Sant Fructuós (la Pobla de Segur)\nSanta Llúcia (la Pobla de Segur)\nSant Esteve de la Sarga (església)\nCapella de Sant Pere de Manyanet\nSant Joan Baptista de les Esglésies\nSant Sebastià de la Bastida de Bellera\nLa Presentació de Cadolla\nSant Sebastià de Lluçà\nEsglésia de Sant Adrià de Tendrui\nMare de Déu de la Pietat de Palau de Noguera\nMare de Déu de Montserrat de Fígols de la Conca\nSant Joan de Palau de Noguera\nSant Pere Màrtir (Eroles)\nSanta Engràcia de Tremp\nSanta Eulàlia de Llavorsí\nSant Martí de Biscarbó\nSant Pau i Sant Pere dEsterri de Cardós\nLa Immaculada de Casa Cerdà\nSant Climent dÀreu\nSant Cosme de València dÀneu\nSant Feliu de Gerri de la Sal\nLa Immaculada de Casa Mossèn Joan\nSant Esteve dEstaís\nSant Jaume dEstaís\nSant Maurici dEspot\nEl Sant Crist (Esterri dÀneu)\nSant Roc dEsterri dÀneu\nSant Vicenç vell dEsterri dÀneu\nSant Antoni de Pàdua de Casa Castellar\nMare de Déu del Roser de Lladorre\nSant Antoni de Lladorre\nSant Cristòfol de Lladorre\nSant Martí de Lladorre\nSant Just dAidí\nSant Martí dArestui\nMare de Déu del Pont\nMare de Déu de la Font de Fontcoberta\nSant Bartomeu de Torres\nSant Cristòfol dUsall\nSant Iscle i Santa Victòria de Centenys\nSanta Caterina de Fontcoberta\nSant Miquel de Cornellà de Terri\nSant Esteve de Vilert\nSant Antoni de Fontcoberta\nSant Mer de Vilademuls\nSant Sebastià dOllers\nSant Joan Petit (Cornudella de Montsant)\nSant Martí de Vilallonga\nSanta Llúcia dAbella\nEl Remei de Creixenturri\nErmita del Remei (Camprodon)\nEsglésia de Sant Sadurní de Sovelles\nErmita del Calvari (Ripoll)\nErmita del Remei de Baix\nSant Bartomeu de Ripoll\nCapella de Montserrat (Sant Joan de les Abadesses)\nSant Jordi dAlta-riba\nSant Julià dEstaràs\nMare de Déu del Coll (Guàrdia Lada)\nLa capella de Sant Nazari està situada dins lantic terme del castell dOristà, en un lloc de difícil accés anomenat La Garriga. La capella és duna sola nau amb absis semicircular. Linterior de lesglésia més baix que el terreny exterior, per la qua ...\nLesglésia de Sant Pere de Savasssona està situada als peus del castell del mateix nom formant conjunt amb el clos de lantic cementiri. És un edifici de planta de nau única coberta amb volta de canó reforçada per dos arcs torals. Labsis és semicir ...\nSant Vicenç de Malla és una església romànica de Malla inclosa a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Al Museu Episcopal de Vic es conserva una porta, amb dos fragments de pintura mural de labsidiola representant un Pantocràtor i ...\nSanta Anna de Mont-ral\nEdifici religiós. Capella annexionada al mas Santa Anna. De nau única, amb petit creuer, sense absis i cor als peus de lesglésia. Al braç dret del creuer sobre la sagristia. -el presbiteri és de forma quadrada. Linterior és cobert amb volta un xi ...\nEdifici religiós. Capella de nau única coronada amb absis semicircular. Està orientada amb labsis a llevant i el portal es troba la part de ponent, és darc de mig punt amb doble rebaix, amb un òcul al damunt i la façana es culmina amb un petit ca ...\nSanta Margarida dArdola\nEdifici religiós. Església semi derruïda i amb la nau orientada com les de les esglésies romàniques. La planta és de nau única. Per les pedres que es troben al voltant sendevina que tenia un únic absis de planta semicircular. De lalçat només es c ...\nSanta Maria de Mont-rodon\nEs tracta duna església de planta rectangular amb una única nau amb el presbiteri quadrat i una petita cambra la part nord. La coberta és amb volta de canó i teulat. la façana de ponent es pot veure la porta oberta entre 1678 i 1691, moment en qu ...\nSanta Maria de Vilalleons és una obra del municipi de Sant Julià de Vilatorta inclosa en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nCasademunt (el Brull)\nCasa de planta quadrada, dos pisos dalçada i grans proporcions, amb teulada de teula àrab a quatre vessants. Té la façana principal orientada a llevant i presenta tot lentorn enjardinat. El seu interior respon a les necessitats de casa de serveis ...\nSanta Maria Mitjancera del Brull\nPetita capella de planta quadrada amb teulada àrab duna sola vessant. Té el campanar afegit la part nord, en forma despadanya que puja damunt la petita sagristia adossada. Els seus murs són de pedra excepte el de llevant, o façana principal, que ...\nSant Marc de Calldetenes\nCapella duna sola nau i la sagristia adossada a langle SW. La nau està coberta amb volta quatripartita i externament a dues vessants, amb el carener perpendicular la façana orientada vers NW. La teulada no té voladís, el portal és darc còncau amb ...\nEs tracta duna capella duna sola nau, de planta rectangular, coberta amb teulada a doble vessant amb laiguavés a les façanes laterals i amb ràfec de lloses en la major part. Lobra és de pedra ben tallada i escairada. En alguns punts hi ha presènc ...\nCapella de Sant Francesc al Mas la Bertrana\nCapella de nau única sense absis i amb una capelleta al darrera de laltar. El presbiteri és marcat. Coberta amb volta quatripartita i dividida en dos trams. La façana és orientada a ponent i labsis a llevant. Està annexionada al cos de la casa. E ...\nCapella de Santa Maria (lEsquirol)\nCapella de petites dimensions que es troba annexionada al cos de ledificació del mas de les Planes. Labsis és semicircular i un xic peraltat està situat la banda de tramuntana. El portal dentrada es troba a llevant i al davant forma un atri sosti ...\nCapella de Vilaporta\nCapella que forma part del mas Vilaporta. Aquesta capella se situa al nord del nucli de Santa Maria de Corcó, a mig camí entre Santa Maria i Sant Martí. La capella és de planta rectangular amb una nau orientada de nord a sud. La construcció és mo ...\nCapella del Mas Comerma\nCapella de nau única orientada de N. a S. Labsis és semicircular i es troba la part de tramuntana, mentre la façana sorienta cap a migdia. Presenta un portal darc rebaixat format per dovelles motllurades i esculpides. Té un òcul al damunt i el ca ...\nSant Roc de Cantonigrós\nEsglésia parroquial orientada al SW i és de planta basilical. Al davant del portal hi ha un atri sostingut per pilars de pedra. La nau central és coronada per un campanar despadanya. la part dreta hi ha la capella fonda, darrere de la qual seleva ...\nEsglésia de nau única i sense absis. La façana es troba orientada a ponent i laltar està situat a llevant; el presbiteri, a nivell de planta, es tendeix a realçar. Linterior cobert amb volta de canó amb limposta de larc marcada amb motllures, als ...\nPetit edifici de planta quadrada cobert amb una teulada de doble vessant a laterals. Està situat en una posició elevada per un aterrassament i shi accedeix per unes escales laterals, fetes de pedra, argamassa i rajols. Davant de la capelleta hi h ...\nOratori de Sant Pelegrí\nPetit edifici de planta quadrada que té aparença de cova, tot de pedra vista. Està situat en una posició elevada per un aterrassament i shi accedeix per unes escales laterals, fetes de pedra. A lentorn de ledifici hi ha una taula feta amb una ped ...\nSanta Margarida de Puigpardina\nEs tracta de restes molt malmeses i escadusseres daquesta antiga capella. De lantiga ermita només es conserven restes, a tocar duna gran alsina, dun mur de menys de mig metre dalçada i damplada que recentment han estat rejuntades amb ciment. Sego ...\nSants Just i Pastor de la Cellera\nSants Just i Pastor de la Cellera és una església romànica de la Cellera de Ter inclosa a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nL església parroquial o Església de Santa Eulàlia és un edifici de le veïnat de Santa Eulàlia de Puig-oriol al municipi de Lluçà, dedicada a santa Eulàlia de Mèrida. Es tracta de la segona església del poble, construida en els segles xvi-xvii qua ...\nPetita església de planta rectangular, situada dalt una elevació a 844 metres daltitud, en la part nord del terme de Lluçà en un apèndixs entre els termes dAlpens i Boatella. La façana principal no presenta cap element important, en el portal den ...\nSant Adjutori dOristà\nEdifici de planta rectangular a dues vessants amb el carener perpendicular la façana. No presenta els trets dun edifici religiós al restar adossada lermita la casa i compartir totes dues la teulada. la façana principal destaquen dos balcons i dos ...\nSant Sebastià dOristà\nEsglésia duna sola nau, sense absis i amb el teulat a doble vessant amb el carener perpendicular la façana principal. Murs de pedres irregulars arrebossats per lexterior i enguixats per linterior. la part esquerre de la façana, que presenta una p ...\nSant Gil de Rupit i Pruit\nCapella de planta rectangular coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular la façana, orientada a migdia. No té absis. la part esquerra shi ha adossat un cos annex coberta a una vessant. Un campanar despadanya amb campana, corona la faç ...\nSanta Magdalena de Rupit i Pruit\nCapella situada la banda de migdia de la població i voltada per la riera de Rupit. Està orientada de tramuntana a migdia, és de planta de nau única i un absis quadrangular on sobre una finestra rectangular. la banda de ponent hi ha tres grossos c ...\nSant Ponç de Sant Julià de Vilatorta\nSant Ponç de Sant Julià de Vilatorta és una obra del municipi de Sant Julià de Vilatorta inclosa en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nSant Roc de Sant Julià de Vilatorta\nSant Roc de Sant Julià de Vilatorta és una obra del municipi de Sant Julià de Vilatorta inclosa en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nEl grup dedificacions conegut com lesglésia de Nostra Senyora dels Àngels corresponen a una església i una casa adossada, utilitzable com a rectoria i com a casa de colònies. Aquest conjunt fou construït sobre un important desnivell del terreny n ...\nSant Jaume de Sant Martí de Centelles\nEdifici duna sola nau coronada amb absis circular i orientada dest a oest seguint lorientació cristiana tradicional. La teulada de la nau és de doble vessant coberta amb teula aràbiga i la tècnica constructiva segueix lús del carreu de petites di ...\nCapella de Sant Nazari\nCapella aïllada en el Collet dels Gamarussos, prop del nucli del Veïnat de Dalt. És de planta quadrangular, duna sola nau, coberta a dos vessants amb teula àrab. la part posterior, hi té un campanar despadanya simple. Té adossades dues petites co ...\nCapella del Roser (Sant Pere de Torelló)\nEdifici religiós. Capella de nau única amb la façana orientada a ponent, de capcer triangular amb un fals òcul. El portal és rectangular, la part esquerra shi adossa la sagristia i a llevant i a migdia presenta grossos contraforts. És coberta a d ...\nCapella dedicada a Sant Roc i situada a frec del camí ral de Sant Pere de Torelló a Vidrà. És de petites dimensions, de nau única. La façana es troba orientada a ponent i la capçalera, sense absis, a llevant. Linterior és cobert amb volta i prese ...\nEdifici religiós. Capella adossada al mur de migdia de la façana del castell de Savassona. És de planta rectangular i duna sola nau. La façana es troba orientada a llevant i presenta un portal rectangular al qual saccedeix a través duns graons. D ...\nMare de Déu de la Salut de Tona\nCapella duna sola nau, coberta a doble vessant, amb contraforts a les parets laterals, grans finestrals darc de mig punt entre els contraforts i una porta principal amb un arc carpanell de cinc punts, que recolza sobre una imposta decorada amb mo ...\nL Església de la Divina Pastora és una església parroquial ubicada la plaça Divina Pastora de la ciutat de Vic. És lúnica part que es conserva del Convent dels Caputxins de Vic. protegida com a Bé Cultural dInterès Local.\nEdifici religiós. La façana és extremament ornamental, amb un ampli portal rectangular flanquejat per columnes corínties amb arquitrau i frontó a sobre, on hi ha una imatge del Pare Claret, fornícules buides al mur i damunt el portal decoracions ...\nEdifici religiós. Capella de nau única amb la capçalera sense absis. Al mur nord de la nau hi ha una capella lateral adossada amb un campanar de torre que li fa despona, de planta quadrada, cobert a dues vessants i amb una finestra darc de mig pu ...\nSant Llàtzer de Vic\nEdifici religiós. Capella dedicada a Sant Llàtzer, patró dels leprosos. Petita capella de nau única amb absis marcat. Als peus de la capella hi ha el cor; és coberta amb volta de canó i el presbiteri és decorat amb pintures. la part esquerra hi h ...\nEs tracta duna petita capella de planta rectangular amb contraforts laterals, coberta amb volta de canó, així com un absis semicircular. Aquest absis va ser sobrealçat més tard, i és decorat amb un fris. La portalada daccés és darc de mig punt. P ...\nSant Andreu de Llimiana, o de la Serra és una església romànica del segle xi, en ruïnes: només sen conserven els absis, dos absis bessons. El lloc ha estat netejat en diverses avinenteses pels veïns de Llimiana. Pertany al terme municipal de Llim ...\nSant Salvador del Bosc, o de Montsec és una església romànica del segle xi, situada a més de 1.200 m daltitud, en un replanet del Bosc de Llimiana, en ple Montsec de Rúbies. Pertany al terme municipal de Llimiana, del Pallars Jussà. Malgrat ser c ...\nSanta Maria de Castelló dEncús\nSanta Maria de Castelló dEncús, fou lesglésia parroquial del poble de Castelló dEncús del terme de Talarn, la comarca del Pallars Jussà. Davant la manca dun títol fefaent, es pot considerar documentada la pertinença de Castelló a lorde de Sant Jo ...\nSanta Maria de Llimiana és una església parroquial romànica del segle xi, tinguda com la més gran i espectacular de tot el Pirineu. Està situada la vila de Llimiana, del terme municipal del mateix nom, al Pallars Jussà. Aquesta església va córrer ...\nSant Josep de Cal Baró\nLa capella de Sant Josep és la capella particular de Cal Baró, de Bóixols, en el terme municipal dAbella de la Conca, la comarca del Pallars Jussà. Com la casa de Cal Baró, en la qual està integrada, aquesta capella és al nord de la carretera L-5 ...\nSanta Àgueda dAbella de la Conca\nLesglésia de Santa Àgueda dAbella de la Conca és una església moderna construïda al Cap del Pla dAbella, al sud del nucli vell del poble dAbella de la Conca, al municipi del qual pertany, la comarca del Pallars Jussà. Està situada a lEspiguet, al ...\nMare de Déu del Rosari de Casa Miret\nLa Mare de Déu del Rosari de Casa Miret és una capella situada dins la finca de Casa Miret, al municipi de Castell de Mur protegida com a Bé Cultural dInterès Local.\nSanta Maria de Pessonada és lesglésia parroquial del poble de Pessonada, del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussàa lantic terme dHortoneda de la Conca. Està situada al bell mig del poble, en el costat de llevant del carrer principal ...\nMare de Déu de la Pietat de Palau de ..\nMare de Déu de Montserrat de Fígols d ..\nCapella de Montserrat (Sant Joan de l ..


