. S'aconsegueix amb processos com l'acumulació de carboni... Es basa en general en el consum de combustibles, motiu pel qual de vegades s'esmenta com a combustibles no renovables. Les fonts d'energia no renovables convencionals són el carbó el petroli i el gas natural i les de reaccions químiques entre determinats materials . Les fonts d'energia no renovables no convencionals són les provinents dels combustibles conreats i els combustibles nuclears.\n4. Fonts d'energia no renovables Són: Petroli Carbó Gas natural L'urani\n5. El petroli El petroli és una energia no renovable, ja que n'hi ha poc i costa molt, econòmicament i de conseguir-la. També es l'energia més utilitzada i se n'importa gairebé la totalitat amb un 99'5%. El petroli és una mescla formada per hidrogen i carboni. Els components químics del petroli se separen i obtenen per destil·lació mitjançant un procés de refineria. D'ell s'extreuen diferents productes, com per exemple: propà, butà, gasolina, gasoil, fuel, olis lubricants, asfalts, carbó de coc, etc. La descomposició de la matèria orgànica en un medi anaeròbic i sota pressions i temperatures elevades dóna lloc a un líquid viscós format per milers d’hidrocarburs diferents. Existeixen diferents tipologies d’hidrocarburs, amb fórmules químiques diverses. La base atòmica dels hidrocarburs és el carbó i l’hidrogen, al igual que molts dels compostos elementals dels organismes com, per exemple, els hidrats de carboni o els àcids grassos, fet que explica el seu origen orgànic. Els jaciments de petroli són constituïts sempre per una roca impermeable, constituint una barrera que el petroli no pot travessar, la qual té damunt d’ella la roca magatzem, on el petroli es troba impregnant la pròpia roca. En canvi, els hidrocarburs són poc miscibles en aigua, sent més lleugers que aquesta, fet que permet que el petroli formi sempre una capa damunt la seva superfície. El petroli no forma grans llacs subterranis, sinó que omple els forats de les roques d’origen sedimentari, d’igual manera com succeeix amb l’aigua en els aqüífers o en una esponja.\n6. El gas natural El gas natural és una font d'energia no renovable, com el carbó o el petroli, està constituïda per una mescla d'hidrocarburs, molècules formades per àtoms de carboni i hidrogen. El seu poder calorífic varia molt segons la seva composició, però els més elevats es troben entre les 8.500 i les 10.200 quilocalories. El gas natural es pot obtenir directament sense transformació. Es tracta de l'energia no renovable més neta en quant a residus i emissions atmosfèriques i del combustible més eficient per a l'obtenció d'electricitat. Per tot això es va començar a usar a partir dels anys 60 com a combustible preferent excepte al transport on continua predominant el petroli. A més, s'usa també com a matèria primera de nombrosos productes químics.\n7. El carbó El carbó és una d'origen orgànic, de color negre o marró fosc. Es fa servir principalment com a combustible no renovable pel seu elevat poder calorífic gràcies a que té un contingut majoritari de carboni. Els carbons es poden classificar pel percentatge en carboni que contenen, que està relacionat amb el percentatge d'humitat i d'impureses, i així tothom distingeix entre torba, lignit, hulla i antracita. El carbó és un combustible sòlid d'origen vegetal. Al període carbonífer, amb el pas dels anys, l'arena i fang de l'aigua es van anar acumulant. La pressió de les capes superiors, així com els moviments de l'escorça terrestre, en ocasions, el calor volcànic, van comprimir i endurir els dipòsits fins a formar el carbó. Els diferents tipus de carbó es classifiquen segons el seu contingut de carboni fix. La turba, la primera etapa de formació del carbó té un baix contingut en carboni fix i un alt índex d'humitat, El lignit, el carbó de pitjor qualitat, té un contingut de carboni major. La antracita és el carbó amb el major contingut en carboni i té el màxim poder calorífic. La pressió i el calor addicionals poden transformar el carbó en grafit, que es pràcticament carboni pur. A més a més de carboni, el carbó conté hidrocarburs volàtils, sofre i nitrogen, així com diferents minerals que queden com cendres al cremar-ho. L'element carboni apareix en el carbó en un percentatge superior a 50% en pes i en un 70% en volum. La humitat que conté és variable i prové de la que va quedar atrapada en el moment de la formació del carbó. Altres constituents del carbó són la matèria mineral i minerals carbonatats. La pirita és un mineral amb sofre molt comú en els carbons. Hi ha petites quantitats de metalls, com el ferro, urani, cadmi i, en quantitats molt minses, or... El metà és un gas que es troba a les mines de carbó i pot ser l'origen de perilloses explosions en mines subterrànies. En aquest context específic se li sol anomenar grisú.\n8. L'urani L' urani és un element químic i una energia no renovable. És pesant, de color blanc-argentí, tòxic, metàl·lic i radioactiu. L'urani es troba en petites quantitats a les roques, el sòl, l'aigua, les plantes, i en els animals, inclús en els humans. És l'element químic que pesa més d'origen natural que es troba sobre la Terra. Va ser descobert al 1789 i el va anomenar urani en honor del planeta Urà que acabava de ser descobert al 1781. L'urani natural està format per tres tipus d'isòtops: urani-238, urani-235 i urani-234. De cada gram d'urani natural el 99'28 % de la massa és urani classe 238, el 0'71% és urani classe 235 i el 0'005% és urani classe 234. La proporció entre urani-238 i urani-235 és la mateixa a tota la Terra i a la resta dels planetes del sistema solar. Usos El principal ús de l'urani en l'actualitat és com a combustible per als reactors nuclears. Les centrals nuclears produïxen el 17% de l'electricitat obtinguda en el món. Alguns dels minerals d'urani són: autunita, carnotita, meta-autunita i amb el qual es fa el combustible nuclear MOX. Un ús menys conegut és el de la datació arqueològica de roques molt antigues.\n9. Fonts d'energia renovables L'aigua L'energia solar L'energia eòlica Són:\n10. L'aigua L'aigua es una font d'energia renovable, la seva força quan s'allibera de les preses, genera, molta energia. L'aigua és un recurs molt important, ja que si no ens morim, per a totes les formes de vida coneguda. Els recursos naturals s'han tornat escassos amb la població mundial, tot i que n'hi ha molta, i la escassa disposició d'aigua potable en diverses regions habitades és una preocupació per a moltes organitzacions, persones... L'aigua cobreix 3/4 parts de la superfície de la Terra, tot i l'àrea per la qual s'estèn, la hidrosfera terrestre és comparativament bastant poca. Per ser una substància amb molta abundància, només és el 0,022% de la massa de la Terra. Aquesta substància es pot trobar en pràcticament qualsevol lloc de la biosfera i en sòlid, líquid i gas. El 97% és aigua salada, que es troba principalment en els oceans i mars; només el 3% del seu volum és dolça. De l'1% restant està en rius i llacs i l'altre 2% restant es troba en capes, camps i plataformes de gel...\n11. Energia solar L'energia solar, és una font d'energia renovable; s'aprofita el llum del Sol per a obtenir energia. La radiació té un valor de potència que varia segons el moment des dia. La radiació és aprofitable en els seus components directament i difosa. La radiació directa és la que arriba directament del focus solar, plaques solars... I no es talla pel camí. La difosa és aquella que està present a l'atmosfera gràcies als múltiples fenòmens de reflexió i refracció solar dels núvols, i la resta d'elements atmosfèrics i terrestres. Es pot diferenciar en l’energia solar fotovoltaica i l’energia solar tèrmica. L’energia solar tèrmica es pot aprofitar convertint-la en electricitat o utilitzant-la sense transformació. L’energia solar tèrmica consisteix en l´aprofitament directe, en forma d'escalfament o energia calorífica, de la radiació solar incident.\n12. Energia eòlica L'energia eòlica, és l'energia que és produïda per el vent, la seva força, s'emmagatzema en un molinet eòlic. L'energia eòlica ha estat aprofitada des de l'antiguitat per a moure els vaixells impulsats per veles o fer funcionar la maquinària de molins al moure les seves pales. Actualment, l'energia eòlica és utilitzada principalment per produir energia elèctrica mitjançant aerogeneradors. A finals de 2007, la capacitat mundial dels generadors eòlics va ésser de 94,1 gigawatts. L'energia eòlica és un recurs abundant, renovable, que ajuda a disminuir les emissions de gasos d'efecte hivernacle reemplaçant centrals termoelèctriques que funcionen amb combustiblesno renovables, la qual cosa la converteix en un tipus d'energia verda.\n13. Bibliografia <ul>http://ca.wikipedia.org/wiki/Aigua http://ca.wikipedia.org/wiki/Energia_renovable http://ca.wikipedia.org/wiki/Petroli ttp://ca.wikipedia.org/wiki/Energia_e%C3%B2lica http://www.formaselect.com/areas-tematicas/energias-renovables/energia-solar.htm http://es.wiktionary.org/wiki/uranio http://centros6.pntic.mec.es/cea.pablo.guzman/lecciones_fisica/carbon.htm http://ca.wikipedia.org/wiki/Gas_natural Fet per: Maria del Mar Batle </ul>\nLes energies renoables i No renoables!


