Ets a: Portada > Notícies del circ > Neix Festival Zero, un nou festival dedicat a les arts escèniques\nNeix Festival Zero, un nou festival dedicat a les arts escèniques\nAquest mes de febrer neix el Festival Zero, una proposta impulsada per l’associació Teatres en Xarxa, amb l’objectiu de sorprendre i atrapar nous públics. Fins ara aquests teatres feien esforços per apropar la programació comercial que es fa a Barcelona, i ara fan un pas endavant: compartir un teatre de proximitat amb el públic i que mostri els nous llenguatges escènics contemporanis, habituals a les sales alternatives de Barcelona i que tenen menys accés a les gires.\nEls espectacles escollits per unanimitat, són tres i recorreran sis teatres de la Xarxa, Teatre Despí, de Sant Joan Despí; Teatre Núria Espert, de Sant Andreu de la Barca; Teatre Municipal Cooperativa, de Barberà del Vallès; Teatre Clavé, de Tordera; Can Massallera, de Sant Boi i Teatre Auditori, de Llinars del Vallès. La temporada vinent ja es podrà comptar també amb el Teatre del Vendrell.\nUs deixem informació dels espectacles programats:\nAKA (Also Known As) ha nascut a la Sala Flyhard. És un monòleg sobre la identitat d'un noi, en Carles, que parla de l'amor, de qui és ell, de la seva història… I el públic interactua com a oient, no com a espectador. "El públic és el seu còmplice, el seu jutge. La societat que incideix en la seva història." Una dramatúrgia de Daniel J. Meyer i dramatúrgia de Montse Rodríguez, que interpreta Albert Salazar. Comença el recorregut el 16 de febrer a Sant Joan Despí.\nConseqüències, de Cia Moveo\nGuardonat amb el Premi de Públic de FiraTàrrega 2017 i forma part del programa FiraTàrrega. Suport a la creació. És un espectacle de dansa dirigit per Stéphane Lévy, amb Marta Hervàs, Xavi Palomino/Neilor Moreno, Núria Planes, Pino Steiner i Adrià Viñas. Coproducció de FiraTàrrega amb Festival Internacional do Teatro da Rua Imaginarius (Portugal). Conseqüències engega a Sant Joan Despí, el 17 de febrer.\nEspinosa es va inventar Mi gran obra a partir de pensar què faria si disposés del teatre més gran del Planeta, 300 actors en escena, una orquestra militar, una banda de rock, animals, cotxes i un helicòpter. I ho va fer pensant en gran i actuant en petit. I assegut en una taula, mou i fa viure els seus personatges i els seus elements, tots en miniatura, fins al punt que "he de mirar amb aquelles ulleres binoculars de les òperes per moure-les bé!" Són figures de maquetes de tren, joguines diverses a les que Espinosa dóna vida mostrant un retrat social del món i dels tòpics de la societat, tot canviant les figures de lloc. Mi gran obra comença el 17 de febrer a Sant Joan Despí. Hi caben 20 persones per sessió.\nEl Festival Zero proposa també activitats paral•leles als espectacles a cada ciutat i tenen un programa de incorporar el Festival a les escoles, fent-t'ho dins o convidant els alumnes. Per altra banda s’ha dissenyat una performance sobre el tema de la identitat per interactuar amb el públic abans o després de l'espectacle.\nNotícia a Teatral.net\nWeb de Teatres en Xarxa


Digitalitzar examens al centres educatius | Artyplan\nBy Olga Serarols 26 maig 2021 No Comments\nInici » Noticies » Digitalitzar examens\nEn qualsevol institució educativa els moments en què es genera més volum i trànsit de paper és durant l’època d’avaluacions; digitalitzar exàmens pot ajudar a evitar la pèrdua del document.\nLes proves d’avaluació han de romandre al centre fins que l’estudiant hagi finalitzat el cicle. Aquest fet, comporta haver de tenir un espai destinant a guardar tota aquella documentació que continua sent objecte d’utilització administrativa freqüent.\nLa digitalització és un procés de convertir informació analògica a digital. Sobretot, la digitalització retrospectiva consisteix a transformar àtoms en bits, és a dir, en convertir documentació analògica en electrònica.\nA Artyplan Document comptem amb el maquinari, el programari, el servei tècnic i l’equip humà necessaris per donar la resposta més adequada a cada projecte en funció de les seves característiques i particularitats. Per tant, tractem qualsevol tipologia de documentació, sigui textual, gràfica, sonora o d’imatge fixa o en moviment.\nImportància de digitalitzar els exàmens\nHi ha diferents beneficis a la hora de digitalitzar els exàmens, un d’ells és que el procés de correcció d’exàmens pot ser feixuc per molts correctors, ja que molts cops han de traslladar els documents d’avaluació fora del centre d’educació per tal de complir amb els terminis.\nDes d’Artyplan Document resolem aquesta problemàtica, amb un sistema basat en la digitalització massiva de document i la identificació d’aquest mitjançant la lectura d’un codi de barres. Aquesta lectura permeten mitjançant la relació de llistats identificar assignatura i alumne del document per tal d’enviar-lo a la persona encarregada de corregir-lo.\nA més, la digitalització d’exàmens et permet estalviar temps i logística a la vegada que controla la qualitat dels documents mitjançant la relació amb els llistats proporcionats per la institució.\nUn arxiu digital pel teu centre d’educació\nFinalment un cop digitalitzats els exàmens podràs classificar, crear una descripció amb el nostre propi producte d’arxiu digital: l’Artydoc, un gestor documental amb sortida web.\nÉs un programari pensat per a la classificació, descripció, difusió i gestió de documents electrònics.\nArtyplan Document el teu assessor en digitalització\nCom a resultat de l’experiència adquirida en més d’una dècada de serveis, ens permet oferir des de l’assessorament fins a l’assumpció de la gestió de fluxos de treball documentals físics i electrònics a través d’eines tecnològiques pròpies o del client (ERP, EDMS, ERMS, repositoris digitals, etc.). Consulta’ns perquè puguem valorar el teu projecte de digitalització.