La unitat, per fer què? | Coordinadora Comarcal de La Selva\nInici » La unitat, per fer què?\nLa unitat, per fer què?\nEntrada publicada a El blog el 25/03/2014 per Jaume Soler.\nEls que creiem en la dialèctica com un element fonamental del joc polític, no ens angoixa ni poc ni molt la complexitat d’un procés d’alliberament com el que viu i protagonitza ara mateix el poble català. De fet, aquesta complexitat és, en darrera instància, l’expressió més reeixida de la vitalitat del procés i la prova fefaent que avancem. Malfiem-nos sempre de la linealitat simplista!\nHumanament podem entendre que hi hagi qui converteixi cada dubte en un esgarip, qui de cada dificultat en culli un desencís, però políticament és una frivolitat inacceptable.\nUn dels temes més recurrents i alhora més controvertits de la dificultat llibertària és el de la unitat i molt especialment el de la unitat partidària.\nD’èpoques de democràcia feble i manipulada com les que ens ha tocar viure hem heretat una concepció errònia i simplista del concepte. Massa sovint confonem la unitat amb la uniformització, tot atorgant als partits responsabilitats que els superen, altrament no serien partits.\nA cada pas significatiu del procés sobiranista -especialment si és electoral- sentim la mateixa tornada -unitat, unitat!- i quan els partits segueixen fent via amb les seves pròpies cantarelles, ens indignem i fins i tot, a voltes, els bescantem. No cal. No toca companys!\nEn un procés com l’actual, la unitat desitjable i necessària s’expressa en la transversalitat que sí assumeix i practica el moviment social -no pas sense dificultats, és clar- a través de la unitat d’acció, respectant la pluralitat que ni volem ni podem negar sinó volem caure en el parany de l’idealisme eixorc, que només aprofita a les elits.\nPerò encara hi ha una interpretació de la unitat encara més perillosa pel joc democràtic: la que pretén -obertament o solapada- fer un transvasament de les competències irrenunciables del poble -llur sobirania- cap els instruments de simple representació. La unitat ha de ser-ho d’acció en totes i cadascuna de les lluites populars per tal que totes les sensibilitats i necessitats de les majories hi surtin guanyant.\nNomés en els moments culminants del procés necessitarem ineluctablement la unitat partidària i per tant l’haurem d’exigir. I això serà l’endemà del referèndum i a partir de la conjuminació perfecta de les funcions i responsabilitats entre el moviment social i les institucions.\nMentrestant fem via des de la pluralitat innegable i imprescindible, tot convertint la intel·ligència política i la generositat personal en el principal desllorigador dels reptes i les contradiccions del procés.\nArbúcies, 25 de març del 2014\n← Mobilització permanent\nLa recta final →


Barrinadora del gerani – El medi natural del Bages\nLa papallona o barrinadora del gerani (Cacyreus marshalli) és una papallona de la família dels licènids (= Lycaenidae), la família de les blavetes i les morenetes, especialitzada en alimentar-se dels populars geranis ornamentals, les plantes del gènere Pelargonium.\nL’adult és una papallona petita amb l’anvers de les ales de color marró uniforme, amb fímbries en tauler d’escacs al volt i un apèndix estret o cueta a les ales posteriors acompanyat d’un ocel negre encerclat en blanc situat poc més endins. El revers de les ales és d’un marró més clar barrejat amb bandes fosques i segments blancs.\nL’eruga és verda, exactament del mateix color que les tiges dels geranis, amb una línia granat al dors i pèls llargs blancs. La papallona femella pon els ous directament a les fulles i flors dels geranis. Després de l’eclosió de l’ou, l’eruga nounada perfora el gerani i es fica a la tija que va devorant interiorment. Quan l’eruga és grossa, pot ser que foradi la tija i es mostri a la superfície; és llavors quan s’aprecien els estralls que ha causat. La crisàlide es manté també al gerani. La papallona femella té una rara habilitat per descobrir els geranis cultivats entre els jardins i les cases, on anar a fer la posta.\nLa papallona o barrinadora del gerani –segons si ens referim a l’adult o a l’eruga- és una espècie originària de Sud-àfrica, igual com el gènere Pelargonium que comprèn tots els geranis cultivats com a ornamentals. Els geranis silvestres, en canvi, s’agrupen al gènere Geranium i no són atacats per la barrinadora del gerani. L’any 1989 es va detectar la barrinadora del gerani a Mallorca i posteriorment s’ha anat trobant arreu de Catalunya. Aquestes fotos obtingudes a Manresa testimonien que la barrinadora del gerani és també entre els geranis de la comarca de Bages.\n[fotos Jordi Badia (1ª, 2ª i 3ª) i Montserrat Porta (4ª, 5ª i 6ª)]


Enhorabona, has trobat la millor oferta per The north face Arctic Parka II. A trekkinn trobaràs el millor equipament esportiu de muntanya. I també podràs rebre els millors consells i recomanacions del nostre equip d’experts en muntanya. Posem al teu abast tota la informació dels productes, característiques tècniques, opinions d’altres clients, etc. perquè puguis escollir exactament el producte que necessites. I et facilitem varis filtres perquè comparis les ofertes en milers de productes de Jaquetes.


28 Gener 2022 | Eduard Garcia Molina | Societat\nEl primer que s'ha fet públic ho hauria fet la Nit de Nadal en exposició pública pel que fa a la Planta Solar Fotovoltaica (PSF) “PSF SAFARICH”, que buscaria ubicació entre els termes municipals de Biar i la veïna localitat de Castalla a esquenes del Reconco, terrenys per a la pròpia planta i la seua infraestructura d'evacucació amb una potència 43,2 MW. L'empresa que hauria fet la sol·licitud és ES GENERACIÓN VERDE 2 S.L., amb seu social a la ciutat de València. La instal·lació està projectada als marges de la carretera CV-80 a la zona coneguda com "Rambla de la Torre", on estaria prevista la instal·lació dels panells solars fotovoltaics -terme municipal de Biar-, mentre que a la zona 2, coneguda com "Barranc de Bodegueta"-terme municipal de Castalla- estaria previst la construcció de la subestació elevadora, que comptarà amb un transformador que elevarà la tensió de 30 a 220 kV. Es pot dir que els panells serien visibles des de la carretera que utilitzem per anar direcció a Saix, a la part de l'esquerra anant cap a esta localitat.\nSegons la documentació pública que consta i al no superar els 50 MW de potència la competència seria autonòmica, i hauria de ser la Direcció General d'Indústria, Energia i Mines de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball qui hauria de donar l'autorització, mentre que per la part ambiental tindria la competència la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Tot i això cal tindre en compte que es veurien afectades terres de conreu, concretament d'olivera i cereal.\nPel que fa a la inversió seria d'un total de 24.569.467 € per part de l'empresa. La instal·lació estaria composada d'un total de 90.828 mòduls fotovoltaics de 550 Wp, que anirien muntats sobre 2.523 seguidors a un eix connectats a 12 inversors, que suposaran una potència nominal de 43'2 KW. La potència haurà d'anar connectada mitjançant línia subterrànea de 30 kV entre la planta fotovoltaica i la subestació SET Safarich 220/30 kV de 2'2 Km de longitud pel que fa al cablejat. Finalment, el punt de connexió de la central amb la xarxa es farà amb la subestació "Castalla 220 kV". D'altra banda i des de la seua publicació es va obrir un període de trenta dies hàbils d'al·legacions contra l'aprovació del projecte.\nEn tot cas, si finalment es porta a terme la instal·lació tindrà una implantació al terme municipal de Biar de 50 hectàrees (500.529 m2), mentre que a Castalla en serien 20'31 hectàrees (203.088 m2), mentre que una tercera parcel·la quedaria sense ús, un total de 16'37 hectàrees (163.717 m2) repartides entre els termes d'Onil i Biar, segons consta en la documentació. En tot cas si es vol ampliar la informació es pot fer a través de la documentació publicada en la web de l'Ajuntament de Biar.\nL'article té 425 lectures\nFotovoltaiques, Energies renovables