Granel: productes alimentaris de qualitat - Portal Mataró\nGranel: productes alimentaris de qualitat\nDilluns, 18 Novembre 2013 15:08\nAl carrer Nou ha obert una nova botiga, Granel, especialitzada en la venda de productes alimentaris de qualitat\nReduint el seu cost en intentar minimitzar els intermediaris i el transport, permeten a més que en comprem la quantitat que necessitem. Granel vol promoure la compra conscient, saludable i sostenible amb l’eliminació del residu plàstic –ens servim la quantitat que volem dins d’una paperina de paper o de fècula de patata–, i oferint productes de proximitat i/o ecològics. Això també implica una millora en les formes de relacionar-se amb els seus clients i col·laboradors, amb un tracte directe i proper, ajudant-nos en tot moment i esvaint els nostres dubtes, en una botiga ideal per passar-hi l’estona amb calma decidint què volem comprar –concepte de “slow-shop”–.\nTot i que el fet de servir-nos els aliments a pes ens faci pensar en el passat, el projecte de Granel és contemporani, conscient de les necessitats de consum de les famílies actuals. És un projecte que va començar amb una botiga a Vic, i amb poc temps n’han obert una a Eivissa i set més al Principat, ja que la de Mataró és la novena, amb una filosofia comú amb les seves predecessores però amb una idiosincràsia pròpia per potenciar els productes del seu entorn.\nLa varietat de productes que podem trobar-hi és enorme, amb zones específiques per a cada família d’aliments, de manera que tenim una part on hi trobem els cafès i infusions, una zona on hi ha les pastes i arrossos –no només pasta per sopa, arròs integral, basmati o espirals, entre d’altres, sinó que també hi trobem preparats en sec com la paella de bolets i gambes, el risotto de ceps o la fideuà de trompetes de la mort–, un gran assortit d’espècies i sals diverses, i molts altres productes com cereals, cacau, fruits secs, llegums, farines de tot tipus, herbes aromàtiques, mels i melmelades, ous ecològics, cerveses i vins artesans, oli, olives i deshidratats.\nCigrons amb quinoa, alga kombu i bledes\nPreparació: El remull del cigró el farem 12 hores abans de cuinar amb aigua, sal i l’alga Kombu. Abocar els cigrons i l’alga tallada dins una olla amb l’aigua bullint i llorer. Mentre es couen els cigrons, preparar un sofregit amb ceba, all, pebre vermell i tomàquet pelat i triturat.\nQuan estigui acabat afegir la Quinoa (rentada), remenar i afegir una part d’aigua. Quan comenci a bullir, aboqueu-lo a l’olla dels cigrons i continuar la cocció 40 minuts més. 15 minuts abans de la cocció completa dels cigrons, afegir les bledes i rectificar de sal. Bon Profit!\n- 250gr cigró menut\n- 80gr quinoa\n- 1 manat de bledes\n- 2 dents d’all\n- 1 cullerada de pebre vermell dolç\n- Llorer, oli, sal\nClos de St. Pere (Merlot)\nvi negre ecològic (Vega de Ribes)\nDes del 1990 embotellem el nostre vi negre varietal, el Merlot, anomenat Clos St. Pere.\nEl merlot, aquesta varietat de raïm amb nom d’ocell, és l’origen d’aquest gran vi negre. De constitució vigorosa, tacte velluat i color robí amb tonaltats violades, s’hi descobreixen aromes d’expècies, regalèssia i petits fruits boscans.\nLa proximitat al mar de les nostres vinyes assegura un quallat de la flor i una maduració més uniforme que en d’altres indrets per les hores de sol i l’efecte de la marinada. L’elaboració ha estat acurada per tal de conservar tot el potencial aromàtic del raïm.\nc/Nou, 35. 08301- Mataró\nTel.: 618 61 92 74\nHorari: de dilluns a dissabte, matins de 9:30h a 13:30h i tardes de 17h a 20:30h\nPublicat a Gastronomia


Gran oferta de Casals dâ€™estiu al municipi\nLes escoles i entitats proposen mÃºltiples opcions perquÃ¨ els infants gaudeixin del temps de lleure\nLes escoles i entitats esportives ja tenen tot apunt per acollir els infants aquest estiu. CadascÃº ha preparat el seu Casal, amb propostes per a tots els interessos i un objectiu comÃº: combatre lâ€™avorriment i la calor de la manera mÃ©s divertida!\nTotes les escoles del municipi ofereixen casals enguany. El Turonet aposta per lâ€™â€�English Summer Funâ€�, amb el lema â€œBe Curiousâ€� i la voluntat de fomentar la curiositat, descobrint, investigant i examinant gairebÃ© tot. Hi haurÃ dos torns, que abarcaran del 27 de juny fins al 8 de juliol, amb serveis dâ€™acollida. MÃ©s informaciÃ³ a afaturonet@gmail.com.\nLâ€™escola PilarÃn BayÃ©s arriba aquest estiu amb â€œINDRA i el llibre de les fÃ³rmules mÃ giquesâ€�, de la mÃ de â€œCampos Estelaâ€� que porta 50 anys treballant per a les escoles. La proposta de lleure del centre es basa en un viatge per lâ€™espai i el temps, fins a lâ€™Ã�ndia! Un estiu ple dâ€™activitats per treballar les emocions. El Casal serÃ del 27 de juny al 29 de juliol, amb diferents horaris, preus i descomptes. Trobareu el formulari, aquÃ.\nLâ€™escola Taula Rodona presenta enguany el â€œBaxajaunâ€�, amb un centre temÃ tic basat en la histÃ²ria dâ€™un personatge viu al bosc: Baxajaun. Es tracta dâ€™una proposta molt dinÃ mica, amb sortides matinals, tallers, aigua i piscina... Per a qualsevol consulta podeu adreÃ§ar-vos a: joanestevecasablancas@gmail.com.\nCasal Kai Ã©s el nom de la proposta de lâ€™Onze de Setembre, amb gimcanes i activitats, balls i mÃºsica; excursions i piscina. Fins i tot faran acampada nocturna! Informeu-vos-en al detall a: casal11desetembre@mev.cat. Aquesta opciÃ³ ofereix Casal fins al 29 de juliol.\nQui tambÃ© ofereix Casal Ã©s lâ€™escola PurificaciÃ³ Salas, amb dos torns, un del 7 al 22 de juny, amb jornada intensiva, de 15.45 a 18.15h; i lâ€™altre del 23 al 29 de juliol, del 23 de juny al 29 de juliol, de 7.30 a 17 hores. Una alternativa diferent que pot entusiasmar a tota la famÃlia. Podeu aconseguir mÃ©s informaciÃ³ a: juntapurisalas@gmail.com.\nFinalment, cal remarcar que el Lola Anglada tambÃ© farÃ un casal, del 27 de juny al 29 de juliol, en horari de 8 a 17 hores.\nLes entitats esportives de Sant Quirze tambÃ© ofereixen campus dâ€™estiu durant el juliol. Ã‰s el cas del Futbol Club Sant Quirze, el Sant Quirze BÃ squet Club, el Club Futbol Sala Mussols Sant Quirze, lâ€™Handbol Sant Quirze i el Club Voleibol Sant Quirze. TambÃ© hi ha oferta a Les Fonts amb lâ€™AtlÃ¨tic Sant Joan en futbol sala a la pista coberta i lâ€™UD Les Fonts, que organitzarÃ el seu campus de futbol al veÃ camp de Terrassa, perÃ² amb sortides a la piscina de Les Fonts.\nFinalment, Inacua oferirÃ Casal Esportiu, com la resta dâ€™entitats esportives fins al 29 de juliol.