Informació pel soci\nCURS DE SUBMARINISME Obtenció de la titulació de bussejador FEDAS / CMAS 1 Estrella\nPreu Total: Especial per membres de DCA i familiars: 340 euros.\nPreu no afiliats: 355 Euros\n· Lloguer de tot l'Equip i Material de Busseig durant el curs.\n· Kit Oficial d'ensenyament Bussejador FEDAS / CMAS. (Llibre + DVD + llibreta d'Immersions, ...)\n· Revisió Mèdica (obligatori) per un metge especialista en Medicina Hiperbàrica.\n· Llicència Federativa durant un any.\n· Pertànyer com a soci del Grup Submarinista Barcelona durant un any, beneficiant de sortides de busseig, Descomptes en adquisició i lloguer de material, així com en altres activitats (Sky, muntanya, ...) programació:\n· Dates d'inici: Mesos de maig, abril i juny.\n· Durada del Curs: una setmana més un cap de setmana. (Adaptable)\n· 5 Classes teòriques.\n· 3 Classes pràctiques en piscina.\n· 5 Pràctiques de mar (Sortida en vaixell inclosa).\nInformació i Inscripcions: Telèfon de contacte: 617326043 O a través de l'email: adfs@hotmail.com http://www.gsbsub.com/\nL'agrupació IPA Viladecans organitza unes conferències, el proper 25 de febrer al Local de formació d'IPA Catalunya\nUna visió científica de les bases neurològiques i operatives policials en les tècniques de tir a la intervenció armada.\nCURS DE DEFENSA PERSONAL POLICIAL KRAV MAGA WORLDWIDE – FORCE TRAINING DIVISION\nAUTO-PROTECCIÓ CONTRA ARMES BLANQUES Nivell 1\nData màxima per inscriure el 23 de febrer.\nPer Elena Cobler: Llicenciada en Dret, Màster Internacional de Resolució de Conflictes, Postgrau en feminismes, Masculinitats i Equitat de Gènere. Agent de policia des de 1976, impulsora de la Unitat de Mediació i Resolució de Conflictes i Responsable de l’Oficina d’Atenció a la Víctima de la Guàrdia Urbana de Reus. Docent de diversos cursos de mediació i resiliència, com d’altres cursos i tallers de resolució de conflictes d’alumnes als Centres Educatius de la ciutat.\nUs informem d'una nova edició del curs de Desfrilador Extern Automatitzat (DEA).\nDescompte a socis d'IPA.\nData: 19 gener 2013\nHorari: Dissabte de 09:00 a 14:00 hores i de 15:00 a 18:00 hores.\nLloc: PRESENCIAL al centre\nHores: 8 hores teoricopràctiques\nObjectiu: Adquirir els coneixements i habilitats necessàries per poder dur a terme amb seguretat i decisió, unes correctes i eficaces maniobres de ressuscitació davant una persona en situació de compromís vital, incorporant a aquestes maniobres la utilització d'un aparell desfibril · lador extern semiautomàtic.\n(RD 355/2002 de 24 de Diciembre.DOGC núm. 3795-08/01/2003)\nConeixement i activació dels sistemes d'emergències mèdiques i realització de les tècniques de Suport Vital Bàsic.\nSuport Vital Bàsic adults i pediàtric.\nDesfibril · lació externa semiautomàtica.\nProtocol d'utilització del desfibril · lador extern semiautomàtic.\nAprenentatge dels principis bàsics dels primers auxilis i de la prevenció i promoció de la salut.\nMetodologia: Classes teòriques amb presentacions informatitzades i manual de l'alumne.\nClasses pràctiques amb maniquins d'última generació per a l'aprenentatge de les tècniques de Suport Vital\ni desfibril · lador extern semiautomàtic especial per a entrenament.\nDirigit a: Majors de 18 anys interessats en l'aprenentatge de les tècniques de Suport Vital Bàsic\namb la inclusió del desfibril · lador extern semiautomàtic per personal no mèdic.\nCertificació: Certificat d'assistència i aprofitament de curs.\nCarnet per utilitzar el Desfibril · lador Extern Automàtic per a personal no mèdic. Atorgat per l'Institut d'Estudis de la Salut. Generalitat de Catalunya,\n(De vigència anual, s'ha d'actualitzar anualment amb dues hores de reciclatge).\nPer més informació i reserva de places contactar amb:\nTel: 93.815 10 44\nJornada tècnica sobre L'ESTRÈS POLICIAL: Causes, Prevenció i Maneig\nBastó extensible NIVELL I i Tècnic en emmanillament.


Actualitzat 04/03/2020 14:30\nUna càmera de seguretat ha gravat l'instant que Antonio Leal mata brutalment a Esther Escobar, una prostituta amb qui estava obsessionat. La dona, de nacionalitat paraguaiana, va morir per culpa d'un tret al cap per part de l'assassí, que era un client habitual del prostíbul.\nEls fets van passar el 26 de febrer al barri de la Concepció, a Madrid. La prostituta, de 40 anys, estava de camí a casa i l'Antonio l'estava seguint, però ella no se'n va adonar. De cop i volta, l'home la va disparar amb una pistola i va quedar tot enregistrat per una càmera de seguretat de la zona.\nObsessionat amb ella\nEsther treballava en un prostíbul i allà va conèixer l'Antonio, de 56 anys, que es va obsessionar amb ella: li enviava constantment missatges, dedicatòries i cançons. A més, li va proposar de tenir una relació sentimental amb ella, però l'Esther no volia i la va acabar matant.\nAntonio es va entregar a la policia el diumenge a la nit i va confessar que era l'autor del crim. No obstant això, els agents ja havien descobert qui era gràcies als vídeos enregistrats per la càmera de seguretat i pels testimonis de vàries persones, segons informa el Grup VI d'Homicidis de la Direcció Superior de la Policia de Madrid.\n"No sabem qui és, però gràcies a una càmera que hi havia en un racó d'un local, l'han pogut trobar. Anem per bon camí. Aquesta càmera ho ha gravat tot i s'ha vist molt bé", explica Sonia, la germana de la víctima. També ha dit que espera que es faci justícia, ja que els seus familiars i amics estan molt afectats pel que ha passat.\nBusquen un client de la prostituta assassinada d'un tret al cap al mig de Madrid\nPaga 300€ a una prostituta per una nit i l'apallissa per recuperar els diners\nL'Estela, la noia de 21 anys desapareguda a Barajas: raptada per fer de prostituta


LAKOLLA PARTICIPA A LA FESTA MAJOR DE LA NOSTRE CIUTAT, US ESPEREM!!!\nAvui dona el tret de sortida la festa major del nostre poble, Cornellà.\nLakolla Martinet hi serà present en un munt d'activitats dins del programa de festa major. Aquesta mateixa nit hi serem actuant al correfoc a les 21:30h, el dissabte participarem a la festa del Populari a les 18:30h, i diumenge ens despedirem fent tronar el matí de Cornellà en la primera edició del Percucorpus a les 12h. (Podeu veure punts de sortida i recorreguts al programa de festes).\nUs hi esperem a tots per que vingueu a animar-nos a qualsevol de les nostres actuacions, bona festa major per a tothom !!\nProjecte AMPA Escola Martinet 2016-2017: Millorem els patis\nProjecte amb el suport de l'Ajuntament de Cornellà de Llobregat\nDurant aquest curs l'AMPA de l’Escola Martinet ha preparat un projecte que sota el nom “Millorem els nostres patis” ha permès dotar de materials i recursos els patis del centre. D'aquesta menera podrem promoure i diversificar diferents possibilitats en els espais de lleure dels nens i nenes a l'Escola Martinet.\nAprofitem aquest espai per agrair a l’Ajuntament de Cornellà de Llobregat el suport i l’esforç econòmic per fer possible la realització d’aquest projecte.\nFESTA DE FI DE CURS AQUEST DIVENDRES 9 DE JUNY, US ESPEREM!!!\nGRAN BOTIFARRADA FESTA FI DE CURS 2017!! COMPRA ELS TEUS TIQUETS DEL 25/5 AL 2/6!!!\nGran botifarrada Festa de fi de curs Escola Martinet 2017\nCom els darrers anys, els pares i mares de 5è ens encarreguem del bar de la Gran festa de fi de curs. Aquest curs també es destinaran els guanys íntegrament al viatge de fi de curs de 6è de la nostra\nPer aquest motiu, us proposem per al sopar de germanor gaudir de nostra gran botifarrada.\nEns adrecem a vosaltres per a informar-vos que, tot aquell que tingui clar que vindrà a la festa i soparà botifarra amb patates, ja pot comprar el seu tiquet de menú de botifarra més patates a 4 euros.\nA més, també us oferim la possibilitat de comprar els tiquets de les begudes grans abans de la festa....no cal que porteu res !! Nosaltres les tindrem fresquetes!!\nÉs molt important fer la reserva d’aquest menú, perquè tot aquell que ho faci ara tindrà el seu sopar assegurat i només caldrà que vingui a divertir-se.\nL’horari de venda de tiquets serà de 16:30 a 18:00 de la tarda del 25 de maig al 2 de juny.\nPares i mares de 5è