Nosaltres - Menu&Menu\nMENU & MENU és un projecte de restauració singular que cuina per a tu ¡, perquè gaudeixis de nou dels migdies i les petites pauses. Per oferir-te un servei personalitzat i proper, comptem amb un equip excel·lent que estarà encantat de fer-te sentir com a casa.\nEls restaurants MENU&MENU es caracteritzen per comptar amb espais moderns amb un disseny pensat per a menjar de manera confortable i oferir plats casolans elaborats amb aliments frescos de qualitat. En els dos establiments MENU & MENU, que compten amb elaboració i acabat dels plats a la vista de client, disposem tant d’acollidores zones d’interior com d’àmplies terrasses per viure els migdies a l’aire lliure en qualsevol època de l’any.\nLes nostres propostes de menús s’inspiren en la cuina de mercat a base de bon producte cuinat de manera tradicional i seguint la base de la dieta mediterrània. A la carta de plats de migdia destaca l’oferta variada de receptes saludables per cuidar-te, delicioses amanides i especialitats a la brasa.\nA més de la degustació de menú en els propis restaurants, podem oferir-te els plats de la carta a través del servei de take away, amb una àmplia varietat de propostes, assortiment d’esmorzars i cafeteria.\nMenú diari amb amanides, plats tradicionals i especialitats a la brasa.\nServei en el propi establiment i en modalitat de take away.\nServei de càtering: coffee breaks, aperitius, dinars d’empresa, celebracions i esdeveniments corporatius, elaborats en aquest cas tant des de les cuines dels restaurants com de la nostra pròpia cuina central, sota la coordinació del nostre responsable de conceptes culinaris.\nEls més de 50 anys de trajectòria en la restauració ens arrelen a la tradició, als plats casolans de tota la vida. La professionalitat del nostre equip i l’esperit d’innovació ens porta a reinventar-nos i a buscar solucions que et facin la vida més fàcil. Ens agrada estar atents a tot el que ens compteu per avançar junts cap a un MENU & MENU nou cada dia, amb un servei càlid i dinàmic alhora.\nLa nostra història es va iniciar a la localitat barcelonina de Sant Cugat amb un senzill bar de menjars, el Compostela. Obert el 1968, molt aviat es va convertir en punt de trobada i tot un referent en els anys 70 gràcies als plats de Maribel i a l’esperit emprenedor de Pepe. El nom, triat en homenatge a les arrels gallegues d’aquesta firma familiar, és l’origen tant de Campos Estela, la marca des de la qual oferim servei d’integral de menjador en escoles i residències de gent gran, com del projecte MENU&MENU, amb el qual oferim els nostres serveis a empreses i clients particulars.\nDesprés d’una llarga trajectòria, seguim amb la mateixa il·lusió del primer dia. Amb la segona generació al capdavant dels projectes de restauració i un equip de professionals que transmeten il·lusió per la seva feina, seguim avançant en el projecte cap a uns restaurants més bons, saludables i sostenibles a través del contacte diari amb tots vosaltres.


L’avinguda Joan Martí o el cèntric carrer encampadà que s’omple de ‘pisos-negoci’ - Altaveu\nEn bona part, l’increment d’activitat estava promogut per la creació de societats fomentada per dues gestories persones vinculades a les quals van ser detingudes dimarts a primera hora\nD’un temps ençà, i de forma sorprenent, l’avinguda Joan Martí d’Encamp, més aviat trista, ha acumulat una activitat comercial impensable fa pocs anys. Una activitat, però, que no transcendia ni transcendeix al carrer. Es queda en pisos. Rere aquest increment suposat de moviment econòmic s’hi amaguen les maniobres d’un parell de gestories del mateix carrer. De la mateixa avinguda. Almenys dues persones vinculades a aquests establiments van ser detingudes dimarts passat. Cap de les dues, però, no figura entre els responsables legals dels negocis. D’arrestos encara n’hi va haver un tercer en una operació judicialitzada i sota secret de sumari que podria respondre a una investigació sol·licitada per les autoritats franceses que combaten la immigració il·legal.\nMalgrat el secretisme que regna amb tot plegat, hi diverses coses clares. Els detinguts van ser tres. Els arrestos es van produir a primera hora del matí de dimarts. Entre les 8 i 2/4 de 9 del matí la policia va detenir per ordre judicial tres residents francesos que porten ja diversos anys establerts al Principat. El cos d’ordre va disposar de les 48 hores preceptives de detenció, en les quals els tres homes van estar-se al despatx central. Tots tres van passar a disposició judicial dijous i van quedar lliures. Les condicions amb què van recuperar la llibertat no han transcendit.\nEn el marc d’una operació judicialitzada, la policia va arrestar tres residents de 43, 58 i 65 anys que van quedar lliures dijous, no se sap en quina situació processal, després de passar a la Batllia\nLa investigació, dirigida per la batlle Canòlic Mingorance i centrada en el tràfic il·legal de treballadors, la realitzen dos grups diferents de policies. D’una banda els especialistes en immigració i, de l’altra, els experts en blanqueig. Als tres detinguts, de 43, 58 i 65 anys respectivament, se’ls imputen, almenys, quatre delictes diferents: tràfic il·legal de persones per a la seva explotació laboral; blanqueig de capitals; falsedat documental; i tot plegat fent-ho en associació il·lícita. En el marc del treball dels investigadors, i més enllà de les detencions, també s’han practicat alguns escorcolls. Les dues gestories encampadanes directament o indirectament relacionades amb els fets haurien rebut la visita dels investigadors durant la jornada de dimarts. Un establiment està a tocar de l’altre, com aquell que diu.\nLes dues es dediquen, en gran mesura, a crear societats i gestionar els permisos de tot tipus per a persones que es vulguin establir al Principat o hi pretenguin invertir. En gran part, l’increment d’activitat comercial a l’avinguda Joan Martí d’Encamp es deuria a la feina duta a terme per aquestes gestories. No directament si no a través de les societats que han estat creant els darrers temps. Els darrers mesos i una mica més i tot. El que sembla clar és que molts immobles, habitatges, que han anat quedant buits a la zona han estat llogats via aquestes gestories.\nNo directament per la vinculació amb aquests establiments, però fins i tot el comú encampadà havia detectat un inusual increment d’alta d’activitat comercial en pisos de l’avinguda. I en la immensa majoria de les ocasions, els cognoms de les persones que suposadament posaven en marxa el negoci o eren francesos o eren russos. Això va generar sospites a la corporació, però les fonts consultades no han pogut concretar si aquest fet ha tingut res a veure en l’esclat de la investigació, que sembla més encarada al fet de donar resposta a la cooperació policial i judicial sol·licitada per França. De fet, els tres detinguts són francesos, com s’ha dit.\nEls tres nacionals francesos inicialment apressats van ser acusats, almenys, de tràfic il·legal de persones per a l’explotació laboral, blanqueig de diners, falsedat documental i associació il·lícita\nDos dels arrestats tenen vinculació directa amb les esmentades gestories. Són persones amb forta implantació ja al Principat. L’home de 43 anys, per exemple, formaria part de la junta directiva de la PIME i, més enllà del vincle amb l’establiment encampadà, també apareix vinculat a un negoci d’assessorament comptable i fins i tot legal que formalment està domiciliat al Centre de Negoci d’Escaldes. Seria, sobre el paper, i més enllà de les seves pròpies activitats, l’enllaç al Principat d’un bufet d’advocats amb seu central a Barcelona i que opera, per exemple, a Pequín (Xina) o a l’Índia (Nova Delhi). I que té en l’assessorament societari i laboral dos dels seus forts.\nL’arrestat de 58 anys seria, segons les fonts consultades, qui tindria el vincle clar amb la segona de les gestories de l’avinguda Joan Martí encampadana afectada per l’operació judicial. Aquest home, que no amagaria els darrers temps de dur un ritme de vida força alt, hauria tingut també una vinculació directa, per exemple, amb l’organització d’algunes de les edicions del Poblet de Nadal promogut pel comú d’Andorra la Vella. Del tercer detingut, de 65 anys, les fonts consultades no n’han sabut fixar la connexió exacta amb els altres dos però sí que hauria estat vinculat a una empresa de tecnologia d’àudio establerta a Escaldes i amb una firma d’implants protèsiques radicada a Tolosa.\nRecobrada la llibertat, però amb la investigació encara oberta, judicialitzada i sota secret, caldrà veure com evoluciona. I caldrà comprovar si l’activitat comercial en pisos de l’avinguda Joan Martí d’Encamp es manté. El que està clar és que la domiciliació de noves societats permetia justificar una necessitat de permisos de treball. Les empreses, presumptament, necessitaven personal. I amb els papers en regla en l’entorn europeu ja era més fàcil moure’s pel continent. I així, consideren els investigadors, en part s’introduïa immigració a Occident. És probable que el suflé econòmic que ha viscut sobre el paper el cèntric vial encampadà es desinfli com quan es punxa una bombolla.


Canvis fiscals – L'AURORA – organització marxista\naruizme 19/12/2019 EDITORIALS\nL’acord entre el govern de la Generalitat (JxCat, ERC) i CatComú en la fiscalitat és un modest pas que facilita l’aprovació dels Pressupostos 2020. El fet d’incrementar una mica els ingressos amb diners de l’1,5% de la població que més en te és una bona mesura política. Ara bé, el fonamental és que les despeses s’encaminin a revertir les retallades que malmeten serveis públics bàsics i drets universals.\nSi bé va ser el govern tripartit -liderat pel PSC, amb ERC i ICV-EUiA- qui va encetar les retallades, les mesures procedien de les imposicions de la UE i del govern estatal del PSOE, encoratjades i votades per CiU al Congrés. Tanmateix va ser amb el govern de Mas de CiU, a finals de 2010, quan es fomentà l’escalada retalladora i privatitzadora.\nEn aquest context endimoniat és quan el PDECat es veu obligat a cedir i acceptar canvis fiscal que gravin a l’1,5% de la ciutadania més adinerada. També cau el tabú, que s’esventava a CatComú, de cap acord ni foto amb el PDECat i els del “3%”.\nLa propaganda governamental, des de la vicepresidència d’ERC, assenyala els criteris de «Progressivitat, fiscalitat verda y fiscalitat justa». CatComú i ECP fan bandera de que es tracta d’una “fiscalitat justa i verda” pels Pressupostos, un “mur contra les retallades”. Anem a pams, es tracta de revertir-les. Va bé recordar que una de les propostes del moviment 15-M del maig de 2011 fou l’eliminació de les SICAV.\nTambé cal introduir en la conjunció astral, en que ERC apareix com eix dels acords, que la capacitat fiscal de la Generalitat es limita al 15% dels ingressos, doncs només pot actuar en els impostos cedits o propis. Què farà ECP sobre el govern estatal referent al 85% restant?\nPer completar el panorama la CUP assenyala que la majoria de propostes adoptades eren seves, però denuncia que el govern hagi preferit un pacte amb CatComú en comptes de la majoria independentista (JxCat, ERC, CUP).\nLes Marees Pensionista, Blanca, la Comunitat educativa, la Renda garantida, l’emergència feminista i climàtica, l’habitatge, els sectors socials, els de les cures i unes condicions de treball que no davallin en la precarització, són les que han de marcar les polítiques a fer.