CONDICIONS GENERALS DE DONACIONS – Associació L'Estel\nCONDICIONS GENERALS DE DONACIONS\nLa realització de transaccions a través de la present plataforma de DONACIÓ web implica necessàriament l’acceptació d’aquestes condicions generals.\nIniciada la navegació, l’internauta adquireix la condició d’USUARI i en completar la donació adquireix la condició de DONANT.\nEls dissenys gràfics, textos o qualsevol altre tipus de continguts d’aquesta web, són propietat de l’Associació L’Estel i poden ser reproduïts amb la seva autorització expressa.\nEn el present web aquest document és accessible en tot moment i pot ser imprès i guardat pel DONANT.\nEl present document regula les condicions generals de les donacions a l’Associació L’Estel. L’accés a la informació continguda en el web no està subjecte a cap pagament.\nLES PARTS, OBLIGACIÓ D’IDENTIFICACIÓ\nSubscriuen les presents condicions, d’una part, l’Associació L’Estel amb domicili social al C/ Barri nou, 29 – 25600 Balaguer i C.I.F. G25028911.\nI, d’una altra part, pel DONANT, les dades marcades com a obligatoris a través del formulari establert a aquest efecte, els introduirà el DONANT per a realitzar la donació de diners a través de diferents sistemes de pagament.\nTotes les dades del DONANT han estat introduïts directament per ell, per la qual cosa respondrà sobre l’autenticitat d’aquests.\nLes condicions d’ÚS del servei de donació són les establertes per l’Associació L’Estel i es poden llegir en aquesta web. Poden ser modificades prèvia publicació en la web, sent aquest, la manera de notificació als DONANTS.\nL’Associació L’Estel pot modificar en qualsevol moment la presentació, configuració i localització del lloc web, així com els continguts i les condicions requerides per a utilitzar els mateixos.\nPer a formalitzar la donació el DONANT completarà totes les fases establertes en el procés de donació i una vegada formalitzat, inclòs el pagament.\nSi ho sol·licita, el DONANT rebrà un certificat del seu donatiu, per a la seva justificació a efectes fiscals.\nEl DONANT haurà d’imprimir pels seus propis mitjans, el fitxer PDF que se li adjunta en l’email de confirmació.\nL’Associació L’Estel no es responsabilitza de possibles retards o fallades que es produïssin en accés, funcionament i operativitat de la web, així com tampoc de les interrupcions, suspensions o el mal funcionament d’aquesta, quan tinguessin el seu origen en avaries produïdes per catàstrofes naturals o situacions de força major, atacs o intrusions informàtiques o qualsevol altra situació de força major o causa fortuïta, així com per errors en les xarxes telemàtiques de transferència de dades.\nEl DONANT es compromet a fer un ús adequat i lícit, a complir amb el que s’estableix en l’avís legal i en les condicions d’ús.\nEl fet d’omplir telemàticament tots els passos necessaris a realitzar per al procés de donació pel DONANT suposa l’acceptació integral i expressa de les presents condicions generals i de les Normes d’ús.\nA través del nostre portal es pot efectuar donacions puntuals. Les donacions puntuals podran efectuar-se a través de TPV virtual o transferència bancària.\nIBAN: BBVA ES63 0182 0750 040201522406\nEn el cas de les donacions puntuals, el DONANT té dret a anul·lar i/o sol·licitar la devolució de la donació en el termini de 14 dies, per qualsevol motiu i sense cap justificació.\nPer a qualsevol aclariment del servei o sobre les presents condicions generals, així com per a realitzar qualsevol reclamació relativa a la seva donació, el DONANT té a la seva disposició la següent adreça de correu electrònic:\nL’Associació L’Estel ha actualitzat la seva Política de privacitat per a adaptar-la al Reglament General de Protecció de Dades d’obligat compliment des del dia 25 de maig de 2018.\nAmb aquesta actualització, s’ofereix una informació clara i detallada de l’ús que L’Associació L’Estel realitza de les dades de caràcter personal per a prestar un millor servei d’acord amb les seves finalitats.


Aquesta és la pregunta que s'ha fet a un grup d'alumnes i la resposta ha estat ben lògica: un bon mestre ha de ser amable. A tots ens agrada que ens parlin amb respecte, sense cridar, amb un somriure... És una qualitat essencial mostrar-se amable amb els alumnes i poder establir així un vincle que promogui les condicions ideals per a l'aprenentatge. A partir d'aquí podem parlar d'altres qualitats que també poden ser importants per a la docència , la creativitat, la capacitat de comunicar i la d'escoltar, la paciència per donar temps a que cada nen aprengui al seu ritme...\nPublicat per dolorsqueralt a 11:44 Cap comentari:\nEls mestre del segle XXI\nL'escola actual necessita que els professionals de l'educació, a més d'una bona formació en la seva matèria, en pedagogia i psicologia , es plantegin la seva tasca des d'una nova perspectiva.\nEl mestre ha de ser el guia, el que plantegi les preguntes en lloc de donar les respostes, el que acompanyi en el procés d'aprenentatge i vagi oferint les ajudes pertinents a l'alumne per anar construint els seus aprenentatges.\nSense oblidar que ha de ser també aquella persona que ha de motivar als alumnes a aprendre, els ha de fer emocionar per alguna cosa que els interessi i així arribar a establir una bona relació "alumne-mestre" que serà la base de tot aprenentatge.\nPublicat per dolorsqueralt a 10:24 Cap comentari:\nFa 10 anys vaig escriure la meva primera entrada en un bloc parlant sobre educació. Acabava d'estudiar un màster en Educació i TIC .Tenia moltes coses a dir i ganes de canviar el món de l'educació.\nAra, en un moment en que el tema de l'escola és cada vegada més present en les xarxes, i sembla que es respiren aires de canvis importants, reprenc de nou el meu blog.\nCom a l'etern aprenent que sóc, per seguir endavant caldrà aprendre a desaprendre.\nPublicat per dolorsqueralt a 10:06 Cap comentari:


Publicado por QUIMA en 13:40:00\nEls fogons de la Bordeta 28 d’octubre de 2012 a les 14:00\nEsperem que aviat puguis tornar a publicar com abans, però tranquila que ens enrecordem de tu i estarem encatats de visitar-te :) Aquests panellets fan venir salivera, nosaltres estem en procés avui!\nlolines 28 d’octubre de 2012 a les 14:25\nDESITJO QUE tornis aviat A LA NORMALITAT.\nELS PANELLETS .......... riquíssims\nAna y Blanca 28 d’octubre de 2012 a les 16:21\nNosotras también les hemos publicado! Están buenísimos!!\nPilar 28 d’octubre de 2012 a les 18:05\nqué buenos por favor!!! te quedaron perfectos\nGEMMA 28 d’octubre de 2012 a les 18:23\nJo mi posare entre avui i dema....a veure com queden!!!\nMacedonia en familia 28 d’octubre de 2012 a les 18:54\nUna pinta molt bona!! No podem perdre les nostres receptes de tota la vida!!! Bona Castanyada!!! I ànims amb la feina!! :D\nL hora del tupper 28 d’octubre de 2012 a les 19:03\nJo també he fet amb ajuda de les meves filles els panellets, però sense patata. La recepta de casa és sucre i ametlla.\nCristina 28 d’octubre de 2012 a les 20:03\nDonen ganes de traspassar la pantalla...Jo també estic "liadíssima" per tant, ànims!\nANNAFS 28 d’octubre de 2012 a les 20:03\nSi el canvi ha estat per millor, sempre s' agraeix encara que no es disposi de tant temps... Els panellets t' han quedat preciosos!\nCan Misèries 28 d’octubre de 2012 a les 20:28\nTenen molt bona pinta aquests panellets venen ganes de que sigui la castanyada.\nEl Sotaescala 28 d’octubre de 2012 a les 20:50\nUFffff que bons tenen que ser , em ve xalivera nomes de veurel's . a mes a mes semblen ben be de confiteria , ets tota una experta\nRoser 29 d’octubre de 2012 a les 6:52\njo els faré avui!! en tinc unes ganes!! saps que m'agrada més fer-los que menjar-los?!!! en fi...jeje petons\nMarina A.F. 29 d’octubre de 2012 a les 7:41\nEspero que aquests canvis laborals hagin estat profitosos. Veig que tornes plenament amb la tradició!!! Boníssims, aquests panellets!