6 respostes a esternuts de tot el món - Article\nAl llarg de la història de la humanitat, l'esternut s'ha considerat un acte digne de ser comentat. Antigament, algunes cultures creien que esternudar era un signe que un diable sortia del cos. Quan la dona d’Ulisses sent el seu fill esternudarL’Odissea, ho interpreta com un senyal que el seu marit tornarà a casa amb seguretat. Al Japó, un esternut indica que algú parla bé de tu en algun lloc.\nLes benediccions verbals atorgades als esternuts sovint s’atribueixen al papa del segle VI Gregori el Gran, que va invocar “Déu que us beneeixi” com a protecció contra la pesta bubònica que feia època a Europa aleshores. No obstant això, tot i que és probable que un esternut americà obtingui una benedicció, altres cultures responen de manera diferent a un coet moc. Aquí hi ha sis alternatives internacionals per 'beneir-te'.\nLa resposta comuna en alemany als esternuts—Salut!—Simplement significa «salut». 'Gesundheit' va arribar a la llengua vernacla americana a través d'immigrants de parla alemanya. Altres idiomes tenen exhortacions equivalents, com l'espanyol 'Salud!' o el maltès 'Evviva!' La versió russa, 'Будьте здоровы', és més contundent 'estar sa'.\n2. 'Viure molt i prosperar'.\nLa resposta turca completa a un esternut ha quedat foraStar Trek: 'Çok yaşa, rahat yaşa' significa 'viure molt i prosperar', tot i que sovint s'escurça només per 'viure molt'. La resposta, 'sen de gör', es tradueix literalment per 'tu també ho veus'.\n3. 'Déu t'ofega!'\nUna resposta portuguesa habitual als esternuts és 'Santinho!' o 'Sant petit!' Tanmateix, també podeu escoltar 'Deus te abafe', una frase que significa aproximadament 'Déu t'ofega'. (Alguns els tradueixen com 'Que Déu et posi una manta', cosa que és molt millor imaginar).\n4. 'Als vostres desitjos!'\nEn francès, és educat expressar l’esperança que tots els desitjos del vostre company d’esternuts es facin realitat. La versió francesa de bless you, 'à tes souhaits', significa 'per als teus desitjos'. Un segon esternut és rebut amb 'Salut,'o 'als teus amors'.\n5. 'Demà farà bon temps!'\nDesprés dels dos primers esternuts, els holandesos donen la benvinguda a un tercer esternut amb la frase: 'Morgen mooi weer!' o 'Demà farà bon temps!'\nEn la seva etnografia de la cultura zulú de 1976, autorAxel-Ivar Berglund informa que 'd'un home que esternuda, es diu'Thuthuka '. O, en altres paraules,'créixer!'


CAMPIONANT DEL MÓN ENDURANCE | Noticies Port Ginesta\nCAMPIONANT DEL MÓN ENDURANCE\nPosted on 06/10/2014 by Maribel\nL’embarcació de Jordi Olesti i David Burgos\nEls equips de motonàutica de Port Ginesta participen al campionat del món 2014\nEls propers dies 10, 11 i 12 d’octubre tindrà lloc a Badalona el Campionat del Món de motonàutica de la modalitat Endurance Class B, per a quatre categories (Promotion, Boat Production, S2 i S1). Aquesta modalitat agrupa embarcacions derivades de la construcció en sèrie de només 8 metres d’eslora. D’aquesta manera hi ha la classe Promotion (Promoció), reservada a embarcacions amb només 150 cavalls de potència, però també hi ha la categoria S1 on es superen fàcilment els 400 cavalls.\nEn aquestes darreres temporades els equips catalans han aconseguit experiència i un bon palmarès. Destaca l’equip Italmotonàutica, de Sandro Pelucca i Josep Maria Izquierdo, campions del Món de Promotion l’any 2013 i els equips de Port Ginesta; Olmarine Power Boat, de Jordi Olesti amb el badaloní David Burgos, que són els actuals campions d’Europa de la classe S2, amb una embarcació Phantom i un motor fora-borda Yamaha de 200 cavalls. També cal tenir en compte l’equip Cèltic de Carles Santaella i Toni Guinot, amb una embarcació Graüner i un motor fora-borda Suzuki de 250 cavalls.\nLa competició tindrà la seva base a Marina Badalona però podrà ser vista des de la platja de Badalona, ja que el circuit s’instal·larà a mar obert, entre el mateix port de Badalona fins a exhaurir pràcticament el front marítim de la ciutat.\nEn total està previst celebrar tres mànegues amb un recorregut de entre 35 i 60 milles per a cadascuna d’elles, dues el dissabte 11 i la final el diumenge 12 al matí.\nLa prova, que està organitzada per la Federació Catalana de Motonàutica, compta amb el suport de totes les institucions nàutiques locals, començant pel propi ajuntament de Badalona, el Club Nàutic Bètulo, el Club Natació Badalona, l’Hèlice Club i Marina Badalona, que acollirà la regata.\nMolta sort a tots !!!


Ajuntament de Sant Cugat - Joan Puigdefàbrega guanya el 15è Premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater amb ‘Deshora’\n13 de març 2017 Cultura\nJoan Puigdefàbrega guanya el 15è Premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater amb ‘Deshora’\nAquest escriptor i oceanògraf nascut a Saragossa s’emporta així un dels premis més ben dotats del país, amb 7.250 euros.\nEscoltar El poeta Joan Puigdefàbrega ha rebut aquest divendres, a l’Hotel Neri de Barcelona, el Premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater per l’obra ‘Deshora’. El premi, organitzat per l’Ajuntament de Sant Cugat, Edicions 62 i la Comissió Ciutadana Gabriel Ferrater, és un els més ben valorats del país amb una dotació econòmica de 7.250 euros i inclou també la publicació i la distribució de l’obra per part d’Edicions 62. El poeta guanyador també rep una escultura de Pep Codó. L’edició impresa de ‘Deshora’, l’obra de Puigdefàbrega que l’ha fet mereixedor del 15è premi de poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater, es presentarà el 15 de maig durant l’acte on es lliuraran els premis del 19è concurs literari Gabriel Ferrater per a centres de secundària.\nL’acte ha comptat amb la presència de la tinent d’alcalde de Presidència, Cultura i Promoció de la Ciutat, Carmela Fortuny, el president del jurat Jordi Cornudella, els membres del jurat, Marc Romera i Marta Pessarrodona, i la directora de la Institució de les Lletres Catalanes, Laura Borràs. Amb aquest premi i el Festival Nacional de poesia de Sant Cugat, la ciutat segueix apostant fermament per la creació i la promoció de la poesia al nostre país.\nLa tinenta d'alcalde Carmela Fortuny ha subratllat "el compromís de Sant Cugat amb la cultura i la poesia. Aquest Premi de Poesia Sant Cugat a la memòria de Gabriel Ferrater ho referma, ja que és el més ben dotat del seu àmbit". Fortuny també ha assegurat que "estem molt orgullosos de l'obra guanyadora. Impulsar iniciatives com aquesta ens fan créixer com a ciutat".\nAl seu torn Joan Puigdefàbrega, el guanyador d'enguany, ha remarcat "no tinc una vida literària llarga i gruixuda, al contrari, tampoc tinc formació en lletres, i guanyar amb aquesta obra és un honor. M'agrada treballar l'estètica perquè és el que ens relaciona sensorialment amb el món".\nPer a un dels membres del jurat, i representant d'Edicions62, Jordi Cornudella, "el fet que l'autor no sigui mediàtic fa que la seva maduresa i capacitat de reflexió es noti als poemes. Al ser 'desconegut' el converteix encara més en una novetat atractiva".\nLa directora de la institució Lletres Catalanes, Laura Borràs, ha volgut recordar que "el compromís de la Institució amb la poesia, la literatura i Sant Cugat és molt gran".\nUn dels membres del jurat, el poeta i escriptor Jordi Cornudella, escriu sobre ‘Deshora’:\nUna ratlla vertical, el traç d’un gest sobre el paper, travessa de dalt a baix aquest llibre i n’agrupa els poemes en cinc blocs. Els versos semblen aplegar-s’hi a l’entorn d’aspectes diferents -la paraula, la natura mineral, arbres i vent, el cos, l’ànima, i els signes que tracem al nostre lloc-, però giren tots al voltant d’un sol eix. També hi gravitem nosaltres, els lectors d’aquesta indagació sobre el que som i les maneres que tenim de dir-nos, sempre a deshora. Premi Gabriel Ferrater\nEls membres del jurat del 15è Premi de poesia a la memòria de Gabriel Ferrater són: Empar Moliné, Marc Romera, Xavier Folch, Jordi Cornudella i Marta Pessarrodona.\nLes bases del 16è premi de poesia a la memòria de Gabriel Ferrater es donaran a conèixer a la tardor.