No ha passat res des de Sant Jordi? – El xut de l'òliba\nJaume - 1 d'Agost de 2017 29 d'Abril de 2018\nNo ha passat res des de sant Jordi? Fem memòria, ara que no som en la voràgine de notícies triomfals i triomfalistes. Recordeu? L’Associació d’Editors en Llengua Catalana, amb altres institucions gremials del món de l’edició, es va reunir amb el dia de sant Jordi amb la sots-presidenta espanyola Soraya Sáenz de Santamaria, aleshores en plena gira per Barcelona (recordeu que havia muntat un despatx i tot!). La presidenta de l’Associació, la Montse Ayats, es va desmarcar de la invitació a la presidenta, i va afirmar aleshores que la junta de l’AELC havia decidit prioritzar el reconeixement del dia de Sant Jordi com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat, abans de tenir en compte la complexa situació política del país. La sotspresidenta de l’Associació, Isabel Martí, de La Campana, va dimitir de les seves responsabilitats, perquè va prioritzar en sentit exactament invers. Aquesta posició, d’una dignitat i d’una coherència exemplars, va ser qualificada per Santi Vila, aleshores conseller de Cultura com a “irada, comprensible i humana”.\nIndependentment del dret que tots tenim a equivocar-nos, fins i tot els editors en llengua catalana, el reconeixement dels errors és, a més de necessari, elegant. I del que no hi ha cap mena de dubte és que la dimissió de Isabel Martí va ser ben valorada per molta gent que tenim el vici de llegir en català (donant de menjar als editors en llengua catalana, diguem-ho com qui no vol la cosa). Tot i que segur que se’m veu el llautó, i es fa notar que jo tampoc hagués anat a la recepció, del que no hi ha dubte és de que un fet d’aquestes característiques es mereix alguna cosa més que el silenci per resposta. Estic segur que la Isabel Martí, o, en qualsevol cas, molts lectors en català, voldrien saber per boca dels editors les circumstàncies d’aquella discussió a la Junta que va decidir prioritzar el fi i desatendre les formes, maquiavèlicament parlant.\nDoncs no busqueu res al web dels editors en llengua catalana. A cap notícia es parla de cap dimissió, no s’agraeix la feina feta per una de les mes constants i exitoses editores en llengua catalana, no es donen traces del debat a la reunió de la Junta que va decidir equivocar-se ni res de res. Con si no hagués passat mai. Bé, si… hi ha una carta oberta de la presidenta i dels dos vicepresidents d’ara. La primera meitat de la carta va destinada a explicar què ha fet l’associació d’editors en relació a aquella campanya de foment de la lectura que el senyor Collboni, aquest de l’extrema dreta de la foto, volia promoure amb l’ajut d’en Cristo Mejide. La segona, per explicar que, tot i haver anat a l’acte de la Soraya, no sabien ben bé ni què hi feien ni perquè hi eren. Diuen que la Cambra del Llibre vol que Sant Jordi sigui Patrimoni Immaterial de la Humanitat. De moment ho porten molt en secret, perquè la iniciativa no té cap web pròpia ni surt a la web de la Cambra (que diu que en són promotors). De fet, si no hagués vingut la Soraya, ni ho sabríem! De manera que, com diuen a la seva terra, (lo cortés no quita lo valiente), li agrairem que hagi facilitat que aprenguéssim una cosa més i poguéssim anar a dormir tranquils i amb la feina feta.\nCom deu dormir la Isabel Martí… editant bons llibres, aconseguint èxits de crítica, de públic i d’armilla sense menystenir la qualitat i sense haver de llepar culs…\nPel que fa als altres, ja ho diu la dita: Muts i a la gàbia!\nNo sóc de Tossa, però hi dormo


L'AQU aprova tres màsters universitaris de Blanquerna FCRI\nEnviat per andreadt el dt., 06/30/2015 - 13:40\nL'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU) ha autoritzat els nous plans d'estudis de tres màsters universitaris en Comunicació de la Facultat de Comunicació i Relacions Interancionals Blanquerna.\nProfessora Carme Basté, Premi d'Honor del Publifestival 2015\nEnviat per andreadt el dl., 06/22/2015 - 17:58\nLa vicedegana d'Empresa i Innovació de Blanquerna FCRI, Carme Basté, ha estat guardonada amb el Premi d'Honor del Publifestival 2015, en reconeixement a la seva «gran aportació social al llarg de la seva trajectòria professional».\nEstudiants participen en el GENSummit\nEnviat per andreadt el dj., 06/25/2015 - 12:03\nDel 17 al 19 de juny, es va celebrar, al CCCB, la conferència anual del Global Editors Network, un important congrés sobre innovació en periodisme. Es tracta d'una comunitat de més de deu mil periodistes de tots els àmbits: diaris, ràdios, televisions i proveïdors de continguts web.\nEstudiants de Blanquerna FCRI es graduen a Santa Maria del Mar\nEnviat per andreadt el dt., 06/16/2015 - 11:46\nEls estudiants de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna van celebrar l’acte de graduació a la basílica de Santa Maria del Mar de Barcelona.\nDiplomatic Francesc Vendrell investit doctor Honoris Causa\nEnviat per andreadt el dl., 06/15/2015 - 09:48\nEl diplomàtic català, Francesc Vendrell i Vendrell, ha estat investit doctor Honoris Causa per la Universitat Ramon Llull, a proposta de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna.\nDocumentals fets a Blanquerna FCRI reben reconeixement\nEnviat per andreadt el dc., 06/10/2015 - 11:18\n«Glance Up», «Mar de Fons» i «Dinosaurios» són tres dels documentals fets per estudiants de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna que han rebut reconeixement en diferents festivals de cinema.\nEnviat per andreadt el dc., 05/20/2015 - 16:13\nL'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU) ha autoritzat els nous plans d’estudis dels graus en Comunicació de la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna.\nBlanquerna FCRI participa al Unesco World Press Freedom Day\nEnviat per andreadt el dj., 05/07/2015 - 20:35\nEnguany, la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna va participar en una sèrie d’actes al Unesco World Press Freedom Day, celebrat a Riga, Letònia, en el marc del projecte MedMedia.\nEnviat per andreadt el dj., 05/07/2015 - 18:15\nPer tercer any consecutiu, del 3 al 7 de juny, l’Open Knowledge Foundation-es organitza l’esdeveniment de periodisme de dades de referència a l’Estat.\nTEDxBlanquerna arriba per parlar de #FacingChange\nEnviat per andreadt el dj., 04/30/2015 - 17:35\nLa Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna celebra el pròxim dimecres 6 de Maig de 15.30 h. a 20.30 h. les primeres jornades TEDxBlanquerna en què speakers de diversos àmbits del coneixement compartiran les seves experiències i punts de vista.


Hasél i Tarrés per la transformació social - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nHasél i Tarrés per la transformació social\njordi sardans 22.11.2018 | 00:04\nEl Cosmògraf es va iniciar al Casino amb una conversa entre el raper lleidatà Pablo Hasél, a punt d'ingressar a presó pel contingut de les seves cançons, en un estat sense llibertat d'expressió, i el músic manresà de Gossos Natxo Tarrés. Conscients de la seva feina com a palanca transformadora de la societat, van debatre sobre l'art i la cultura com a eines d'aquest canvi, per facilitar un posicionament social. Un i altre, enmig d'una certa dispersió, van oferir propostes per fer front a un Estat espanyol que no consideren democràtic. Tots dos van posar Cuba com a exemple, en el sentit que la seva població té un bagatge cultural més alt que la de l'Estat espanyol. El comunista Hasél va afirmar que cal una revolució perquè no es faci apologia del masclisme i evitar que cantants de reggaeton en facin de la violació. L'art no s'ha de conformar a reflectir la realitat sinó que ha de ser un martell per donar-li forma. Tarrés va criticar l'aparell administratiu que encarrila determinades polítiques sense saber treballar la transversalitat, ja que els departaments no tenen en compte les visions àmplies ni de vasos comunicants, per exemple entre cultura i ensenyament. Esparvera veure com el gruix de la cultura se'n va a les elits: Liceu i Auditori gaudeixen de tres quartes parts del pressupost. Així és difícil que la cultura arribi a tothom. I es va preguntar: si volem una societat menys atomitzada, perquè no s'inverteix més en escoles musicals als nostres municipis?\nHasél va insistir en la idea que «mai no hem sortit del feixisme, ni es valora el treball dels artistes. Mentre a nosaltres ens menyspreen, paradoxalment, fan que una minoria d'artistes siguin rics. Els està bé que qui es manifesta contra el règim, com Willy Toledo, visqui al marge de la societat. No només se li tanquen portes, sinó que el posen al punt de mira de possibles agressions feixistes. Les opinions com a artista, contràries al règim, són castigades. Que Rafa Nadal es manifesti del PP i de la monarquia, té premi». En aquest sentit, considera surrealista la situació de cantants exiliats per les seves cançons, quan hi ha nazis que manifesten obertament que cal assassinar immigrants o homosexuals. Hasél va explicar la seva experiència personal, que li ha servit per madurar com a persona, amb barreja d'emocions i impotència. Com Valtònyc, han contribuït a posar el debat sobre la taula, perquè l'Estat es comenci a treure la careta democràtica, com va passar amb l'1-O. «Cada dia hi ha més persones que s'adonen que no estem en un Estat democràtic». És conscient que qualsevol transformació o revolta implica esforç i patiment: «Estic disposat a anar a la presó per fer mal a la imatge de l'Estat que vol silenciar el nostre missatge». El règim s'anirà afeblint, però «morirà matant, perquè és feixista».\nSi alguns dormen al carrer i d'altres viuen en cases luxoses és perquè hi ha uns culpables. «Em genera ràbia, em desfogo i dono a conèixer aquestes injustícies. Ara l'Estat té una crisi de règim profunda que es manifesta amb el 15-M o l'1-O a Catalunya, i té necessitat d'atemorir els que li porten la contrària». En aquest sentit, Tarrés recorda els concerts de la Pista Castell dels anys 80 i 90, organitzats per l'esquerra independentista, els empresonaments sense judici del jutge Garzón durant els Jocs Olímpics del 92, tot i que part de la societat visqués d'esquena al tema. «La falta de solidaritat en el món artista, que és molt individualista, juntament amb la por, fa que la societat vagi permetent aquestes salvatjades, com els presos polítics», diu Hasél. Recorda que la repressió de l'Estat va sufocar la revolta popular de l'1-O, «on el sí va guanyar clarament en favor de la independència, però l'actitud d'alguns polítics va desmobilitzar molt i van fer perdre el poder que teníem». Tarrés va parlar d'interdependència, però també de dret a decidir. Hasél va criticar l'actitud del PSOE i de franquistes com Fraga que «van vendre la farsa anomenada Transició com si fos un pas cap a la democràcia». Enmig d'un ampli debat i entre altres idees, Tarrés va qüestionar que la ciutadania viu amb molta comoditat esperant que els altres facin; així no som capaços d'aplicar la transformació social de la República.


L’Ajuntament obre un procés participatiu per redefinir les festes patronals de Santa Margalida | Ajuntament de Santa Maria del Camí\nInici › Festes i cultura popular › L’Ajuntament obre un procés participatiu per redefinir les festes patronals de Santa Margalida\nLa trobada serà dilluns 28 de maig a les 20h a Ca s’Apotecari\nLa Regidoria de Festes, Joventut i Esports ha organitzat una trobada oberta a tots els veïnats de Santa Maria amb l’objectiu de debatre, repensar i millorar les festes de Santa Margalida.\nLa trobada, que es farà el dilluns 28 de maig a les 20 h a Ca s’Apotecari, servirà per recollir les idees i opinions dels veïnats així com la valoració d’algunes noves propostes que ha presentat la comissió municipal de festes.\nVine i digues la teva! Tenim molt per decidir.\n‹ Preinscripcions i matriculacions Escola de Música Andreu Torrens curs 2017/18\nL’Obra Social “la Caixa” dóna un cotxe a la Residència de Persones Majors de Cas Metge Rei ›


Una desena d'empreses catalanes aplicaran el currículum cec per trobar personal - Diari de Girona\nUna desena d'empreses catalanes aplicaran el currículum cec per trobar personal\nLes societats seleccionaran nous treballadors valorant únicament a la primera fase els mèrits i les capacitats dels candidats sense conèixer el seu nom o sexe ni poder veure la seva fotografia\nacn/ddg 09.09.2017 | 07:13\nDolors Montserrat. juanjo martín/efe\nUna desena d'empreses catalanes, d'un total de 78 d'àmbit estatal, començaran a implantar aquesta tardor el currículum cec, és a dir, la selecció de personal que a la primera fase valora únicament els mèrits i les capacitats dels candidats en no mostrar dades com ara el nom, el sexe o la fotografia. Així ho va explicar la ministra de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat, Dolors Montserrat, que no és partidària de regular aquest tipus de currículum perquè considera que s'ha de fer una «transformació» de la societat que no es pot produir amb obligacions, però ho veu com una bona eina per arribar a «la igualtat real». Per això, Montserrat va fer una crida a les empreses perquè s'hi sumin.\nLa ministra va explicar que els propers mesos es concretaran els protocols d'implementació d'aquest currículum cec en funció de la mida de l'empresa per garantir-ne el bon funcionament a qualsevol companyia independentment del nombre de treballadors que té. Montserrat també va explicar que sumar-se al currículum anònim és un mecanisme voluntari, tot defensant que cal que sigui una mesura «transformadora» per arribar a creure que es pot arribar a la «igualtat real», després de la jurídica.\nPer a Montserrat, encara hi ha una «bretxa» per exemple, en qüestions salarials, i va defensar que poder potenciar el mèrit i les capacitats a les primeres fases de selecció de personal, tot i que sigui el directiu qui esculli entre els finalistes, ha de permetre modificar aquests comportaments i eliminar estereotips que provoquen desigualtats entre homes i dones.\nLa ministra també va destacar que actualment a l'estat espanyol hi ha més dones cotitzant que no pas homes. Per incentivar les empreses, el ministeri ja preveu distintius com són els segells d'empresa lliure de violència de gènere o un segell d'igualtat.