\nRamon Juanola 29 d’octubre de 2012 a les 10:01\nQuima, t'han quedat perfectes molt i molt be.\nTeresa 29 d’octubre de 2012 a les 13:02\nQuè macos, Quima! i què bons!!! demà els faig jo. La meva mare sempre hi posava una mica de patata, sempre deia que quedaven més amorosits (paraula que ara a lñ'escriure-la la veig a la cuina fent-los...) bona castanyada!\nPaco 29 d’octubre de 2012 a les 19:03\nBuenas tardes Quima. Te han quedado de lujo estos panellets, unos pastelitos típicos muy pero que muy ricos. Quien pudiera comerse por lo menos un par de ellos.\nCarmen 29 d’octubre de 2012 a les 22:08\nsembla que aquests dies a totes les cases estem fen el mateix jajaja, a la meva quasi no queden....\nCHEZ SILVIA 29 d’octubre de 2012 a les 22:11\nEls de pinyons son els que m´agraden mes, els altres també però els pinyons son tan bons! t´han quedat molt be! petonets\nGemma 30 d’octubre de 2012 a les 6:51\nTots els blogs s'estan ompint de panellets... genial!\nJoaquina 30 d’octubre de 2012 a les 16:24\nSi es per qüestió de feina que t´allunyes del blog, benvinguda la feinada. Has brodat aquests panellets.. molt bona recepta!!! Bona castanyada guapa. Petons,\nANA 1 de novembre de 2012 a les 18:08


Un projecte per a Sota Monestir by Limnos Pla de l'Estany - Issuu\nUN PROJECTE PER A SOTA MONESTIR Des de l’any 1998 Limnos lluita per la preservació dels recs i els horts de Sota Monestir. Durant aquest temps el que semblava una reivindicació utòpica ha estat acceptada per cada cop més sectors socials de Banyoles. En aquest article es presenta una proposta per l’espai, que es concreta en la creació del Parc dels Recs i els Horts de Sota Monestir amb tres puntals bàsics: la preservació i promoció dels horts i els sistemes de regadiu, la creació d’una zona verda que aprofiti el patrimoni vinculat als recs i la conversió de la farinera Surribas en un espai de promoció dels productes autòctons de la comarca. Sota Monestir és un espai situat entre el barri vell de Banyoles i els barris de Mas Palau, Canaleta i Can Puig. Ocupa prop de 20 hectàrees. Per diversos factors històrics aquest sector ha restat sense urbanitzar marcant un cert “buit” dins l’estructura urbana de Banyoles. L’element més singular de Sota Monestir és la presència d’una extensa xarxa de recs de desguàs de l’Estany de Banyoles, que deriven de les nombroses derivacions de dos recs principals: l’Hort-Teixidor i la Figuera d’en Xó. La major part d’aquests recs estan construïts amb paret de travertí, el material originari, i han estat utilitzats al llarg dels segles per al regadiu dels horts i per moure molins. Bona part de l’espai està ocupat per hortes que obtenen l’aigua d’algun dels ramals dels recs, sovint amb l’ajuda de les cadiretes o bagants que barren el pas de l’agua o li donen via lliure- i l’aprofiten mitjançant la tècnica tradicional d’inundació. A banda dels horts en aquest espai trobem antigues indústries que utilitzaven l’aigua del rec (Can Boada, Cal Laqué, farinera Surribas, fàbrica Torrent...) i altres elements patrimonials d’interès com els rentadors i els ponts. A més al llarg del segle XX s’han ant instal·lant a Sota Monestir petites indústries –majoritàriament avui abandonades- i algunes cases aïllades. El Pla General de 1984 declarava Sota Monestir sòl urbanitzable. Des de 1998 els diversos intents d’urbanitzar l’espai han resultat infructuosos a causa de múltiples factors, especialment la petita propietat, l’oposició dels veïns de les cases aïllades, les demandes de la Comissió d’Urbanisme de la Generalitat d’augmentar la protecció de l’entorn i les reivindicacions de Limnos i la Plataforma en Defensa dels Horts i els Recs de Banyoles. Cap al Parc dels Horts i els Recs de Sota Monestir El projecte que es faci a Sota Monestir ha de tenir l’objectiu de preservar els recs i el patrimoni vinculat al seu ús social, agrícola i industrial. I en aquest sentit el patrimoni més extens són les hortes i els seus sistemes de regadiu, que pel fet de ser encara avui actives esdevenen un nexe d’unió entre el passat i el present.\nTot i això també cal tenir en compte que no tot l’espai està ocupat per horts. Així l’existència d’erms, zones degradades i indústries abandonades (que hauran de ser enderrocades) fan viable i necessària la seva reconversió en espais públics en forma de zona verda. Històricament a Banyoles les zones verdes s’han tendit a desplaçar cap a l’Estany i el centre urbà n’està clarament mancat. Cal tenir en compte, però, que no es tracta de crear una zona verda basada únicament en l’entapissat de gespa, sinó que cal passar a un concepte més modern, ampli i actiu que es basi en l’aprofitament del patrimoni natural i cultural de la zona. També\nequipaments, ja sigui a través de l’aprofitament del patrimoni industrial existent o bé a través d’alguna nova construcció, sempre adaptada a l’entorn. D’altra banda, la presència de cases aïllades en el sector ha de ser respectada, descartant qualsevol proposta d’enderrocament. Actualment les 20 hectàrees de Sota Monestir tenen una classificació urbanística que permet la seva urbanització: NP4 (urbanitzable no programat), UP5 (urbanitzable programat) i Ronda Monestir (sòl urbà no consolidat). Per tal que es pugui realitzar el Parc dels Recs i els Horts de Sota Monestir, impedint la seva urbanització, es podria optar per la desclassificació dels terrenys o bé per aprofitar el desenvolupament urbanístic del sector UP8 (entre la Farga i Can Puig) per traslladar les zones lliures (ja siguin com a verd privat o com a verd públic) cap a l’àmbit de Sota Monestir. D’aquesta manera una part dels horts (especialment aquells que estan en mans d’immobiliàries) podrien ser municipals –verd públic- mentre la resta continuar en mans dels seus propietaris. Sigui com sigui tot plegat hauria de desembocar en la creació del Parc dels Horts i els Recs de Sota Monestir que ocupi les 20 hectàrees dels sectors urbanístics NP4 (12 hectàrees), UP8 (5 hectàrees) i Ronda Monestir (3 hectàrees). Cal entendre’l com un parc mixt, compatible amb els habitatges existents i que que incorpori dos àmbits bàsics articulats i entrelligats a través dels recs: els horts i les zones verdes. Uns horts medievals vius La major part de Sota Monestir ha d’esdevenir un espai d’horts, una part dels quals poden ser privats i d’altres públics municipals. L’àrea millor conservada, amb més presència d’horts i amb una xarxa més atapeïda de recs és el sector nord de Sota Monestir, marcant com a límit l’eix Monestir-Can Laqué-Molfort’s. Cal destacar especialment l’entorn de les Cases d’en Sala, on trobem nombrosos trams de rec amb paret de travertí. En aquest sector nord, els horts de Can Castanyer –malgrat la seva situació una mica més perifèrica- tenen també un gran interès i caldria facilitar la comunicació –trencada pel rec i la ronda Fortià- amb la resta. Al sector sud la presència dels horts és més marginal, tot i que trobem alguna zona d’interès que caldria preservar com l’entorn de Can Boada.\nCaldrà tenir especial cura en el manteniment del sistema de regadiu, especialment d’aquells trams construïts en travertí. Així mateix es procedirà a restaurar els trams en mal estat i reconstruir-los amb el material originari. Així mateix es pot pensar en ampliar aquest sistema de regadiu per tal que tots els regants tinguis accés a l’aigua i per tant, si és necessari, es construiran nous ramals utilitzant sempre el travertí. A part de conservar els horts serà molt necessària la seva promoció. En aquest sentit Banyoles pot aprofitar les nombroses experiències en municipis del nostre entorn. Algunes de les possibilitats són: -Borsa de lloguer d’horts municipals o privats gestionada per l’Ajuntament. -Horts escolars perquè els alumnes aprenguin en hores lectives com cuidar la terra. -Promoció en els casals d’avis de la comarca. -Horts socials per a persones discapacitades gestionada per alguna entitat. -Cursos sobre gestió d’horts ecològics. -Potenciació de varietats autòctones de productes. -Regulació i homogeneïtzació de barraques i tanques Una zona verda vinculada als recs Bona part del sector sud de Sota Monestir –i alguns espais del sector nord- tenen una presència d’horts més marginal i aquests s’alternen amb zones de conreu extensiu (poc interessants dins d’un entorn urbà), erms i edificacions de tot tipus, fet que fa que el paisatge no sigui\npodrien esdevenir una zona verda on s’aprofiti la potencialitat derivada dels valors naturals, socials\ni culturals dels recs.