6 maneres fàcils d’afrontar la gelosia professional - aprenentatgesLlegir Més\nPrincipal aprenentatges 6 maneres fàcils d’afrontar la gelosia professional\nAl modern lloc de treball actual, no és rar sentir-se una mica fora de lloc.\nAmb l’ajuda de les nostres nombroses notificacions d’aplicacions, se’ns recorda constantment les feines aparentment més divertides i interessants que tenen altres persones. Els veiem viatjant sempre per feina, publicant-nos sobre les seves reunions de brunch molt divertits i bombardejant perpetuament els nostres feeds amb hashtags molestos com #ILoveMyJob.\nMentrestant, estem sotmesos a les petites però terribles tiranies del nostre treball. Ens despertem a l’hora, rellotgeu-nos en vuit hores de mà d’obra mental i ens preguntem si l’oficina mai plantejarà obtenir una màquina de cafè decent.\nEns cau en el parany de comparar-nos amb els nostres companys i creiem falsament que tots aquells anys que passem sent empleats exemplars eren només una pèrdua de temps. Ens retallem amb autocomplexació i, a poc a poc, comencem a ressentir el treball que abans vam estimar.\nSi això us resulta familiar, probablement és perquè aneu per la mateixa fase.\nSovint, qüestionem les nostres opcions i fantasiem sobre deixar de feina, quan les raons per fer-ho són una mica efímeres. I encara que hi ha raons legítimes per voler un canvi de carrera, sempre és important distingir entre fets i sentiments.\nAixí que, si actualment estàs a una cruïlla de camins i lluites amb l’enveja en el lloc de treball, segueix llegint per saber com fer front a la gelosia professional!\n1. Assumir més responsabilitats\nNo sempre és la quantitat de diners (o falta) que causa gelosia al lloc de treball. En realitat és la sensació d’inutilitat: la creença que no hi ha més marge per al creixement i que és millor estar en un altre lloc, fer una altra cosa.\nPodria ser que hagueu estat massa temps treballant o potser realment heu superat l’empresa. Moltes vegades, però, és simplement perquè us heu cansat de fer les mateixes coses dia a dia.\nPer evitar que el treball esdevingui tediós i que us compareu amb el que tenen els altres, repteu-vos a assumir més responsabilitats. Arribeu a diferents departaments, parleu amb el vostre cap sobre què més podeu fer i intenteu canviar de treball amb un col·laborador. Això pot semblar contrariós, però, quan més aprenguis del que ets capaç, més probable és que trobis sentit en el que fas.\n2. Demaneu ajuda\nUna de les coses de les quals la gent se sent gelosa és l'èxit que tenen altres persones, o per ser més exactes, la velocitat amb la qual aconsegueixen els seus èxits. Digueu, per exemple, que amb vosaltres i el vostre amic vàreu començar com a ajudants de producció, però per algun motiu, aconsegueixen una promoció i comença a guanyar més que vosaltres.\nAbans de queixar-se de com el món és totalment injust, atureu-vos i penseu en els altres factors que poden haver portat a la seva promoció. Potser hi va haver una vacant sobtada i ella va tenir més experiència en el grup; potser va passar més hores a l’oficina i va ser recompensat per això. Sigui quin sigui el cas, la millor manera de conèixer com aconsegueix la gent és preguntar-los sobre això.\nPot semblar una solució òbvia, però us sorprendrà quanta gent preferiria guarnir la seva misèria que demanar ajuda. Qui sap? Fins i tot es pot descobrir el solitari que pot ser a la part superior i, en lloc de ser gelós, convertir-se en un amic millor.\nMolta gent es posa gelosa de que la gent tingui una pujada o una promoció, però gairebé cap d'ells fins i tot es planteja demanar-ho. Els empleats creuen erròniament que si es posen en llargues hores, envien el seu informe molt abans de la data límit i ho fan tot pel llibre que acabarà notant. Però la dura veritat és que el seu cap pot ser que ni tan sols sigui conscient de la feina que està fent.\nA menys que ho indiqueu a la vostra avaluació o la presenteu durant una reunió privada, les vostres aportacions no seran reconegudes. Això no fa que el seu cap sigui una persona cruel, sinó que és una persona tan descaradament ocupada que té més coses al seu plat que a tu.\nNo és la intenció dels nostres directius fer-nos sentir malament, però a vegades és possible que els recordem les nostres realitzacions, sempre que ho fem de manera professional i respectuosa. Si mirem més enllà dels nostres mons petits i entenem per què les persones actuen de la manera que ens fa, ens serà més fàcil demanar les coses que volem en lloc d’esperar en va per a que es validin.\n4. Continuar aprenent\nPer combatre el ressentiment i la gelosia en el treball, abandoneu el vostre fill interior per ser més curiós. El fet que fa molt temps que no fa feina, no vol dir que ja siguis un expert.\nEl perill de creure que ja ho saps tot sobre la teva feina és que acabes quedant estancada; això pot fer que siguis encara més gelós dels companys de feina que poden tenir idees noves o millors sobre com fer el teu treball.\nEn lloc de lluitar contra el futur, obteniu més informació sobre les noves eines que us ajudaran a millorar la vostra feina. Abraça i intenta entendre els mil·lenaris, en comptes d’enganxar-los per les seves formes poc convencionals. És més important, acceptar que el món està canviant i adaptar-se a ell. No només et converteixes en indispensable, sinó que la vida és substancialment més interessant.\n5. Fomentar les noves amistats\nArriba un moment en la vida adulta quan ja no intentes fer nous amics. No és tan insòlit com és la norma. Al cap i a la fi, ja heu seleccionat el conjunt d’amics que estaran amb vosaltres el dia del vostre casament i els que us visitaran al vostre llit de mort.\nDe vegades, trobeu aquestes persones treballant, i és per això que quan marxen gairebé sempre se sent que una part de vosaltres també hi ha anat. Però quedar fora d'una oportunitat de vincular-se amb nous companys de feina no només us impedirà obtenir més experiències laborals; també us pot faltar la creació de noves amistats que poden canviar la manera de veure la vostra feina.\n6. Projecta la teva pròpia felicitat\nUna de les maneres més fàcils d’enganyar-se del treball i de l’èxit dels altres és mirar enrere les raons per les quals ha estat durant el temps durant la feina. Podrien ser les amistats que heu fet, les habilitats professionals que heu adquirit o el canvi que heu creat fent aquest que feu.\nEn lloc d’estar gelós del que tenen les altres persones, centra’t en la cultura que has cultivat i crea nous objectius. No sempre podeu viatjar a llocs exòtics o fer reunions en restaurants elegants, però tenir oficials amablement genuïns pot ser igualment gratificant, encara que no sigui més.\nPenseu que el que trobeu a les xarxes socials només és un aspecte eficaç del que passa a la vida real i rarament és tota la història. La majoria de les vegades són només projeccions del que esperen que vegin altres persones. I fins i tot quan se sent com que mai no es queden sense records meravellosos i els hashtags de "m'encanta la meva feina" per compartir, recordeu que alguns moments de l'èxit i la felicitat d'una altra persona no poden, ni de cap manera, minvar la seva.\nAlguna vegada has sentit gelosia professional? Feu-nos saber si podeu relacionar-vos a la secció de comentaris que hi ha a continuació i expliqueu-vos com en vareu gestionar la vostra enveja al lloc de treball.