Montserrat Caballé presenta a Montclar “Opera Zombi” un espectacle post-mortem – Berguedà Online\n28/02/2019 Redaccio\t0 Comments\nEl cementiri de Montclar no convida massa a anar-hi de visita.\nL’Ajuntament de Montclar ha anunciat a “bombo i plateret” aquest matí, que el dissabte 9 de març, la coneguda soprano Montserrat Caballé actuarà al poble.\nLa notícia ha sorprès molt, sobretot, perquè la mítica cantant d’òpera, va morir a l’octubre de l’any passat. Però segons ha explicat la regidora de cultura i voodoo de Montclar, això no serà un impediment per a dur a terme l’actuació: _Ja fa dies que ho preparo. Estic realitzant una sèrie de rituals al cementiri on està enterrada la Montse. És un concert que no haguéssim pogut pagar en vida seva, però és clar, els morts, com que no poden donar-se d’alta a la seguretat social, no cobren…\nEls pocs habitantsque hi ha poble, no ho acaben de veure clar. Una veïna expressava la seva preocupació a Berguedà Online: _Jugar amb els morts no és cosa de broma. Em fa por que això acabi molt malament…\nDavant la preocupació veïnal, la regidora ha reconegut que hi ha riscos, però assegura que val la pena: _Es cert que la cosa podria sortir malament i desembocar en una apocalipsi zombi. Però sigui com sigui, tindrem un bon espectacle.\nFrancesc Ribera “Titot” podria ser el nou cantant d’AC/DC\nCañita Brava actuarà al concert de Patum\nUn veí de Gironella va a treballar borratxo cada dia\n← El consell comarcal vol Chuck Norris per acabar amb la processionària\nLa corbata, perillosament en desús al Berguedà →


alcaldes.eu | “Innovació, Municipis i Persones: l’hora de les alcaldesses i dels alcaldes”\nINFORME – Esmorzar Alcaldes.eu - “Innovació, Municipis i Persones: l’hora de les alcaldesses i dels alcaldes”\n"La revolució tecnològica actual divergeix de les anteriors. Abans es produïen en un únic punt de la cadena de valor, però ara estem en canvis de tota la cadena de valor i cal una aposta decidida i a llarg termini per assumir tots aquests reptes"\n"Quan un està malalt va al CAP i si el facultatiu no el pot ajudar, el deriva a un especialista. Aquesta estructura organitzada serveix molt bé les necessitats socials de salut. Cal també una estructura organitzada per a la innovació, un sistema universal"\nAntonio Balmon també saluda els presents i recorda els orígens del Citilab. L’any 1995, explica, en uns terrenys mig desolats, i gràcies a l’impuls del Sr. Artur Serra, antropòleg, es va transformar un erm en el que actualment és un centre de referència en matèria d’innovació municipal i social. El barri va créixer al seu voltant. Des de la perspectiva, aleshores, de lluitar contra la clivella digital, s’ha aconseguit que tothom tingui accés a Internet. Però segueixen havent-hi altres clivelles. I el Citilab serveix per a fer tests i millorar les condicions de vida de les persones. A nivell escolar, s’han treballat temes d’addiccions, prevenció, seguretat, robòtica, creativitat, igualtat... La vida de les aules del Citilab està plena d’activitat. I no solament es tracta d’inventar, diu Balmon, sinó de transferir i aplicar les innovacions a la vida de la gent. L’equipament, a més, funciona les 24 hores del dia tots els dies de l’any. Aquesta és una aposta de servei municipal que va més enllà de la ciutat.


CIEs, l'infern dels sense papers - Nonada.es\nCIEs, l’infern dels ‘sense papers’\nELENA CÍVICO | 10/01/2012\nAra mateix hi ha nou Centres d’Internament d’Estrangers (CIE) en actiu en l’Estat espanyol, un d’ells a València. Són presons per a gent que no ha delinquit, persones que simplement no tenen el permís de residència en regla i que en molt casos acaben essent víctimes d’abusos. La Campanya pel…\nAra mateix hi ha nou Centres d’Internament d’Estrangers (CIE) en actiu en l’Estat espanyol, un d’ells a València. Són presons per a gent que no ha delinquit, persones que simplement no tenen el permís de residència en regla i que en molt casos acaben essent víctimes d’abusos. La Campanya pel Tancament dels CIEs reclama el seu desmantellament immediat.\nSalva Lacruz, membre de la Campanya pel Tancament dels CIEs a València Foto: Elena Cívico\nLa nit de Reis, els companys de cel·la d’Ibrahim Sissé presenciaren la seua mort en el CIE de la Zona Franca de Barcelona. Només unes hores abans, Salva Lacruz, membre de la Campanya pel Tancament dels CIEs, em contava que al carrer Sapadors de València s’ubica altra d’aquestes instalacions, “un camp de concentració, si em permets la demagògia» on retenen per ordre judicial a gent fins que s’organitzen les deportacions a Àfrica, Amèrica Llatina o Àsia.\nElles i ells no són delinqüents, puntualitza el portaveu de la Comissió d’Ajuda al Refugiat al País Valencià (CEAR PV), són persones que simplement no tenen el seu permís de residència en regla i que “en molts casos acaben essent víctimes d’abusos”.\nLacruz conta que a l’octubre va arribar a la costa d’Almeria un grup d’algerians, però com que estaven les dependències plenes els traslladaren a Sapadors. Ja en València, conta l’activista, intentaren escapar. Alguns ho aconseguiren però altres foren enxampats i tornaren al CIE. Allí, relataren els argelians, foren tancats en cel·les d’aïllament, sense aigua ni aliments, i se’ls va apallissar en diverses ocasions. En aquestes cel·les de càstig no hi ha càmeres, assegura Lacruz, però “nosaltres igualment notificàrem els fets al jutjat d’instrucció número 3 de València”, tot i que poc després alguns d’ells foren deportats al seu país.\nAllí, relataren els argelians, foren tancats en cel·les d’aïllament, sense aigua ni aliments, i se’ls va apallissar en diverses ocasions.\nLa situació d’indefensió és molt evident, sentència. “Baixar de la pastera, ésser detingut, que se t’incoe una ordre d’expulsió i què, després de passar pel CIE, acabes deportat havent estat víctima en alguns casos d’irregularitats en el tracte, acaba tenint unes conseqüències psicològiques molt greus per a la víctima i esdevenint en una situació d’impunitat per a l’agressor”. En el moment en que el principal testimoni es troba fora del país és complicat demostrar res, comenta el portaveu de CEAR en el País Valencià.\nNoura, marroquina deportada\nDe fet, aquest va ser el cas de Noura, una marroquina que residia a l’estat espanyol des de feria dos anys. Ella vivia a Oriola però no tenia permís de residència quan els agents li demanaren els papers. Just abans d’ésser traslladada a Sapadors, va passar una nit a la comissaria d’Elx i allà, conta Lacruz, “va patir una agressió sexual per part d’un agent”. Quan la traslladaren a València, la marroquina va aprofitar per denunciar la situació però va ser deportada abans de que se celebrara el judici. El cas es va arxivar, i se li va prohibir l’entrada a l’Estat espanyol.\nActualment hi ha nou CIEs en actiu, «encara que en la pràctica en són més» apunta. Des de gener del 2009 i arran de l’informe de la Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR) els activistes de la campanya pel tancament d’aquests centres començaren a mobilitzar-se a València. Des de fa quasi dos anys es manifesten cada últim dimarts de mes en la porta de Sapadors per tal de denunciar públicament que aquests centres vulneren els Drets Humans.\nA l’altra banda del CIE\nL’estructura d’un CIE és carcerària. Al de València les cel·les són de sis places, molt menudes, i no hi ha serveis, així que “si has d’anar al bany per la nit, t’aguantes o et busques un altre mitjà”. Només per no tenir en regla el seu permís de residència, una persona que ingresse en aquestes instal·lacions pot ser retinguda fins 60 dies i, finalment, ser expulsada.\nEl portaveu de la plataforma relata que ells entren cada dia, i poden entrevistar-se amb els reclusos, en règim d’intimitat, i el temps que ells vulguen. Pel que a hores d’ara tenen més coneixement del que passa allà dins. Lacruz conta que han anat recollint episodis de maltractament, tortura i càstigs col·lectius, i que en dues ocasions, a petició dels interns s’han traslladat els fets a jutjat.\nLes seues demandes, més enllà de treballar amb els interns, d’assegurar el correcte tracte dels presos o denunciar les violacions de Drets Humans, passen per exigir el lliure dret de circulació de les persones, el dret a fixar la seva residència allà on estimen oportú i, per descomptat, desmantellar els CIEs arreu de l’Estat perquè sostenen que cap ésser humà és il·legal.\n#cear #Centres d’Internament d’Estrangers #cies no #Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat #lanoactualidad #nonada #permís residència #sapadors #sos racismo #Valencia\n2 Responses to “CIEs, l’infern dels ‘sense papers’”\nPingback: CIEs, l’infern dels ‘sense papers’ | linea36.com-Contrainformación y música en red\nPingback: Dia Mundial de las Personas Refugiadas: los no refugiados - Nonada.es\nby ELENA CÍVICO / GUILLEM SANCHIS