\nDiversos elements que caldria tenir en compte a l’hora de projectar aquesta zona verda serien: -Articular-se a l’entorn dels recs i potenciar al màxim la seva presència. -Utilitzar el travertí com a element bàsic en el seu disseny: camins, bancs, parets, elements decoratius... -Creació d’un espai de recreació de l’ús històric dels recs de Banyoles: saltants d’aigua, petits molins que moguin algun parc infantil, plantacions tradicionals vinculades a la indústria (llí, jute, roldor...), plafons informatius...\n-Creació d’un espai de recreació de l’entorn premedieval de Banyoles: petita zona d’aiguamolls amb vegetació pròpia que esdevingui una zona de formació natural de travertí. -Senyalització dels antics molins, ja siguin equipaments públics o immobles privats. La farinera Surribas Aquest edifici, situat a la ronda Fortià és un antic molí paperer que a partir del segle XIX es va reconvertir en farinera i s’ha mantingut actiu fins fa pocs anys. La seva ubicació el fa ideal per acollir un equipament vinculat al Parc de Sota\nesdevingués un equipament vinculat a la promoció\ncomarcals i els productes autòctons del Pla de l’Estany. Cal destacar en aquest sentit una experiència similar que està endegant l’Ajuntament de Figueres per tal de reconvertir l’antic escorxador en un centre de promoció i comercialització de productes comarcals. En el cas del Pla de l’Estany aquests productes podrien ser diversos (all, carbassa, mel, embotits...) i podria incloure espais d’exposició, venda i restauració. Així mateix podria esdevenir la seu d’organismes que treballen en aquest sentit (secció comarcal del DARP, denominacions d’origen, cistelles ecològiques, Universitat, Fundació Agroterritori...). Així mateix podria acollir alguna exposició sobre la relació històrica entre els recs i a ciutat de Banyoles. La identitat territorial El Parc dels Horts i els Recs de Sota Monestir ha de permetre integrar dins de Banyoles l’enorme patrimoni que deriva de l’aprofitament secular de l’Estany. Avui quan totes les ciutats malden per potenciar aquells elements que són propis de la seva identitat territorial, Banyoles no es pot permetre enterrar aquest potencial sota un barri de blocs de pisos o de cases adossades clònic al de qualsevol altre ciutat. El futur de Sota Monestir és el futur de tots els paisatges en perill del nostre país. És el futur d’aquells espais amb valors naturals, socials i culturals que estan amenaçats per tots aquells “pretorians” que creuen que el territori és una simple mercaderia per especular i per fer més i més diners sense importar els sentiments de la gent que se’ls estima.\nLimnos-Associació de Defensa del Patrimoni Natural del Pla de l’Estany Gener de 2012\nUn projecte per a Sota Monestir\nUn projecte urbanistic alternatiu per a Sota Monestir, amb la conservació de les hortes i els recs. Projecte alternatiu a l'urbanització apr...


Comença la Setmana Catalana de la Prevenció del Càncer de la FECEC\nNúria Picas protagonitza l'espot de la campanya #menjasaimoute18.\nLa campanya anual #menjasaimoute18, del 5 a l’11 de novembre, té el suport de la ‘European Cancer Leagues’, un organisme europeu responsable de difondre a Europa les 12 recomanacions del Codi Europeu per prevenir el risc de patir la malaltia.\nDel 5 a l’11 de novembre, comença a Catalunya la Setmana Catalana de la Prevenció del Càncer (SECAPC). Una iniciativa que des de fa 7 anys impulsa la Federació Catalana d’Entitats contra el Càncer (FECEC) amb l’objectiu de promoure les 12 recomanacions que estableix el Codi Europeu contra el Càncer i sensibilitzar la població sobre la necessitat d’adoptar estils de vida saludables per prevenir el risc de patir càncer.\nLa SECAPC és una campanya anual de promoció de la salut i prevenció del càncer que compta amb el suport de la ‘European Cancer Leagues’, un organisme europeu sense ànim de lucre que agrupa més de 25 entitats europees relacionades amb l’estudi i la prevenció del càncer.\nLa ECL proporciona un marc comú per a la lluita contra el càncer i , entre d’altres accions, és responsable de la difusió a Europa del Codi Europeu Contra el Càncer, una iniciativa de la Comissió Europea desenvolupada per la ‘International Agency for Research on Cancer’ (IARC), depenent de l’Organització Mundial de la Salut.\nDes de l’any 2014, La FECEC és membre de la ECL i, dins d’aquest marc de col·laboració, totes les entitats que pertanyen a aquest organisme europeu promouen, en un missatge comú, continguts del Codi Europeu organitzant tot tipus d’actes de sensibilització i prevenció de la malaltia dirigits a la població.\nAmb aquest objectiu, la campanya de la SECAPC d’enguany s’articula sota un lema molt clar: ‘Fes de la teva salut, una tradició: menjar sa i mou-te’. Aquesta iniciativa va acompanyada d’un espot que aquest any protagonitza la popular corredora de muntanya, Núria Picas. A l’espot també hi participen diferents colles de la cultura popular i tradicional de Catalunya, els Castellers i els Diables de Sants i la Colla Gegantera de Gràcia. L’espot inclou una cridada a l’acció per enviar un SMS al 28014 amb la paraula NC.\nMés d’una vintena d’activitats a tot Catalunya\nDurant tota la setmana la FECEC organitza per tot Catalunya més d’una vintena d’activitats dirigides a infants i al públic en general sobre la importància d’incorporar en el dia a dia una alimentació saludable i fer activitat física diària. L’entitat també organitza tallers sobre alimentació saludable i càncer de còlon a Barcelona, Tarragona i Girona.\nLa incidència del càncer augmenta un 2% a l’any per l’ augment de l’esperança de vida que ha passat de 79 a 82 anys en els homes i dels 82 als 85 anys en les dones. Segons la Comissió Europea, el càncer, cada any, es cobra més d'un milió i mig de vides i canvia el destí de 2,5 milions de persones, a les quals s'ha diagnosticat aquesta malaltia. Actualment ja és la segona causa de mort a Europa després de les malalties cardiovasculars.\nAmb l'envelliment de la població, el nombre de víctimes de càncer va en augment. Només amb una major sensibilització sobre la importància d’adoptar estils de vida saludables per prevenir aqueta malaltia es podrà assolir l’objectiu de reduir en un 15% els nous casos de càncer d'aquí al 2020, tal i com estableix la Comissió Europea.\n“Per això són necessàries iniciatives que combinin activitats presencials amb missatges divulgatius per tal de transmetre correctament aquestes recomanacions”, remarca Clara Rosàs, gerent de l’entitat.\nFECEC, codi europeu contra el càncer, càncer, salut, salut i discapacitat