DE LLINDAR EN LLINDAR ressenyat per Joan Cuscó al 3devuit (abril 2014) - laBreu Edicions : laBreu Edicions DE LLINDAR EN LLINDAR ressenyat per Joan Cuscó al 3devuit (abril 2014) - laBreu Edicions\nPARAULES I SENTIT. CELAN.\nDe Llindar en llindar és un llibre de poesia que fou escrit l’any 1955 i que va suposar la definitiva consagració de Paul Celan com a poeta. No ens estranya. És un llibre ben travat i dens que en els primers dels seus poemes recorda la construcció del “logos” humà a partir d’aquells elements que trobem en el Llibre de la creació, que és el primer assaig especulatiu conegut del pensament jueu en llegua hebrea. En el primer poema ho veuran clar: “He sentit dir que hi ha / dins l’aigua una pedra i un cercle / i per damunt de l’aigua un mot / que posa el cercle al voltant de l’aigua.” És poesia viscuda i amb intenció d’il·luminar la vida sense que aquesta perdi el seu misteri. Nascut de la voluntat de saber i de les ànsies de ser lliure. Transmet nostàlgia, solitud i esperança; a la llum de l’espelma que apareix i reapareix al llarg del llibre. Hi destaca la presència de l’artesania i de la vocació i el treball constant que aquesta necessita, en el terrisser que fa gerres de fang i en el viticultor que produeix vi. De fet, el poema dedicat als veremadors és especialment significatiu. Hàbilment conjuga el mots “vi” (Wein) i “plorar” (weinen) per posar sobre la taula la vella metàfora mediterrània del vi com a vehicle de civilització i com esforç per destil·lar la paraula i la vida, i per embriagar-la. Perquè quan hom veu vi és capaç d’adquirir un estat alterat de consciència (embriaguesa ve d’“ivresse” que és un estat d’exaltació i d’excitació que genera moviment i vida) i perquè la vida comença i acaba amb el crit del plor.\nSi volem un bon vi l’envellirem a la bóta perquè agafi nous aromes i gustos. El domarem per donar més volada a la seva força atàvica. L’obligarem a fer l’esforç de desplegar totes les seves potencialitats tancat dins la bóta. Farem que es replegui per a desplegar noves potencialitats. I si volem fer-ne un producte molt més fort i destil·lat anirem als aiguardents. I això mateix fa el poeta amb les paraules i els conceptes. (I Celan ho fa magistralment.) I és que les paraules també necessiten d’aquests processos de fermentació i de destil·lació. Ho fan xocant amb altres paraules i maridant-se amb vins. Dos elements imprescindibles de qualsevol diàleg que vulgui ser fructífer i no xerrameca. La mescla i la descoberta, el treball pacient i el gust per la innovació. El llenguatge humà es fonamenta en els processos de: reiteració (atès que la frase que comencem a pensar o a pronunciar és constantment examinada i reelaborada per aconseguir el significat més precís que li volem donar, d’acord amb l’entorn, i va modificant-se a mesura que la verbalitzem) i recursió (que és l’establiment de cicles consecutius en què la sortida mental d’un pensament o output és agafada com a entrada o input del següent cicle de pensament). Heus ací la base de la creativitat humana. I aquestes dues capacitats les trobem relacionades amb les capacitats motores fines. «Veremen el vi dels seus ulls / trepitgen tot el que han plorat, també això […] Veremen, trepitgen el vi / Premsen el temps com el seu ull”, escriu Celan.\n3 de vuit ( abril, 2014)\nCategoria: Alabatre, Col·leccions, Diaris, Premsa | Etiquetes: alabatre, arnau pons, de llindar en llindar, Paul Celan


anys 40 | M.A.Confidential\nAll posts tagged anys 40\nPosted by Martí on 16 de Mai de 2016\nPosted in: Cine - 2015.\tTagged: anys 40, biografia, Bryan Cranston, Dalton Trumbo, Diane Lane, drama, elle fanning, Helen Mirren, hollywood, Jay Roach, John Goodman, Louis C.K., michael stuhlbarg, Trumbo.\tDeixa un comentari\nIntèrprets: Bryan Cranston, Diane Lane, Helen Mirren, John Goodman, Elle Fanning, Louis C.K., Michael Stuhlbarg, David James Elliott\nAls anys 40, Dalton Trumbo s’ha convertit en el guionista més ben pagat de Hollywood gràcies a la seva inigualable capacitat d’escriure pel·lícules exitoses i guanyadores. No obstant, tot canvia quan a Estats Units comença el moviment de la “caça de bruixes” i Trumbo és inclòs a la llista negra degut a la seva ideologia comunista i les seves pràctiques suposadament antiamericanes. Ell i altres guionistes i figures de la indústria de Hollywood miren de defensar-se davant la justícia, però la maquinària a la qual s’enfronten és massa poderosa i populista.\nDes de l’eclosió de l’anomenat “star system”, poc després de finalitzar la 1a Guerra Mundial, el poder que la indústria de Hollywood pot arribar a exercir vers la societat nord-americana no ha deixat de posar-se en pràctica de forma continuada. Tot i que el concepte s’associa originàriament al cinema com a font d’alegria, emmirallament o il·lusió, el pes social i polític de tota aquesta maquinària també s’ha evidenciat de forma força més obscura, i és el període de la “caça de bruixes” el que millor ho exemplifica. Ja sigui per vergonya o per mala consciència, poques vegades el propi Hollywood ho ha volgut plasmar en les seves pel·lícules, però amb l’arribada de Trumbo, no hi ha dubte que, si més no aquest nom i el dels seus companys de l’època, mereixien que la seva història fos reivindicada amb cara i ulls. Es tracta d’un biopic que té més valor pel seu context que no pas per la potència individual del personatge, i que compensa certa manca d’estil amb un to agredolç que acaba funcionant.