Avís legal i política de privacitat -\n>Avís legal i política de privacitat\nEn compliment amb el deure d’informació recollit en article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, a continuació es faciliten les següents dades: l’empresa titular de domini web és Associació Porta Oberta Persones amb Malaltia Mental i Familiars (des d’ara Associació Porta Oberta), amb domicili a aquests efectes al carrer Abat Llord numero 15 baixos de Valls (Tarragona) amb CIF: G-43839406 inscrita al Registro Mercantil de QQQQQ en el tomo YYYY general, ZZZZ de la Sección A, inscripción B del Libro de Sociedades, folio XX, Hoja XXXXX . Correu electrònic de contacte: portaoberta@yahoo.es del lloc web.\nL’accés i / o ús d’aquest portal de l’Associació Porta Oberta atribueix la condició d’USUARI, que accepta, des d’aquest accés i / o ús, les Condicions Generals d’Ús aquí reflectides. Les esmentades Condicions s’aplicaran independentment de les Condicions Generals de Contractació que si escau resultin d’obligat compliment.\nhttp://www.portaobertasalutmental.org/ proporciona l’accés a multitud d’informacions, serveis, programes o dades (des d’ara, «els continguts») a Internet pertanyents a Associació Porta Oberta o als seus llicenciants als quals l’USUARI pugui tenir accés. L’usuari assumeix la responsabilitat de l’ús del portal. Aquesta responsabilitat s’estén al registre que fos necessari per accedir a determinats serveis o continguts.\nEn aquest registre l’USUARI serà responsable d’aportar informació veraç i lícita. Com a conseqüència d’aquest registre, a l’USUARI se li pot proporcionar una contrasenya de la qual serà responsable,comprometent-se a fer un ús diligent i confidencial de la mateixa. L’usuari es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis (com per exemple serveis de xat, fòrums de discussió o grups de notícies) que Nom de l’empresa creadora del lloc web ofereix a través del seu portal i amb caràcter enunciatiu però no limitador, a no emprar-los per (i) incórrer en activitats il·lícites, il·legals o contràries a la bona fe ia l’ordre públic; (Ii) difondre continguts o propaganda de caràcter racista, xenòfob, pornogràfic-il·legal, d’apologia del terrorisme o que atempti contra els drets humans; (Iii) provocar danys en els sistemes físics i lògics de Nom de l’empresa creadora del lloc web, dels seus proveïdors o de terceres persones, introduir o difondre a la xarxa virus informàtics o qualssevol altres sistemes físics o lògics que siguin susceptibles de provocar els danys anteriorment esmentats; (Iv) intentar accedir i, si escau, utilitzar els comptes de correu electrònic d’altres usuaris i modificaro manipular els seus missatges. Nom de l’empresa creadora del lloc web es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, que atemptin contra la joventut o la infància, el ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultessin adequats per a la seva publicació. En qualsevol cas, Associació Porta Oberta no serà responsable de les opinions abocades pels usuaris a través dels fòrums, xats, o altres eines de participació.\nL’Associació Porta Oberta compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de desembre, pel qual s’aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei Orgànica i altra normativa vigent en cada moment, i vetlla per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l’usuari. Per a això, al costat de cada formulari de recapto de dades de caràcter personal, en els serveis que l’usuari pugui sol·licitar a portaoberta@yahoo.es, de fer saber a l’usuari de l’existència i acceptació de les condicions particulars del tractament de les seves dades en cada cas, informant-li de la responsabilitat del fitxer creat, la direcció del responsable, la possibilitat d’exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació o oposició, la finalitat del tractament i les comunicacions de dades a tercers si escau.\nAixí mateix, Associació Porta Oberta informa que dóna compliment a la Llei 34/2002 d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic i li sol·licitarà el seu consentiment al tractament del seu correu electrònic amb fins comercials en cada moment.\nAssociació Porta Oberta per si o com a cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial desu pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de Associació Porta Oberta o bé dels seus llicenciants.\nTots els drets reservats. En virtut del que disposen els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització de Associació Porta Oberta. L’usuari es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat de Associació Porta Oberta. Podrà visualitzar els elements del portal i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, única i exclusivament, per al seu ús personal i privat. L’usuari haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat al les pàgines de Associació Porta Oberta.\nL’Associació Porta Oberta no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, tot i haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\nL’Associació Porta Oberta es reserva el dret d’efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes al seu portal, pudiendocambiar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través de la mateixa com la forma en què aquests apareguin presentats o localitzats en el seu portal.\nEn el cas que a http://www.portaobertasalutmental.org/ es disposessin enllaços o hipervincles cap a altres llocs d’Internet, l’Associació Porta Oberta no exercirà cap tipus de control sobre aquests llocs i continguts. En cap cas l’Associació Porta Oberta assumirà responsabilitat alguna pels continguts d’algun enllaç pertanyent a un lloc web aliè, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat, fiabilitat, exactitud, amplitud, veracitat, validesa i constitucionalitat de qualsevol material o informació continguda en cap d’aquests hipervincles o altres llocs d’Internet.\nL’Associació Porta Oberta es reserva el dret a denegar o retirar l’accés a portal i / o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions Generals d’Ús.\nL’Associació Porta Oberta perseguirà l’incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu portal exercint totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\n10.MODIFICACIÓN DE LES PRESENTS CONDICIONS I DURADA\nL’Associació Porta Oberta podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen.\nLa relació entre l’Associació Porta Oberta i l’USUARI es regirà per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i tribunals de la ciutat de Tarragona.


El bloc de les piles: 2013-04-14\nL'AMENAÇA DEL FRACKING. Què és i quins perills suposa?\nEl passat dissabte 13 d'abril, Jos Carbonell i Jaume Moya de la Plataforma Aturem el Fracking, van fer una xerrada a la Sala del cafè per explicar-nos precisament que és el fracking i quins perills suposa.\nLa xerrada va tenir força oients, però després d'aprofundir en el tema pensem que val la pena donar una breu explicació d'aquesta tècnica d'extracció de gas i petroli perquè creiem que el tema és molt desconegut arreu i que en general se'n minimitza el risc quan, en realitat, és una tècnica molt agressiva quant a destrucció del sòl i paisatge i també quant a contaminació dels aqüífers i de l'atmosfera entre altres.\nA tot aquell qui vulgui saber un bri d'aquest tema a continuació li facilitem una idea general. A tot aquell qui vulgui saber més del tema li recomanem que entri a la pàgina web de la Plataforma Aturem el Fracking. Però si el que voleu és aprofundir en el tema us recomanem assistir a una xerrada de la Plataforma Aturem el Fracking. El que és interessant és que la gent s'informi, contrasti i pugui valorar la tracendència i la magnitud d'aquest tema.\nEl fracking és una tècnica desenvolupada als EUA i al Canadà per extreure el gas contingut a l’interior de les roques. Consisteix en perforar pous verticals fins a capes profundes (dels 400 als 5.000 metres), un cop s'arriba a aquesta capa el tub de perforació pren forma horitzontal i es fan una sèrie de detonacions explosives que provoquen petites fractures a la roca per les quals s'injecta un gran cabal d’aigua a molta alta pressió, barrejada amb sorra i fins a 600 additius químics que faciliten la disgregació de la roca i l’alliberament de les petites bosses de gas contingudes a l’interior.\nAquest sistema necessita de grans àrees d’explotació (desenes de milers d’hectàrees), en la que actuen independentment diversos pous de perforació, a una distància entre 1,5 i 2 km l’un de l’altre i amb totes les infraestructures de superfície necessàries per a desenvolupar les accions d’explotació, tractament i transport dels productes.\nIMPACTE AMBIENTAL DEL FRACKING?\nLa contaminació del subsòl i dels aqüífers\nLa gestió de les aigües residuals produïdes\nL'alliberament no controlat de metà a l'atmosfera.\nI cal tenir en compte que no existeixen estudis complets i exhaustius sobre els processos contaminants ni els impactes ambientals a curt i mitjà termini.\nPROJECTES DE PROSPECCIÓ ALS PAÏSOS CATALANS\nEn aquest moment hi ha sol·licituds per a la prospecció i exploració d'hidrocarburs en diverses zones dels Països Catalans: Ripollès, Garrotxa, Osona, Bages, Segarra, l'Anoia, Noguera, Solsonès, Ribagorça, Baix Cinca, la plana de Lleida, les Terres de l’Ebre i el nord de Castelló.\nPublicat per El blog de les Piles a 18:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: A més a més, Avui parlem de...\nL'AMENAÇA DEL FRACKING. Què és i quins perills sup...


Canal UGT » Archive for Volem treball digne!\nPosts Tagged “Volem treball digne!”\nInauguració de l’exposició “Volem treball digne!”\nAutor: hache localitzat als arxius de Notícies Canal UGT, tags: 2011, Canal UGT, Cooperació internacional, cooperación internacional, Cultura, denúncia, divulgació, divulgación, exposició, exposición, OIT, Organització Internacional del Treball, precariedad laboral, precarietat laboral, Sindicalistas solidarios, Sindicalistes solidaris, trabajo digno, treball digne, Volem treball digne!\n17/10/11 – Notícies – Canal UGT\nSindicalistes Solidaris – UGT de Catalunya inaugura l’exposició “Volem treball digne!”, una reflexió sobre què és treball digne i com lluitar per aconseguir-lo. L’objectiu de la mostra és divulgar l’enfocament de treball digne que promou l’Organització Internacional del Treball i denunciar situacions de precarietat del Nord i del Sud. Es podrà visitar fins al 18 de novembre al vestíbul de la seu de la UGT de Rambla de Santa Mònica, 10 (Barcelona).\nVolem treball digne!\nAutor: hache localitzat als arxius de Campanyes, tags: 2011, condiciones laborales, condicions laborals, contractació, contratación, derechos laborales, drets laborals, precariedad laboral, precarietat laboral, Sindicalistas solidarios, Sindicalistes solidaris, Volem treball digne!\nVolem treball digne! és un vídeo-reflexió sobre què és el treball digne i com lluitar-lo per aconseguir-lo realitzat per Sindicalistes Solidaris.\nVostè està actualment navegant en els arxius del Canal UGT seleccionats. 'Volem treball digne!'.


Escurabutxaques Capçanes - Millor servei tècnic per escurabutxaques a Capçanes - Recreatius PenedèsSEO - Landing Escurabutxaques - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES ESCURABUTXAQUES A CAPÇANES AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes escurabutxaques a Capçanes s'han convertit en els jocs tradicionals dels bars i locals, aporten diversió i entreteniment al públic i, el més rellevant és la seva rendibilitat. La rendibilitat que aporten a propietaris de bars i locals és molt alta.\nLes actuals màquines escurabutxaques a Capçanes determinen els resultats del joc mitjançant una computadora que genera números aleatoris. Cal destacar que el bar sempre juga amb avantatge per davant del jugador.\nOferim les últimes versions d’escurabutxaques a Capçanes amb premi perquè tinguin èxit en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci. La finalitat de la nostra empresa és distribuir a hostalers i propietaris de bars i locals la major selecció de màquines escurabutxaques amb premi amb major rendibilitat del mercat assegurant una recaptació alta. A Jocs Recreatius Penedès trobaràs l'oferta més àmplia de màquines escurabutxaques a Capçanes amb la millor condició econòmica per tenir el nivell de recaptació més alt que el mercat pot oferir. A més, ens convertim en un valor afegit per als establiments en aportar diversió i entreteniment als jugadors.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta de escurabutxaques a Capçanes i el target habitual de l'establiment.\nMultiplicar els beneficis dels negocis, restaurants bars i locals de la zona de Tarragona és un dels objectius quan s'instal·la una escurabutxaques. Nosaltres ens comprometem a analitzar i renovar contínuament l'estat de les escurabutxaques i, així, mantenir el nivell de recaptacions el més alt possible. La varietat de jocs que vénen instal·lats en les màquines escurabutxaques a Capçanes asseguren l'entreteniment de qualsevol públic. Al nostre catàleg disposem d'una àmplia selecció de models i fabricants de màquines escurabutxaques per cridar l'atenció de nous clients en els establiments i així aportar ingressos extra amb l'explotació de l'espai lúdic del local. Els nostres professionals estan informats de les últimes novetats del mercat per garantir la rendibilitat dels productes.\nLes màquines escurabutxaques a Capçanes poden significar un valor afegit per al negoci ja que es converteixen en un reclam per a públic nou, així com un estímul per als clients habituals sense requerir esforç extra per part del propietari i treballadors del negoci. El nostre equip de professionals és qui s'encarrega del correcte manteniment de les escurabutxaques a Capçanes i cuiden el seu funcionament per mantenir els beneficis més alts possibles.


La CUP presenta els eixos d’acció per al primer semestre del 2014 - El Gerió Digital\nLa CUP presenta els eixos d’acció per al primer semestre del 2014\nLa formació fa una crida a participar en els grups de treball oberts\nDijous, 6 de febrer de 2014 00:00h\nPresentació dels eixos d'acció de la CUP, ahir a Girona\nLa CUP de Girona va presentar, ahir al matí, els quatre eixos d’acció que centraran l’activitat de la formació durant el primer semestre del 2014. Es tracta d’una aposta de la formació per la transparència, la planificació i la participació, amb l’objectiu de “guanyar efectivitat política i facilitar la col·laboració i implicació de més gent en el projecte de la CUP”. El republicanisme, la participació ciutadana, la gestió de residus, i el model econòmic seran les quatre temàtiques escollides per la CUP, que paral·lelament i de forma coordinada continuarà implicant-se en les diferents iniciatives socials i moviments populars que conviuen a la ciutat.\nA través d’aquests eixos de treball limitats temporalment, doncs, la CUP enceta una nova forma de funcionament, que busca una major interacció amb la ciutat i la inclusió de persones i entitats en l’activitat de l’organització. Per això, amb la finalitat expressa de dinamitzar les quatre campanyes, es crearan grups de treball oberts a la participació de tothom, que es reuniran per primera vegada entre aquesta setmana i la que ve.\nFinalment, Navarro va destacar la voluntat d’oferir l’estructura i els recursos de la CUP “a tothom que tingui inquietuds socials i voluntat de treballar per construir una ciutat realment democràtica i justa, i un ajuntament transparent i al servei de les classes populars”. Així, el portaveu la remarcat la importància que la CUP “sigui una eina d’intervenció política al servei de la gent amb ganes de canviar les coses, i no una estructura tancada en favor d’interessos partidistes o particulars”.