Els bisbes parlen del Baptisme del Senyor i de la Setmana de pregària per la unitat dels cristians | Tarraconense\nEls bisbes parlen del Baptisme del Senyor i de la Setmana de pregària per la unitat dels cristians\nDiumenge 13 de gener, l’Església celebra enguany la festa del Baptisme del Senyor al riu Jordà que clou el temps de Nadal i que mostra Jesús, a l’inici de la seva activitat pública, presentant-se a la societat com l’Anyell de Déu i el Messies esperat.\nAixí mateix, l’Església celebra del 18 al 25 de gener la Setmana de pregària per a la unitat dels cristians, amb el lema “Cerca la justícia i només la justícia”, en la qual totes les comunitats demanen al Senyor “Que tots siguin u, com tu, Pare, estàs en mi i jo en tu” (Jn 17, 21). Aquestes dates van ser proposades l’any 1908 per Paul Watson per cobrir el període entre la festa de sant Pere (la Càtedra) i de sant Pau (la Conversió). Des d’un principi es va denominar Octavari. A aquest tema se li va donar especial importància en el Concili Vaticà II (1962-65) i més tard, l’any 1995, el papa sant Joan Pau II va publicar una encíclica que va titular Ut unum sint en la qual explica com es pot concretar aquest desig-mandat del Senyor en aquests moments.\nEls bisbes de Catalunya centren els seus escrits dominicals a parlar del Baptisme del Senyor i de la Setmana de pregària per la unitat dels cristians, així com de la fraternitat, de la catolicitat escandalosa, de La Seu d’Ègara, de si hi ha futur sense joves, de conèixer Jesús i del curs Nova vida.\nL’arquebisbe d’Urgell, Joan Enric Vives , recorda que el dia del baptisme de Jesús “davallà l’Esperit Sant i vam escoltar la veu celestial misteriosa que li digué: «Ets el meu Fill, el meu estimat; en tu m’he complagut» ” i que “baixant a les aigües del riu Jordà, Jesús les santificà perquè arreu de la terra fossin la matèria i l’instrument que donés la filiació divina a tots els batejats en l’aigua i l’Esperit Sant, amb la fe de l’Església”. Diu que “el baptisme és el «fonament de tota la vida cristiana»”, que “és el primer dels sagraments, la porta que permet a Crist fer estada en la nostra persona i a nosaltres submergir-nos en el seu Misteri” i que “en la festa del Baptisme del Senyor hem d’agrair el nostre baptisme, que ens ha empeltat i unit definitivament a Crist”. Afirma que “perquè fórem batejats, estem cridats a donar-ho tot i a imitar en tot el Senyor”, que “hem estat fets “fills de Déu”, i realment ho som!” i que “la vocació cristiana que ens ha estat regalada en el dia del nostre baptisme l’hem d’anar realitzant en el dia a dia del viure quotidià, al llarg de tot l’any i en qualsevol circumstància”. Finalment, demana que “siguem durant tot l’any que iniciem fidels a la immensa gràcia rebuda en el nostre baptisme”.\nEl bisbe de Girona, Francesc Pardo , recorda que tots els evangelistes presenten el baptisme de Jesús al riu Jordà i que “aquell home de Natzaret que s’acosta a Joan és certament el Fill estimat de Déu”. Diu que “Jesús va rebre el baptisme de Joan, que era de purificació i de conversió per acollir el Messies”, però “nosaltres hem rebut o podem rebre el baptisme de Jesús, en el nom del Pare, i del Fill i de l’Esperit Sant”. Afirma que “se’ns imposa una breu reflexió sobre el baptisme, i especialment en relació amb el baptisme d’infants”. Reconeix que “alguns pares ja no es plantegen batejar els seus fills, malgrat la insistència d’alguns avis o familiars, perquè viuen molt allunyats de l’experiència cristiana”, que “d’altres, fins i tot creients, dubten si cal fer-ho o no, pensant potser que un dia el fill o filla ja decidirà”, que “hi ha pares que sí demanen el baptisme i bategen els seus fills. I fan molt bé. Però després, a l’hora d’educar-los, no tenen en compte aquest fet i obliden el compromís adquirit d’educar-los en la fe” i que “cal remarcar que molts pares que han batejat els seus fills els han educat com a cristians i han procurat oferir-los totes les ajudes per créixer en la fe, sobretot amb el seu testimoni”. Diu que cal preguntar-se per què batejar i que les expressions per a respondre a la pregunta són “per rebre la gràcia de Crist”, per esdevenir membre de la gran família de Jesús”, “per rebre el do de la vida per sempre i amb plenitud”. Finalment, diu que “la responsabilitat i el compromís de la coherència són fonamentals en la decisió del pares” i que “a tots, ens cal viure amb goig el nostre baptisme”.\nL’arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol , recorda que “fa més de mil anys es va produir el cisma d’Orient pel qual l’Església ortodoxa es va separar de la catòlica, i en fa cinc-cents que es va escindir el protestantisme, i poc després l’Església anglicana” i que “totes elles reconeixen Jesucrist i són per tant Esglésies cristianes”; també recorda els avenços que s’han fet en el camí cap a la unitat. Diu que “tota l’Església catòlica s’ha involucrat en l’objectiu de fer realitat l’ Ut unum sint ‘que siguin u’, desig expressat per Jesucrist” i que, com diu el papa Francesc “no s’hi arribarà per absorció, ni per renúncia a una història de fe, ni com a resultat d’una acció diplomàtica”, sinó que “serà un do i s’avança en l’amor i el servei comú als més necessitats”. L’arquebisbe de Tarragona recorda també que “aquest diumenge celebrem la festivitat del Baptisme de Nostre Senyor Jesucrist” i que “aquest primer sagrament de la vida cristiana és un bon punt de partença per a considerar la unitat dels cristians”. Finalment, afirma que la recerca comuna de Déu “és la brúixola que portarà al seu terme el camí ecumènic pel qual convido a pregar en aquests dies propers”.\nEl bisbe de Lleida, Salvador Giménez , parla “sobre aquesta important iniciativa de pregar per la unitat de tots els cristians”. Diu que “la setmana té un lema que pretén configurar el sentit de l’oració i de les accions litúrgiques que se celebren” i que “el text bíblic per aquest any està agafat del llibre del Deuteronomi (16, 20) “Cerca només la justícia””. Informa que “els materials i les indicacions per aquest any han estat preparats per cristians d’Indonèsia”, un país de 265 milions d’habitants, que només té un 10% de cristians de diferents tradicions; un país en el qual “la corrupció està present en moltes formes; infecta la política i els negocis amb conseqüències devastadores per al medi ambient. A més l’escletxa entre rics i pobres ha augmentat molt”. En aquest context, “les comunitats cristianes prenen consciència novament de la seva unitat en ajuntar-se davant d’una mateixa preocupació i per donar una resposta comuna a una situació injusta”. Moguts per això, “els cristians d’Indonèsia van trobar que les paraules del Deuteronomi, que figuren com a lema, parlaven poderosament a la seva situació i les seves necessitats”. El bisbe de Lleida informa que “per aprofundir en la reflexió sobre la unitat i la justícia, s’ha escollit un desenvolupament temàtic per a cada dia”. Finalment demana a tots que participem “en tots els actes que organitzin les vostres parròquies i comunitats”, recorda que “la Delegació Diocesana d’Ecumenisme i Diàleg Interreligiós fa un treball intens d’animació al llarg de l’any” i diu que “estem molt agraïts per això ja que ens impulsa a pregar i treballar per la unitat dels cristians”.\nEl cardenal Joan Josep Omella diu que fa uns dies va llegir un document dels bisbes belgues que li va cridar molt l’atenció, “ja que parlaven del somni de Déu per a la humanitat” i creu que compartir amb nosaltres el seu missatge “ens pot ajudar a viure l’eix de la fraternitat , que és l’objectiu de la nostra arxidiòcesi per enguany”. Entre altres coses, els bisbes belgues diuen que “viure en comunió amb molts altres, fins i tot diferents, és el primer somni de Déu per a la humanitat” i que “la vida en comú amb els altres no era una càrrega, sinó una gràcia”. El cardenal Omella es pregunta “per què ens costa la convivència, per què ens costa la fraternitat” i diu que la fraternitat “és un do que Déu Pare vol regalar a cada un dels seus fills” i alhora és una necessitat, perquè nosaltres “necessitem la companyia per viure, per conèixer-nos a nosaltres mateixos, per afrontar les dificultats, per prendre decisions, per celebrar la vida”. Diu també que “viure la fraternitat com a actitud de conversió pastoral no és només perquè puguem ser millors cristians o viure amb més pau i alegria, sinó que està al servei de l’evangelització”. Finalment, ens convida a demanar “al Pare el do de la fraternitat, perquè puguem viure el somni de Déu i anunciar un regne de pau, serenitat i goig”.