Solga Diamant cas d'èxit de Consolidació Internacional - Cas d'èxit - Rubiempresa\nSolga Diamant millora el seu posicionament de marca a nivell internacional amb el projecte "Consolidació Internacional"\nEncarna García, Chief Operations Officer de Solga Diamant\n“Jo animaria a totes les empreses a participar en aquests tipus de projectes” que “aporten molta riquesa a l’empresa, aporten riquesa a les persones que ho fan i aporten nous projectes”\nSolga Diamant és una petita empresa familiar creada als anys 50 i situada a la ciutat de Rubí des dels anys 70. Es dedica a la siderometal·lúrgica i a la fabricació d’eines per tallar i perforar pedres naturals com granets, marbres, pissarres, i pedres artificials com els formigons, les biguetes, les porcellanes...\nUn dels projectes que ofereix l’Ajuntament de Rubí de forma gratuïta i que anima a les empreses a col·laborar-hi, és la Consolidació Internacional. Aquest programa està adreçat a les companyies rubinenques que volen consolidar la seva experiència exportadora i establir un pla d’actuació per així poder posicionar-se en els mercats exteriors d’altres països. El motiu pel qual l’empresa Solga Diamant va decidir presentar-se al projecte Consolidació Internacional va ser que buscaven un posicionament de la seva pàgina web. Els objectius que perseguien des d’un principi, i en els quals encara treballen, són el posicionament de la marca en el sector, una bona col·locació d’aquesta en els cercadors i disposar d’informació de fàcil accés per als seus clients, i donar-se a conèixer als clients potencials. També busquen conèixer la competència dins del seu propi sector per poder així millorar. Un altre objectiu que tenen plantejat és una conscienciació de millora i coneixement dels seus propis límits dins de la mateixa empresa, per poder així trobar una proximitat i crear un vincle fort amb els seus actuals clients, i donar-se a conèixer als futurs clients.\nLes tutories individualitzades que els ha ofert el programa de l’Ajuntament els van ensenyar una bona manera d’organitzar-se per poder treballar de forma òptima i eficaç, i poder treure’n el màxim profit. Actualment segueixen treballant amb assessors del projecte que els ajuden a seguir creixent dins l’àmbit local i en l’àmbit internacional, en altres països i en altres idiomes. “Les tutories personalitzades ens han aportat molts coneixements i ens han ajudat a fer el camí més fàcil” “penso que ha sigut una experiència molt enriquidora per a l’empresa i per a la gent, amb tot el que ens han ensenyat”.\nGràcies a l’ajuda rebuda del programa Consolidació Internacional i a tots els seus experts, han pogut assolir alguns dels objectius marcats als inicis i han començat a treballar en la resta de tasques proposades, “és una aposta a llarg termini, una feina que s’ha d’introduir a la nostra feina” afirma Encarna García, cap d’operacions. Assegura que s’ha de seguir treballant i millorant, d’aquesta forma “comencem a tenir els primers resultats”. Actualment estan exportant a més de 50 països en els 5 continents.\nEncoratja i anima a la resta d’empreses de la localitat a participar en aquests projectes que ofereix l’Ajuntament de Rubí, ja que creu que és beneficiós per al funcionament de l’empresa, però sobretot és molt enriquidor per a un mateix. “Jo animaria a totes les empreses a participar en aquests tipus de projectes” que “aporten molta riquesa a l’empresa, aporten riquesa a les persones que ho fan i aporten nous projectes”. Aquests nous projectes ajuden a l’empresa a aconseguir els seus objectius i a arribar als seus clients. “És segur i beneficiós per a totes elles”.\nPodeu consultar la pàgina web de Solga Diamant aquí.\nPodeu consultar informació del projecte Consolidació Internacional aquí\nProducto que fabrica Solga Diamant\nEntrevista a la empresa Solga Diamant donde explica su experiencia\nExtracto de la entrevista realizada a Solga Diamant\nNave de Solga Diamant


Llibre: 45 €\nLlibre : 45€\nEls obstacles a què s'enfronten les dones per al ple gaudi dels drets humans i la seva participació en la societat com a actor de ple dret, són molts i venen de molts fronts. Aquests fronts estan, a més, relacionats entre si, de tal manera que és impossible l'assoliment de l'eliminació de les discriminacions de la dona en les societats contemporànies en un de sol dels camps existents (educació, economia, participació política, violència, mercat laboral, oci, família, societat, esports o qualsevol altra de les facetes de la vida dels ciutadans) sense un avenç real en la resta dels camps. Des d'aquesta perspectiva, l'obra que presentem se centra en dues qüestions específiques: la participació política i la violència contra les dones, fent una anàlisi creuat des de diverses perspectives jurídica, sociològica, politològica, pedagògica i de comunicació. En relació amb la participació política s'analitza temes com la implantació de mesures d'acció positiva, la participació política femenina en els recents comicis; pel que fa a la violència física o psicològica, s'estudia la forma en què la societat internacional ha participat en la batalla per la seva eradicació i com el Dret intern ha enfocat el problema de la violència contra les dones. També s'aborda el tema des la perspectiva dels mitjans de comunicació, concloent amb un capítol dedicat a la violència en la infància, pel que suposa de cara al futur l'establiment de pautes i resiliència de víctimes.


Vaixells en la boira\nSalvapantalles de vaixells : vaixells en la boira\nSalvapantalles animat de vaixells en la boira\nEscena animada en la qual veiem diversos vaixells i velers al mar, flotant a l'aigua. L'oceà és difícil navegar avui que qualsevol superfície del mar està coberta per la boira. La boira fa que no pots veure al lluny, pel que veiem les naus ocultes entre la boira. Veiem un paisatge marí, però no gaire lluny que tot està cobert per núvols. Una escena que fa que tot sembli una pintura dels colors i els efectes de la llum sobre l'aigua i els núvols. Igual que una pintura impressionista de paisatges. No t'oblidis de compartir a les xarxes socials amb els seus amics i familiars si t'ha agradat!. Descarrega el salvapantalles de Vaixells en la boira fent clic al botó «Descarregar», que és un servei gratuït de Gifmania. Aquest salvapantalles és part de la col • lecció temàtica de Vaixells, perquè estan organitzats de manera que sigui més fàcil per tu arribar-hi si ets un gran fan de Vaixells, les descàrregues són gratuïtes i aquest salvapantalles s'ha descarregat 86 vegades, que significa que és molt popular. Aquest és un producte segur, i l'ajudarà a protegir el seu equip, ja que és completament gratuït i fiable. Aquest salvapantalles té una qualificació de 5 pels usuaris que l'han descarregat i que fa part de la nostra col • lecció des de 2008-03-18 13:04:12, dia en què fou inclòs a la nostra base de dades. Esperem que frueixis i que puguis protegir el seu ordinador con sistema operatiu de Windows. Aquest salvapantalles de Català és gratis, pertany a la categoria: Vaixells. És un Gifmania programari perquè pugui confiar en la seva qualitat. És la versió 1.0de producte està disponible per als sistemes operatius Windows 95 Windows 98 Windows 98 SE Windows ME Windows 2000 Windows NT Windows 2003 Windows XP Windows Vista Windows 7 Windows 8. Salvapantalles animat Vaixells en la boira de Vaixells per descarregar de forma gratuïta i cuidar la pantalla\nClassificació basada en 1848 opinions dels usuaris\nDescarregat 86 vegades