Tot el que heu de saber sobre les patates fregides - Estil De Vida\nTot el que heu de saber sobre les patates fregides\nÉs una llavor daurada amb un exterior cruixent amb un centre de patata suau. El doble aleví és el que molts creuen que és la clau per obtenir la perfecció dels alevins francesos.\nA qui no li encanten les patates fregides? Són nuggets de color marró daurat amb un exterior cruixent i un centre de patata suau. Des de la clàssica combinació de patates fregides i salsa de tomàquet fins alpatates fregides a l'estil animalpodeu trobar a qualsevol hamburguesa In-N-Out de la costa oest fins a la bossa desbordant de patates fregides tallades a mà que trobareu a Five Guys a la costa est. Les patates fregides es presenten de diverses formes costa a costa. A part d’això, aquesta senzilla patata es pot trobar al menjar ràpid de cada dia fins al restaurant francès més exclusiu i tothom té la seva pròpia variació en aquest clàssic plat de patates.\nLes patates fregides són sens dubte un dels meus plaers culpables preferits. Des que se serveix al costat d’una sucosa hamburguesa de formatge de cansalada fins a ser l’atracció principal de la poutina (no us preocupeu, us mostraré el que és prou aviat), els alevins francesos demostren ser un plat amb el qual tothom es pot relacionar. Des de fora, un fregit francès no sembla res més que una patata fregida amb oli, però és molt més que això. Per obtenir els alevins perfectes, hi ha un parell de passos per aconseguir aquesta gesta. Llavors, què passa amb la realització dels alevins perfectes de totes maneres? Per a molts, la resposta rau en el que es coneix com a sofregit doble . Aquesta tècnica de fregir és la que molts creuen que és la clau definitiva per obtenir la perfecció dels fregits francesos.\nFoto cedida per thechurchcook.blogspot.com\nTot comença per triar la patata adequada per utilitzar. El més important és assegurar-se que la patata sigui de la varietat amb midó, cosa que seria ideal com una patata russet. El motiu principal pel qual voleu utilitzar una patata súper midulosa és aquest interior suau que us esperaria trobar en una alevina francesa. El següent pas per preparar els inevitables alevins és el tall real de la patata. Voleu tallar les patates de la mateixa mida per assegurar-vos que tinguin el mateix temps de cocció, així com per la uniformitat. Finalment, voleu deixar que les patates se suquegin amb aigua per eliminar l'excés de midó i, a continuació, deixar que les patates s'assequin, aquest pas us ajudarà a que la patata es fregeixi correctament.\nPer tant, aquí és on entra en joc els alevins dobles. És exactament el que sembla que caldrà fregir la patata dues vegades. Però abans de poder tirar les patates a l’oli calent, haureu de decidir quin tipus de greix voleu utilitzar. A part dels olis habituals que els restaurants solen utilitzar, com ara l’oli de cacauet i l’oli de gira-sol, podeu seguir la ruta més decadent i fer servir coses com greix d’ànec o llard de porc (també conegut com greix de porc). Personalment, m’agradaria fer servir greix d’ànec o llard de porc només perquè li donarà aquesta capa addicional de sabor que no obtindrà d’utilitzar olis neutres normals.\nFoto cedida per www.couponclippingcook.com\nDe totes maneres entrem al doble aleví. Els primers alevins solen estar a una temperatura més baixa, preferiblement al voltant de 325 ° F durant uns cinc minuts. Aquesta onada de sofregit ajuda a expulsar tanta aigua de la patata com sigui possible per tal que els vostres alevins tinguin aquest centre de midó molt suau. No espereu res més, no veureu cap pell molt cruixent durant aquest temps. El segon aleví és assegurar-vos que obtingueu un exterior nítid molt agradable. Aquesta vegada voleu apuntar a una temperatura de fregit més elevada al voltant de 375 ° F durant dos o tres minuts. Això hauria de donar un fregit francès molt nítid. Tingueu en compte que la temperatura de l'oli baixarà quan afegiu les patates, així que estigueu atents per mantenir la temperatura adequada.\nFora de la fregidora i a la boca\nFoto cedida per www.bradleyhawks.com\nPer tant, abans de començar a aparèixer aquestes patates fregides gairebé perfectes, hi ha una última cosa que heu de fer: condimentar-les. L’ingredient més comú és simplement la sal, però de vegades és l’únic ingredient que s’utilitza per condimentar les patates fregides. Els restaurants solen utilitzar sals de més qualitat. El més important a tenir en compte a l’hora de condimentar les patates fregides és que s’ha de fer immediatament després d’haver deixat la fregidora.\nCom a Marylander nascut i criat, Old Bay és el camí a seguir. Sens dubte, afegiria això a la meva versió dels alevins perfectes. Tothom té la seva variació preferida d’aquest clàssic, des d’afegir una mica de salsa de tomàquet senzilla a un toc més gourmet amb algunes herbes i un costat d’allioli d’all, però ningú no pot negar que hi hagi un lloc especial per als fregits francesos al cor de tots els menjadors.\nMés que un plat secundari\nEl Classic French Fry\nFoto cedida per www.cakeandallie.com\nRes de dolent en els clàssics. Una gran quantitat de patates fregides ben salades i una mica de salsa de tomàquet al costat és excel·lent en qualsevol moment.\nPatates fregides a l'herba\nFoto cedida per www.outandaboutinparis.com\nSi realment voleu que sigui una mica més elegant, vesteix les patates fregides amb romaní, farigola i julivert. Aquestes són només algunes herbes clàssiques que es poden utilitzar. Això va molt bé amb algun aioli d’all al costat en lloc del salsa de tomàquet normal.\nFoto cedida per www.alcoholian.com\nSens dubte, això no es veu cada dia. Una variació francesa de la tradició dels fregits francesos, es tracta d’una patata inflada que es pot trobar als restaurants francesos més clàssics. És molt cruixent i se serveix habitualment amb salsa bearnesa.\nFoto cedida per www.bigoven.com\nUn element habitual del menú a qualsevol bistrot francès, els moules frites, són simplement musclos al vapor amb algunes patates fregides. Definitivament, recomanem que utilitzeu les patates fregides per extreure una mica d’aquest brou dels musclos al vapor, molt millor que només amb pa.\nFoto cedida per www.justfoodphotos.com\nAquest plat, que es troba habitualment en els comensals, s’ha convertit en un aliment bàsic americà. Un gran exemple d’aquest clàssic es pot trobar a Ben’s Chili Bowl a CC.\nFoto cedida per frenchfriesandmacarons.wordpress.com\na què té gust 4 or loko?\nUn gir a les vostres tradicionals patates fregides de xile, aquesta és la versió mexicana que el fa sortir de l’aigua. Un resum ràpid del que és el talp: una salsa feta a partir d’un munt d’herbes mexicanes diferents, fruits secs, pa o truites i una mica de xocolata. Només un fet divertit, però algunes salses es poden formar amb vint ingredients, fins i tot n’hi ha més de cent. Sens dubte, proveu-ne alguns Oyamel by Xef José Andrés a CC.\nFoto cedida per www.theyucadiaries.com\nEspecialitat peruana, aquest plat té carn marinada de vedella, ceba, tomàquet i julivert sobre un llit de patates fregides. Aquestes patates fregides es beneficien d’absorbir la salsa i aquests sucs de vedella ajuden a millorar els seus sabors.\nFoto cedida per www.meredithlaurence.com\nS’ha guardat el millor per a l’últim. Amb molt, el meu plat de fregits francès preferit, aquesta especialitat canadenca ha d’obrir-se camí a la frontera el més aviat possible. El plat és una mena d’híbrid entre les patates fregides de formatge i les patates fregides, les patates fregides s’ofeguen amb una rica salsa de color marró i es cobreixen amb quallades de formatge cruixents. No el trobareu millor que a Mont-real, així que, definitivament, passeu-hi una estona.\n6 aliments que no hauríeu de menjar dels vostres altres al llit\nCom es caramel·litzen les cebes en només 10 minuts\ncom treure de les mans el tint d'ou de Pasqua\nquantes llepades al centre d'un estudi de tootsie pop\nquant dura la fruita amarada d’alcohol\nés un bon lloc per treballar


Més de 700 persones participen en la festa de presentació de la temporada d’espectacles de Vilafranca - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\n17 Setembre, 2019, 11:14\nMés de 700 persones participen en la festa de presentació de la temporada d’espectacles de Vilafranca\nEl darrer diumenge el parc del Tívoli va acollir la festa de presentació de la temporada d’espectacles familiars de Vilafranca, organitzada conjuntament per l’Ajuntament de Vilafranca i el grup Xarxa Vilafranca. Més de 500 persones van assistir a l’esdeveniment que va comptar amb l’espectacle En Rikus se’n va a la selva de la companyia Rikus.\nLes activitats van començar a dos quarts de dotze del matí, amb un taller de treballs manuals organitzat per la Xarxa i amb coca i xocolata per a tots els assistents . Al mateix temps, des de l’escenari el periodista vilafranquí Ernest Gili s’encarregava d’animar l’acte i d’anar presentant totes i cadascuna de les propostes per al públic familiar que es programaran fins al mes de gener al Teatre Cal Bolet i a l’Auditori Municipal. Tots els assistents van poder participar en el sorteig de quatre entrades dobles per gaudir de quatre propostes familiars.\nA les dotze del migdia la companyia Rikus va pujar a l’escenari per presentar el seu espectacle, En Rikus se’n va a la selva, el qual va ser rebut amb entusiasme per tot el públic.\nD’octubre a desembre seran tres les propostes per al públic familiar. La Xarxa serà l’encarregada d’estrenar temporada, el 6 d’octubre, amb l’espectacle Baobab. Un arbre, un bolet i un esquirol, de la companyia La Pera Llimonera. El 20 d’octubre serà la companyia 2princesesbarbudes la que actuarà a l’Auditori per presentar el nou disc La bona vida. El novembre, novament la Xarxa portarà a Cal Bolet l’Ornet vol cantar de la companyia Inspira Teatre. Al desembre, la màgia arriba de la maga Melanie i els seus números creats per a l’espectacle Enchantée.\nPer a les dates nadalenques torna el circ d’Amer i Àfrica Circ Cia. amb l’obra Envà. La dansa tancarà la temporada amb un viatge fascinant sobre el món de l’aigua i l’espectacle Silver drops.\nLa Xarxa ha anunciat també la resta d’espectacles que programarà fins l’abril del 2020 i que seran: Planeta M. Art de Marcel Gros (febrer), La princesa en texans, de la companyia Sgratta (març), i, finalment, el darrer espectacle de la companyia Festuc teatre amb l’obra de titelles Adéu Peter Pan (abril).\nFesta d’inici de la temporada d’adults\nA les set de la tarda i al mateix escenari el periodista vilafranquí Ernest Gili s’encarregava d’animar la festa d’inici de la temporada d’espectacles d’adults.\nEl tret de sortida de la festa va ser per la companyia Mar Gómez amb l’espectacle Swing it!. Una dansa-teatre que va barrejar el llenguatge coreogràfic propi de la companyia amb el swing.\nSeguidament, els mateixos balladors van oferir una classe oberta popular que va fer passar una estona de ball divertida als participants.\nPels volts de les vuit, el músic Joan Colomo va pujar a l’escenari amb el seu peculiar estil per oferir algunes de les cançons del seu darrer treball l’Oferta i la Demanda a més de fer un repàs de les peces més conegudes de discos anteriors.\nLa novetat d’oferir un punt de venda d’entrades va tenir molt bona resposta per part del públic ja que van ser moltes les persones que van comprar entrades d’espectacles de la nova temporada del Teatre Cal Bolet i de l’Auditori.\nDisset propostes de setembre’19 a gener’20\nEn teatre hi ha grans produccions com Això ja ho he viscut, de J.B Priestley de la Perla 29 (Exhaurit!) que compta amb la direcció de Sergi Belbel i amb un repartiment de luxe; Rhümia una obra de la companyia Rhum & Cia que continua l’estela de Rhum amb la voluntat de fer-nos riure i despertar emocions alegres i absurdes; i Lapònia, la comèdia ideal quan s’apropen les dates nadalenques, amb la interpretació de Meritxell Calvo, Roger Coma, Meritxell Huertas i Manel Sans.\nLes propostes de petit format del divendres al vespre són variades i atractives. Arrencaran amb Les coses excepcionals, de Pau Roca, un espectacle amb segell de Sixto Paz i El Terrat de Produccions que parla sobre les coses de la vida que valen la pena; Arma de Construcción Masiva, una reflexió sobre l’educació de la jove companyia José y sus Hermanas; i Els dies mentits i Estat Decepció, de la Flyhard Produccions.\nL’espectacle multidisciplinar Not a moment too son (En el moment precís) de la companya Thorus Arts està dirigit pel vilafranquí Ferran Carvajal i és una mirada íntima envers els darrers dies del ballarí Merce Cunningham.\nEl tret de sortida a la programació de música serà per l’espectacle Papà Mozart amb Joan Pera, Roger Pera i l’Orquestra Simfònica del Vallès, un espectacle basat en els músics Leopold Mozart i Wolfgang Amadeus Mozart.\nLa guardonada amb el Premi Nacional de cultura 2019 Clara Peya hi serà amb la seva energia i sentiment en estat pur amb el seu projecte Estómac. També Mariola Membrives pujarà als escenaris per interpretar Lorca, considerat un dels discos de l’any per la crítica i la premsa especialitzada.\nClaudio Monteverdi serà present en la versió escenificada que interpretaran Vox Harmonica, una passejada sonora per les quatre dècades més madures de qui va revolucionar la música del seu temps; la música de cinema amb Salvador Vidal i un quartet de corda format per músics de les darreres temporades de clàssica de l’Auditori oferiran un viatge a través dels grans clàssics de les grans bandes sonores. El concert forma part dels actes de celebració del 50è Aniversari del Cineclub Vilafranca.\nEl treball més personal de la jove saxofonista Eva Fernández, la guitarra de Pau Figueres amb la seva banda i el nou treball de Xarim Aresté seran també els protagonistes de la programació musical de l’Auditori.\nTancarà la temporada musical Praxinoscopi de Criatures, música de la terra amb la companyia de col·laboracions molt especials.