\nEl bisbe de Sant Feliu de Llobregat, Agustí Cortés , diu que “la mirada profunda a la realitat que ens envolta descobreix una tendència preocupant al tancament”, que “el més visible és el tancament de fronteres nacionals, polítiques i culturals. Però també el tancament de fronteres de grup, d’idees, i fins i tot de persones, individus” i que “el més preocupant és que els tancaments porten a un procés, un dinamisme que podríem descriure com un inici de distanciament, un pas vers l’exclusió”. Diu que podríem interpretar aquest fenomen com un “veritable retrocés”, “encara que s’hagi venut com a modernitat i progrés “defensar allò nostre””. Afirma que “l’obertura universal del missatge cristià és essencial a la nostra fe”, que “els cristians avui hem de ser tan lúcids com humils” i que “no negarem els nostres errors, ans al contrari, conservarem un tarannà constant de conversió i penediment”. Destaca que, alhora, “no podrem deixar de viure i proclamar amb respecte i llibertat que, Jesucrist, la seva Paraula i la seva obra, és el millor regal, l’únic necessari per a la salvació de tot el món, que nosaltres oferim a tothom”. Finalment, diu que el motiu més clar pel qual ho entenem i vivim és “que no hi ha més garantia d’un amor humà, madur, veritablement alliberador, que aquell amor obert a tothom, universal i únic, que ens va portar Jesucrist”.\nEl bisbe de Terrassa, Josep Àngel Saiz , diu que el 13 de gener “s’escau l’aniversari de la celebració del Concili d’Ègara, que va tenir lloc en aquesta data l’any 615 en el conjunt de les esglésies de Sant Pere, conegut també actualment com La Seu d’Ègara”. Ha volgut fer memòria d’aquest esdeveniment de la història de la diòcesi “per recordar la visita que vàrem fer el proppassat 13 de desembre al conjunt de La Seu d’Ègara amb el Sr. Andrés Perelló, ambaixador d’Espanya a la UNESCO, i el Sr. Alfredo Vega, alcalde de Terrassa”. Recorda que va tenir l’ocasió de parlar “amb el Sr. Perelló i amb el Sr. Vega sobre la creació de la diòcesi d’Ègara i la seva història, sobre el conjunt d’aquestes esglésies, així com també sobre la candidatura per ser declarades, un dia no massa llunyà, Patrimoni de la Humanitat”, que “la candidatura avança amb pas ferm” i que “tot això ha estat possible gràcies a la bona entesa institucional entre l’Església i l’Administració local i el treball realitzat des de la Comissió que ho porta a terme”. Afirma que “ens cal continuar donant passos endavant entre tots”. Finalment, confia que, “amb la bona entesa que sempre ens ha caracteritzat a tots els agents implicats, aconseguim que un patrimoni religiós, artístic i cultural tan excepcional de la ciutat de Terrassa, esdevingui patrimoni de la humanitat, i que sigui una fita important en la història, semblantment a com ho fou en el seu moment el Concili d’Ègara, del qual celebrem el seu aniversari”.\nEl bisbe de Vic, Romà Casanova , es pregunta si hi ha futur sense joves. Diu que “l’hivern demogràfic, tantes vegades anunciat, és una realitat entre nosaltres” i que “la baixa natalitat, amb tendència creixent des de fa massa anys, parla d’un país en envelliment progressiu”. Afirma que “avancem vers una societat envellida, amb més avis que no pas nens. I això no parla de futur”. Ens recorda que no hem d’oblidar mai “que la més gran riquesa d’un poble són els seus fills”. Reconeix que “els condicionaments socials no sempre ajuden a les famílies a afrontar el repte de la fecunditat amb generositat” i que “el suport a la natalitat i, en concret, a les famílies nombroses, és una de les mesures necessàries”, “entre altres que portin a posar les persones i les famílies en el centre de l’atenció dels servidors públics”. Com a bisbe, que estima aquesta terra i la seva gent i que sap de la importància de les famílies i la seva generositat, com a comunitat de vida i d’amor, fa una crida “a la fecunditat en l’amor matrimonial”. Finalment, diu que “el «sí» a la fe cristiana és un «sí» a la vida. I el «sí» a la vida és un «sí» al futur, a l’esperança, a la nostra terra i a la nostra cultura”.\nEl bisbe de Tortosa, Enric Benavent , diu que “acabades les festes de Nadal la litúrgia ens presenta a Jesús, que després del temps de la vida oculta es va revelant progressivament al seu poble i comença la missió d’anunciar el Regne de Déu” i que avui ens vol convidar a reflexionar sobre els primers esdeveniments de la vida pública del Senyor “amb el desig d’arribar a ser cada dia millors seguidors seus”. Afirma que “per a ser un autèntic deixeble de Jesús cal tenir el desig de conèixer-lo cada dia més”, no només acontentar-nos amb saber moltes coses sobre Crist o sobre la fe, i que “el coneixement es fa més profund per l’amor”, ja que “la relació d’amor autèntic i, per tant desinteressat, afavoreix una confiança que possibilita l’obertura del cor a l’altre”. Per això diu que conèixer Jesús “ens mou al desig de créixer cada dia més en la seua amistat”. Destaca que “l’amistat amb Crist, si és autèntica, desperta en el cor del deixeble el desig de compartir la vida amb Ell, de viure les mateixes actituds i sentiments, de participar en la seua missió d’anunciar el Regne de Déu en el nostre món mitjançant la vivència de la pròpia vocació, d’imitar-lo en l’estil de vida senzill i humil, de fer com Ell el bé als altres…”. Finalment, ens convida a “escoltar els textos evangèlics d’aquests diumenges, no solament amb el desig de saber més coses sobre Crist, sinó amb la il·lusió de créixer cada dia més en la seua amistat”.\nEl bisbe de Solsona, Xavier Novell , ens vol oferir “un regal molt especial, d’aquests que no ens deixen indiferent quan l’obrim”, “el regal té un nom: NOVA VIDA”, un curs que es portarà a terme a la diòcesi de Solsona del 18 al 20 de gener, “que predisposa a obrir el cor per a un encontre, l’encontre amb Jesús, el Senyor”, “un encontre que porta a viure una VIDA NOVA. D’aquí el seu nom”. El bisbe de Solsona diu que aquest curs “està emmarcat en el si d’un programa de formació que ofereix l’Escola d’Evangelització Sant Andreu ( www.evangelizacion.com), que creu que pot ser “un bon itinerari formatiu per als col·laboradors parroquials i tots aquells qui puguin estar interessats en viure un camí de formació cristiana a través d’una metodologia activo-participativa” i que “és un programa que emfatitza l’aspecte bíblic i la dimensió pastoral”. Finalment, ens convida a “obrir aquest regal per assaborir-ne tot allò que conté” i ens anima a participar-hi.\nAixí mateix, poden trobar més informació i material per a la Setmana de pregària per la unitat dels cristians , a les següents pàgines web:\nMaterial per a la Setmana de pregària per la unitat dels cristians: https://www.conferenciaepiscopal.es/oracion-por-la-unidad-de-los-cristianos-en-indonesia/