Jordi Navarro: Ple del 13 de febrer: medalles i mocions\nPle del 13 de febrer: medalles i mocions\nDilluns, en un ambient fred, es va desenvolupar amb alguns incidents el Ple a la plaça del Vi. Va ser una sessió farcida i carregada de punts importants. Em va fer una especial il·lusió aprovar un punt a favor del retorn del cabal del Ter, el nostre estimat i maltractat riu. Algunes entitats van desplegar una pancarta a favor del Ter i tots els grups municipals van manifestar el seu vot favorable al retorn del cabal. Evidentment les discrepàncies en la gestió de l'aigua són manifestes, però hi ha unanimitat en mantenir, conservar, preservar aquest excepcional patrimoni que és el riu Ter i la seva conca.\nTanmateix, el Ple d'ahir va dibuixar un cop més una geometria assimètrica: 22 regidors contra 3, els del nostre grup municipal. Sembla ser que als partits del sistema els molesta que la CUP digui les coses pel seu nom i que tingui iniciatives polítiques. En reiterades ocasions ens van demanar de retirar mocions. Ens diuen que presentem propostes i iniciatives per pur protagonsime polític i que ens dediquem a fer-nos fotografies i a cercar titulars. Ens acusen de fer demagògia i de només voler penjar-nos medalles. I ens ho diuen precisament ells, que són els reis de l'oportunisme, especialistes en apoderar-se de la feina dels altres, sortint a la foto en l'últim moment.\nLa regidora d'ICV-EUiA, Núria Terés, em va acusar directament de no contrastar dades i de presentar propostes redundants. En la moció que vam presentar sobre residus aportàvem una dada que està penjada al web municipal (1,7 kg de residus/persona/dia). Els regidors d'aquest partit, van argumentar que aquesta dada era falsa. La maniobra també va tenir el suport del PSC i el PP, que ens van demanar de retirar la moció. Però després va resultat que l'acord era unànime, i tothom va votar-hi a favor. Curiós.\nEn primer lloc, jo admeto públicament que em puc equivocar, però les dades del web municipal son les que són. I sobre les medalles, bé: si presentar mocions, parlar amb la ciutadania i intentar fer propostes és buscar protagonisme llavors el problema és global, no només de la CUP. Nosaltres, des de l'humilitat i fidels a la nostra voluntat de ser la veu del carrer, treballarem al servei del poble. No som professionals de la política ni ho volem ser. Ens equivocarem en més d'una ocasió i continuarem fent de l'esforç, la lluita i el sacrifici la nostra tònica habitual, als plens i al carrer. Al marge de medalles, però això sí, amb una pila de mocions i iniciatives polítiques.\nAlbert Piqué ha dit...\nHola Jordi: Les dades per al 2012 com et va dir la Núria Terés no són 1,7 kg/hab/dia. Pots consultar-ho a l'Agència de Residus tu mateix http://www.arc.cat/ca/estaddin/Municipals/estad_mun1.asp?any=20102010&TipusEst=0&agrupacio=2&Comarca=20El+Giron%E8s&Continuar=+Continuar+\nLa web de l'AJuntament que vas consultar es va iniciar fa nou anys més o menys. Les dades que exposa són d'aquell any\n15 de febrer de 2012 a les 9:50\nBon article, Jordi!\n15 de febrer de 2012 a les 12:15\nLlavors Albert, estàs dient que les dades del web son de fa 9 anys???? Si és així està clar que he comès un error important, tot i que m'he limitat a mirar el web municipal i a extreure'n la informació.\nEn tot cas penso que el problema de fons dels residus no és aquesta simple dada ( més enllà d'equivocacions) sinó que el que cal és avançar cap al residu zero. Amb diferents estratègies si cal però la proposta que hem fet crec que és prou sòlida i viable. I això no va en absolut en contra del que s'ha fet durant els darrers 8 anys a Girona, en absolut. Podem continuar el debat, crec que hem de combatre els residus, i que ho podem fer junts, malgrat no compartir exactament el mateix punt de vista.\nPodem reduir els residus.\nT'ajudem a fer-ho…\nCada vegada es generen més residus. Fa 15 anys cada persona generava aproximadament 1 kg de deixalles diàries. Ara, ja són 1,7 kg. Els costums i els hàbits de consum han canviat molt. Es consumeix més quantitat de productes i n'hi ha més d'embolcallats, i també, productes més tòxics i de composició més complexa. Els recursos naturals són limitats i, si tota la població mundial consumís de la mateixa manera, caldrien 3 planetes com la Terra! Els residus representen un dels problemes ambientals més importants, consumeixen recursos, contaminen i generen grans despeses. Davant d'aquesta situació, què podem fer? Reduir la quantitat de residus. Minimitzar-ne la toxicitat. Generar aquells residus que causin menys impacte ambiental. Allargar la vida dels productes. Fomentar la cultura del reciclatge. Si els nostres hàbits tenen en compte el reciclatge i la reducció de residus, cada persona pot generar aproximadament 400 grams menys de residus diaris!\nEn aquest web et proposem 12 consells per ajudar-te a reduir residus en la teva activitat quotidiana.\n15 de febrer de 2012 a les 15:15


El blog de Darío » 2011 » abril\nApr 11th, 2011 by DARIO\nHola a tots. Vaig començar este blog fa tres o quatre mesos, no tenia molt clar què anava a publicar; fotos d’origamis que anara fent, coses sobre educació, rallades mentals, … No estava gens clar, però vaig començar per la papiroflèxia.\nPensava anar posant les fotos de les figures que ja tenia i el diagrama per anar muntant-les, deixar eixa informació, que no anava a ser original precisament, però que seria la meua. La meua col·lecció de figures, ja fetes, i alguna de nova que anara copiant d’altres pàgines i vídeos.\nAra veig el que he fet, i no està mal, però no és això, ni de lluny. El fet de voler escriure el que faig, d’escriure per a una tercera persona (que no té perquè existir), barrejat amb el complex de profe que deu desmuntar conceptes per tornar a formar-los dins del cap d’un altre, m’ha fet, de forma totalment involuntària i automàtica agafar un altre camí.Un camí que començà amb el mòdul Sonobè i que no he abandonat (ni el camí ni el mòdul) fins ara.\nEixe camí nou, de voluntat pedagògica sense alumnes, no haurà servit a ningú per aprendre res, supose. Però sí a mi per investigar parts del concepte, el àtoms que formen el mòdul i les molècules que es poden formar, com i amb quins plecs. No hem fet grans figures ni bones fotos, sinó observar les possibilitats i apuntar-les, per a que no s’obliden, que temps ja tindrem de fer-ne figures.\nNo sé si l’haurà servit a algú però m’ha servit a mi. M’ha servit d’excusa per buscar més informació i més exemples, més fotos d’uns altres. I així, vore que hi ha gent que fa meravelles. Com aquest blog que us presente, de Juan David, de Colòmbia. Impressionant.\nL’he afegit als enllaços papiroflèctics que hi han a la dreta.\nNomés mireu la imatge de la portada:\nÉs bonic o no és bonic? Doncs, això no ho he fet jo, de moment.\nFins un altre dia, que m’enrrollaré menos, i les fotos ja seran meues.\nP.D.: Ja posats a publicar coses d’altres, vos deixe també este vídeo per fer un fireworks\nUna altra tasca pendent més.


Benvinguts a la Clínica d’Acupuntura de l’Steve\nLa Clínica d’Acupuntura d’Steve es basa en els principis clàssics de la Medicina Tradicional Oriental, la qual Steven Blair ha estudiat en profunditat durant molts anys. Steve ofereix un servei únic als seus pacients convinant les disciplines tradicionals de l’acupuntura, la moxibustió, el Shiatsu i la fitoteràpia tradicional xinesa per millorar la salut.\nA diferència de la medicina occidental, l’oriental no només es fixa en aspectes específics de la malaltia, sinó que té en compte la globalitat de la persona promovent la seva pròpia energia o “Ki” 気 per tal de millorar la salut i benestar general.\nAmb l’ús de l’acupuntura i les disciplines relacionades amb aquesta, com ara la moxibustió, el Shiatsu i la fitoteràpia, a la Clínica d’Acupuntura de l’Steve s’ha demostrat l’efectivitat en el tractament d’una àmplia varietat de desordres. L’acupuntura és especialment apropiada per a tractar malalties cròniques i persistents que no responen bé a la medicina occidental, com ara dolors d’esquena, dolors articulars, reumatisme, migranyes, ansietat i insomni, per anomenar-ne algunes.\nSteve ha tractat pacients de tota Europa. També ha treballat amb atletes, esportistes i ballarins per tal d’ajudar-los en les seves actuacions millorant el seu estat de salut i la seva vitalitat tot reforçant el seu sistema inmunitari així com prevenint lesions i recuperant-se d’aquestes.