Recollida de material escolar per als nens bolivians | Consumer\nRecollida de material escolar per als nens bolivians\nCorreus i UNICEF inicien a Espanya una campanya de recollida de material d'escriptura\nData de publicació: Dimecres, 05deOctubrede2005\nDes de fa diversos dies en les oficines postals d’Espanya es poden observar unes bústies especials de color groc perquè els ciutadans dipositin en ells els bolígrafs, lapiceros, quaderns, maquinetes, gomes d’esborrar….que estiguin en condicions de ser usats. Concretament, s’han col·locat 2.000 bústies en les 1.900 oficines postals del nostre país amb la finalitat de contribuir a l’educació dels centenars de nens i nenes sense escolaritzarS’han col·locat 2.000 bústies en les 1.900 oficines postals per dipositar el material escolar que es troben als països en vies de desenvolupament. Des d’UNICEF consideren que facilitant-los els mitjans per adquirir els coneixements necessaris els més petits poden impulsar la seva autonomia i igualtat, al mateix temps que afavorir la seva futura integració sociolaboral.\nA aquesta iniciativa s’han sumat més de 3.800 centres educatius de les capitals de província espanyoles abastant el camp de l’educació infantil, primària i AIXÒ, tant públics com a privats. Tot el recaptat fins al 30 de novembre de 2005 es dirigirà a Bolívia, on UNICEF treballa amb l’objectiu de garantir no només l’accés a l’educació a les nenes de manera especial, sinó a aconseguir d’una forma determinant l’equitat de gènere en educació primària i secundària. Per la seva banda, Correus se centra en les labors de difusió, en la recollida del material en les seves bústies i en les despeses d’enviament del material verificat, classificat i inventariat per UNICEF a tots els ports marítims de destinació que decideixi l’organització internacional.\nAquest programa, conegut amb el nom ‘Educació per a tots els nens i nenes del món”, arriba així a la seva setena edició, havent-se recollit ja un total de 938.000 quilos de material d’escriptura. Sense anar més lluny l’any passat es van aconseguir els 107.000 quilos de bolígrafs, quaderns….\nIgual-Dona?: Nova campanya d'Entreculturas\nPer la seva banda, l’organització no governamental Entreculturas per a l’educació i el desenvolupament dels pobles defensa l’accés a l’ensenyament per a totes les persones com a mitjà de canvi social i diàleg entre cultures. A aquest efecte acaba de presentar una campanya dirigida als àmbits d’educació formal i no formal. Així, l’organització distribuirà materials orientats a fer comprendre l’origen dels desavantatges que impedeixen la igualtat de les oportunitats.\nAquesta campanya se centra, per tant, en l’elaboració de materials didàctics que es distribuirà en col·legis i famílies. Aquests materials tenen format de periòdic perquè es treballi des de l’aula, i inclouen edicions específiques per a nens i nenes, per a joves i per a famílies, en funció dels diferents temes, tractats sempre des de l’òptica de la inclusió social, l’equitat i la justícia educativa. Així, aborden qüestions com els desastres naturals, els provocats per l’ésser humà i els nens afectats de SIDA. Aquests temes es treballessin també des dels diversos tallers, poemes i contes, així com diverses representacions audiovisuals, com a vídeos de marionetes.\nBolívia educació escolar material-ca niños-ca recollida


© ostillLa roque gageac\nSón més a prop del que sembla i són una bona excusa per desconnectar i conèixer!\nPobles de somni, de postal o de conte: a pocs quilòmetres de Girona trobareu pobles amb molta història i encant que us robaran el cor. Us atreviu a conèixer millor Occitània i la Catalunya Nord? Agafeu el cotxe!\nEls sabors dels seus menjars i els seus paisatges són cita obligada. Aquest petit poble de la Costa Vermella, on van arribar artistes com Matisse o Picasso, és sens dubte una de les millors escapades que es poden fer si es vol tranquil·litat, platja de roca i imatges de postal. Des del Fort de Saint Elmo o la Torre de Madeloc contemplareu Cotlliure als vostres preus, amb el barri vell d'El Moré tancat per les muralles del Castell Reial. La tomba de Machado és de peregrinació obligada i un dels motius més importants per visitar aquest poble de la Catalunya Nord.\nLa regió de Midi-Pyrénées guarda una població que està considerada com la més bonica. Diuen que s'assembla a un lloc encantat. Cases i esglésies envoltades de passadissos, escales, portes i balcons et transporten directament a un conte de fades. El mirador sobre el riu Alzou i el parc natural regional de Causses du Quercy són de gran interès, però no menys la capella de Notre-Dame, on es pot contemplar l'estàtua de Santa Maria de Rocamadour, original del segle XII i coneguda com 'la Verge Negra' (a l'estil de la Moreneta). Si us atureu a l'entrada de la capella, mireu ben amunt: veureu l'espasa de Durandal, la llegendària espasa de Roldán.\nDiuen que és el poble més bonic de França i, probablement ho és. O com a mínim està en el top ten. Un poble medieval, sí, però que et trasllada directament a un conte en plena Edat Mitjana. Haureu de conduir més o menys quatre hores però paga la pena. El castell de les Humières, la Porte du Barry, la Chapelle Saint-Roch... Tot és senzillament al·lucinant. Us sentireu com en un escenari de pel·lícula on no podreu deixar de mirar per tot arreu: el terra, els carrers, les portes, les balconades... Pell de gallina i bateria al zero.\nCéret? Sí. És cert que, sobretot si venim de Conques, la decepció pot ser enorme però Céret té una màgia especial i una carta amagada: el Museu d'Art Modern on hi ha una col·lecció força important de quadres de Picasso, Matisse i Chagall. Sobretot del primer, que va viure allà un parell d'anys. Altres imprescindibles: la Font Freda, el Pont del Diable i l'Ermita de Sant Ferriol. I si us voleu sentir bohemis, poseu rumb a Le Grand Café, el lloc on es reunien una pila d'artistes durant la primera meitat del segle XX.\nUna mica més al nord, a la prefectura de Périgord Noir, es troba La Roque Gageac, un dels pobles més visitats de França, només per darrere de Saint Michel i Rocamadour. Un penya-segat tallat a pic mostra unes vistes panoràmiques i increïbles amb boscos al fons, com si es tractés d'una pintura paisatgista. Cases de pedra i sostres de pissarra s'aixequen vora el riu Dordonya, per on en altres temps es transportaven les mercaderies i que ara passegen turistes com si fóssim a Venècia. Henry Miller va escriure: "Pot ser que un dia França deixi d'existir, però el Perigord sobreviurà com sobreviuen els somnis amb els que s'alimenten l'ànima dels homes." Preneu bona nota!\nTambé és (i amb raó) un dels pobles més bonics. Ens agrada perquè encara conserva tot l'encant medieval: la ciutadella, els carrers, la muralla, les coves de Canalettes... I, tot i que amb algunes coses (com les botigues) comença a semblar-se massa a Carcassone encara no ha arribat a aquell punt de turisme exagerat.\nJa sabem que Carcassona 'ja no és el que era'. Massificació turística i establiments que moltes vegades estan més a prop d'un parc temàtic desvirtuen aquest poble medieval que cal veure almenys un cop a la vida.\nTot i així, Carcassona segueix sent un bon pla per fer una escapada en família o per indagar una mica més en el nostre passat comú. Declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, es respira història per tot arreu. Concretament, es respiren 2.500 anys d'història que avui queden tancats dins la ciutadella medieval que recomanem visitar tant des de dins com també des de fora, per contemplar-la en la seva màxima expressió. Mengeu una cassoulet tenir força suficient per visitar la bastida de Sant Lluís i la basílica de Saint Nazaire, i deixeu-vos sorprendre per tot el que amaga. Això sí: lleveu-vos ben d'hora i arribeu abans que ningú, els grups organitzats de turistes poden ser molt molestos!\nTransportar-se en l'espai-temps és possible, i més si t'acostes a La Couvertoirade. Envoltat totalment de muralles, és un poble molt petit que va ser fundat a principis del segle XII a partir dun castell dels templers. Actualment hi resideixen uns 25 habitants dins l'antiga porta fortificada, on s'obren carrerons, passadissos coberts i cases del segle XV. Si pugeu pel camí de ronda de les muralles, us sentireu els amos del món. Veureu una natura excepcionalment ben conservada, botigues i d'artesans i souvenirs, petits restaurants i racons per reposar. Potser no és tan espectacular com Carcassona, però paga la pena passar-hi un cap de setmana amb algú especial.\nAl País Basc francès s'obre pas aquest petit poble de tan sols 650, un lloc que ha servit durant any com a dormitori per als peregrins del camí de Sant Jaume. Està format per un carrer principal ple de cases d'estil basc de bellesa impressionant. Tot i així, la majoria de cases originals van ser destruïdes durant la Guerra dels Trenta anys i avui dia només queden reconstruccions. Al centre, tres elements de l'imaginari euskaldun: l'església, el cementiri i el frontó. Al final del carrer principal es troba el Lavoir Alhaxurruta, amb aigua fresca que baixa de les muntanyes per un terrat on les dones del poble es reunien per rentar la roba. És famós perquè va ser visitat per Napoleó III i la seva dona en un viatge per la zona l'any 1858.\nUn poble de conte desconegut al costat de Carcassona. Sortint d'aquesta vila, i a través de valls i vinyes precioses, s'arriba a aquest petit poble banyat pel riu Orbieu. L'església de Saint Michel del segle XIV i d'estil gòtic, està perfectament situada entre carrers empedrats del poble. L'edifici característic per excel·lència és l'abadia de Sainte-Marie. Va ser fundada al segle VIII sota la protecció de Carlemany i va créixer ràpidament gràcies a diferents donatius per arribar a ser el que és ara. Una molt bona opció per desconnectar del bullici de Carcassona.