Villa en perfecte estat, amb amplis dormitoris i una bona orientació, en una urbanització de 5 viles amb zones comuns, prop de l'avinguda d'Europa.\nLucas Fox Properties Internacional els presenta aquesta casa que se situa en una meravellosa urbanització tancada de cinc viles amb piscina comú, a punt per entrar a viure en un emplaçament i amb serveis de transport molt a prop.\nAquest habitatge de 394 m² construïts amb excel·lents qualitats ofereix un alt nivell de vida i garanteix la total tranquil·litat, privacitat i seguretat dels seus residents. L'habitatge, ideal per a una família, gaudeix d'estades àmplies, confortables i molt lluminoses, d'una terrassa assolellada i d'un jardí exterior molt íntim que farà d'aquesta casa un plaer viure-hi.\nA l'entrar a l'habitatge per la planta principal, ens rep un espaiós vestíbul que dóna pas a un meravellós saló-menjador amb llar de foc i sortida a l'exterior: una estada de sostres alts acollidora i molt lluminosa, perfecta per relaxar-se en companyia de les persones que ens fan feliços. A continuació, es presenta una pràctica cuina amb office totalment equipada i un lavabo de cortesia.\nVam pujar a la primera planta, on hi ha la major part de la zona de nit, amb quatre dormitoris, dos d'ells amb el seu bany privat, i un altre bany que comparteixen els altres dos dormitoris de grans dimensions.\nTota la segona planta es destina a una sala multiusos amb sostres alts. Aquesta planta també ofereix un dormitori independent i compta amb dues terrasses assolellades, ideals per gaudir de la lectura d'un bon llibre o gaudir d'el bon temps.\nFinalment, baixem fins a la planta baixa, que dóna accés a l'garatge que compta amb dues places de garatge, una zona de bugaderia i sala de màquines.\nL'habitatge està equipada amb nombrosos armaris i també disposa de calefacció per solt radiant i d'aire condicionat en tots els espais, perfectes per a adaptar cada estada a gust de cada resident.\n2 dormitoris de grans dimensions amb els seus armaris encastats\nAccés a l'garatge per a dos cotxes\nEn venda, Casa / Vil·la €915,000\nCasa / Vil·la de 335m² en venda a Pozuelo, Madrid


Cul de món | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDesconec si el lector s’ha parat mai a pensar en un lloc el qual, donades les dificultats d’accés i la llunyania en què es troba, pot incloure’s dins de la categoria de ser un cul de món. Crec que el primer cop que vaig escoltar aquesta expressió va ser en una anècdota que sovint explicava la meva mare quan regentava un restaurant. Un dia entre setmana, d’un mes no especialment turístic, uns clients es van presentar un pel tard per intentar menjar alguna cosa. En veure’ls cansats i assedegats, va complir amb el deure de tota bona amfitriona i quan va gaudir de l’oportunitat els va demanar, amb un xic de curiositat que alhora intentava ser hospitalària: “Què els ha passat, que hagin arribat a casa meva en aquestes condicions?” La resposta dels comensals va ser clara: “És que venim del cul del món”. “Em podrien dir on és, que tant els ha esgotat?”, va reblar. “Venim del Querforadat, que ho coneix?”, van replicar. I amb gran sorpresa dels clients, ma mare els va deixar anar: “Oi tant que sé on és, si en soc filla!”\nFa pocs dies, però, una altra persona es referia a aquest bonic poble de l’Alt Urgell com a un cul de món. I com no podia ser d’una altra manera, li vaig explicar l’anècdota del restaurant com volent dir, tampoc n’hi ha per a tant, si hi va néixer ma mare! Però si fem cas del que sempre explica la guia turística de la Seu, Pilar Aláez, les nostres muntanyes es caracteritzen perquè per salvar pocs quilòmetres s’acostuma a necessitar molt de temps, ja que les carreteres són estretes i amb molts revolts. No és d’estranyar que molts pobles, com ara el Querforadat, es puguin considerar remots, sempre que no hi hagis nascut, hi tinguis certa afinitat de parentiu, hi vulguis anar a festejar –si és que encara es porta fer-ho de manera presencial– o t’hi hagis comprat un habitatge per fugir de la pandèmia i de la resta de la humanitat en general.\nEn tot cas, tot escrivint aquestes línies, també he reflexionat quin indret es pot considerar un cul de món, i un dels que més s’hi aproxima és el que descriu el periodista polonès Wojciech Jagielski al llibre Una oració per la pluja. Un llibre molt recomanable per intentar treure una mica l’aigua clara del que passa en aquest país tan anomenat a les notícies com desconegut per la immensa majoria de nosaltres. Cap al final del llibre, el reporter narra com Bin Laden s’amagava a les muntanyes de Tora Bora, a la regió de Bandyan, ja que només s’hi podia accedir amb cavall, tot evitant que els satèl·lits detectessin qualsevol camí o carretera que hauria pogut revelar el seu amagatall.\nL’article seria tot un èxit si el lector també s’hagués demanat quin és el seu particular cul de món i de ben segur que entre tots destacaríem indrets realment sorprenents. El que sí que tinc clar és que, en l’actualitat, el més gran aspirant a aquest títol hauria de complir una condició: no sortir a Google Maps. Si coneixen algun lloc així, si us plau, no ens l’expliquin.


Urnes, paperetes, apoderats... i xarxes socials\nUrnes, paperetes, apoderats... i xarxes socials. Telèfons mòbils i tauletes s'han incorporat com un element més indisiciable d'una jornada electoral. Tuits i fotografies votant immortalitzen una jornada que el tòpic diu que és la festa de la democràcia.\nAquest cop els partidaris de la unitat de l'Estat Espanyol també han volgut immortalitzar un moment que consideren molt trascendent per fer un gir al país. El portaveu del PP a Santa Cristina d'Aro Sebastián Mateo s'ha mostrat confiat de derrotar l'independentisme i ha agraït l'aplicació del 155 a Mariano Rajoy. El portaveu de Ciutadans a Castell-Platja d'Aro, José Luís Villa, en canvi, ha optat per un escuet missatge d'exercint el dret a vot.\nL'independentisme en canvi, ha optat per missatges de resistència i record als consellers empresonats i els jordis. Des de l'òrbita d'ERC alcaldes com Lluís Puig o Joan Loueiro han recordat la República i el Vicepresident cessat pel 155 Oriol Junqueras, encara a la presó d'Estremera. El portaveu Nacional d'ERC i Palafrugellenc, Sergi Sabrià també ha fet esment a la República.\nLa regidora del PDeCAT a Castell-Platja d'Aro, Imma Gelabert, ha immortalitzat el moment del cafè per prendre forces abans d'una jornada maratoniana\nL'Alcalde de Sant Feliu de Guíxols, Carles Motas, en posat institucional ha reclamant urnes plenes i respecte.\nDes del món musical, el cantant de Di-Versiones, Albert Fort, ha recordat, com molts tuitaires anònims, les garrotades de l'1 d'Octubre. Sense oblidar el Referèndum l'actor Carles Xuriguera, en canvi, ha fet un tuit més mel·lancòlic.


Els temps grisos: El principi de tot és l'aigua\n-- Vaig ser l’altre dia amb en Joan P. ¿el coneixes?\n--Sí, me’l van presentar a les jornades de recerca.\nAmb el verb ‘conèixer’ designem l’acció per la qual ens formem o tenim una idea més o menys completa d'algú o d'alguna cosa. Aquesta acció –que pot ser molt poc completa, com el fet senzill de només haver saludat una persona i recordar-ne el nom— proporciona com a conseqüència el que anomenem ‘coneixement’ o ‘saber’. Hi ha sabers que compartim amb els mamífers superiors –els gossos ‘coneixen’ el seu amo—i d’altres, com els racionals i científics, que són propis i sembla que exclusius dels humans.\n¿Quan podem dir que un ‘saber’ és racional? Doncs quan el saber és el resultat d’una acció de la raó, és a dir, conseqüència d’un contrast, deducció o verificació coherents del saber per mitjà de la intel·ligència o de les relacions que autoritza la lògica. És un saber racional, per exemple, afirmar que la temperatura és de 0º centígrads després d’haver-la mesurat amb un termòmetre adequat. També fóra racional deduir alguns trets de la personalitat del Joan P. del diàleg inicial a través d’una bateria de tests psicològics fets en un entorn adequat.\n¿Quan podem dir que comença, històricament parlant, el coneixement racional i, fins i tot, l’actitud “científica”?\nAl segle VI aC., a Grècia. Potser abans ja existia el pensament racional i fins i tot el científic però no ho sabem del cert. En canvi, a Grècia, en el segle VI aC, el testimoni de l’existència d’aquesta mena de saber té nom i lloc de naixement: Tales de Milet. ¿I quin és el testimoni? Doncs una frase que es considera avui la primera de la història de la filosofia: el principi de totes les coses és l’aigua.\nI tanmateix em pots objectar que això no és cert. ¿Com pot ser que una bajanada així tingui la més mínima importància? No és un opinió vulgar i errònia pròpia del pensament mític?\nEn absolut. És la primera pedra de l’edifici científic que avui vivim. Te’n parlaré demà.