ca equip d'atenció a la infància i l'adolescència, n m\nca EAIA, n m sigla\nes EAIA sigla\nEquip pluridisciplinari de professionals que té l'objectiu de diagnosticar, valorar, orientar i tractar els casos de menors amb risc social o amb alt risc social i les seves famílies, a partir de la derivació d'altres serveis o instàncies.\nA Catalunya, un equip d'atenció a la infància i l'adolescència està constituït generalment per un psicòleg, un pedagog, un treballador social i un educador social.\nTecnologia de l'educació > Educació a distància\nca ensenyament assistit per ordinador, n m\nca EAO, n m sigla\nes enseñanza asistida por ordenador\nes EAO sigla\nfr enseignement assisté par ordinateur\nfr EAO sigla\nen computer aided instruction\nen computer assisted instruction\nen computer-aided teaching\nen computer-assisted teaching\nen CAI sigla\nen CAT sigla\nEnsenyament basat en l'ús de programari educatiu per a la instrucció, l'exercitació i la pràctica.\nOrientació psicopedagògica > Orientació educativa\nca equip d'assessorament i orientació psicopedagògica, n m\nca equip d'orientació educativa i psicopedagògica, n m sin. compl.\nca equip de psicopedagogs, n m sin. compl.\nca EAP, n m sigla\nca EOEP, n m sigla\nes equipo de orientación educativa y psicopedagógica\nes EAP sigla\nes EOEP sigla\nServei educatiu que dona suport als professors dels centres educatius perquè puguin respondre adequadament a la diversitat de necessitats educatives que presenten els alumnes al llarg de la seva escolarització.\nLa denominació catalana equip d'orientació educativa i psicopedagògica és pròpia de les Illes Balears i la denominació equip de psicopedagogs és pròpia d'Andorra.\nca equip bàsic d'atenció social primària, n m\nca EBASP, n m sigla\nes EBASP sigla\nEquip pluridisciplinari de professionals, amb competència en un territori de referència, que té l'objectiu de detectar i prevenir situacions de risc o d'exclusió social, informar, orientar, assessorar, gestionar recursos socials i tramitar propostes de derivació als serveis socials especialitzats.\nca espai de benvinguda educativa, n m\nca EBE, n m sigla\nes espacio de bienvenida educativa\nes EBE sigla\nConjunt d'aules en l'interior d'un centre educatiu o en un altre equipament públic en el qual s'atenen els alumnes nouvinguts i les seves famílies abans de l'escolarització ordinària i durant un temps variable, on reben suport, informació i se'n detecten les necessitats específiques per poder organitzar les mesures pertinents.\nca ecoformació, n f\nManera sistèmica, integradora i sostenible d'entendre l'acció formativa, sempre en relació amb el subjecte, la societat i la natura.\neconomia de l'educació economia de l'educació\nPedagogia general > Política de l'educació\nca economia de l'educació, n f\nes economía de la educación\nfr économie de l'éducation\nen education economy\nEconomia aplicada que té per objecte l'anàlisi de la influència de l'educació en els fenòmens econòmics, i també dels aspectes econòmics de l'educació, com ara els costos i el finançament.\nDidàctica > Currículum\nca sistema europeu de transferència de crèdits, n m\nca ECTS, n m sigla\nes sistema europeo de transferencia de créditos\nes ECTS sigla\nes SETC sigla\nfr système européen de transfert de crédits\nfr ECTS sigla\nen European Credit Transfer System\nen ECTS sigla\nSistema d'equivalències i de reconeixement dels estudis cursats en universitats dels països de la Unió Europea que facilita la mobilitat dels estudiants.\n1. La sigla ECTS correspon a la denominació anglesa European Credit Transfer System. 2. Aquest sistema es desenvolupa a partir de la Declaració de Bolonya.\nedat cronològica edat cronològica\nOrientació psicopedagògica > Condicions psicopedagògiques\nca edat cronològica, n f\nes edad cronológica\nes EC sigla\nfr âge chronologique\nfr AC sigla\nen chronological age\nen CA sigla\nEdat determinada per la data de naixement, per oposició a l'edat determinada pel nivell de desenvolupament.\nedat escolar edat escolar\nOrganització i gestió educatives > Organització educativa\nca edat escolar, n f\nes edad escolar\nfr âge scolaire\nen school age\nPeríode de temps en què les persones exerceixen el dret i tenen el deure d'estar escolaritzades.


De la meva casa al món. by irene.gonzalez on Genially\nDe la meva casa al món.\nCreated on Fri Oct 16 2020 14:05:09 GMT+0000 (Coordinated Universal Time)\nProjecte 1r Ciències\nDe la meva casaal món\nProjecte Ciències Socials, 1r E.P.\nPer fi hem tornat al col·le!!Teníem moltes ganes de tornar a veure els nostres amics i amigues.Però no tornem al pavelló d'Educació Infantil, anem a l'edifici gran, estem en 1r de Primària...ja som majors!!!Coneixerem com és este nou espai amb tots el seus detalls ... comença l'aventura.\nEste inici de curs és molt especial. El fet de començar les classes, retrobar-se amb els amics i amigues, conéixer els nous mestres i vore les noves classes, ha sigut prou motivació per prendre la volta a les aules com l' activitat inicial.És el nostre punt de partida per a ubicar en un punt comú a tots els xiquets i xiquetes de 1r i arrancar el projecte, desapegar des del nostre col·legi San Blas.\n3. PRODUCTE FINAL\nL’objectiu principal és tindre conciència del nostre lloc en el món partint del punt més concret fins al punt més abstracte del xiquet, reflectint-ho en unMóbil-Medallóon s'arrepleguen tots els coneixements que desprésexposaran de forma oralals seus companys per compartir-lo digitalment.\nAquestes son les tasques per treballar el projecte:Tasca 1:D'on venim(casa, escola, barri)Treballarem lacasai les seues dependències; distints tipus de cases originàries de diferents llocs del món; construcció d'una casa.L'escolai els seus espais comuns.I en relació albarri: els elements del carrer; equipaments bàsics: residencials, educatius, sanitaris i culturals (tendes de servicis, biblioteques, centre de salut o parcs infantils)Tasca 2: I cap a on anem(ciutat, pais, continent, planeta)Treballarem laciutatveient les diferències entre el medi urbà i rural, i la pertenència a unpais,continentiplaneta.\nAquestes son les competènciescurriculars treballades:-C. Comunicació lingüistica.-C. Matemàtica i competencies bàsiques en ciències i tecnologia.-C. Sentit de la iniciativa i espírit emprenedor.-C. Conciència i expressions culturals.\nÀrea de llengua valenciana: treballarem la expressió oral, l'ampliació de vocabulari i laintroducció a la expressió escrita.Àrea Matemàtiques: treballarem els conceptes en relació a la posición (al costat, davant, darrere, en front), moviment (dalt, baix, esquerra, dreta) i figures geomètriques planes.Àrea C. Socials: La casa. Noció de medi urbà i rural (poble i ciutat). La nostra ciutat. El carrer: característiques i mobiliari urbà. Institucions pròximes a l'experiència de l'alumnat: l'escola i l'ajuntament. Representació de l'espai geogràfic: Elements del pla. Elaboració de croquis per a situar espais quotidians i rutes. País. Continent.Àrea Artística: Identificarem peces musicals del nostre en- torn a través d'audicions enl'aula, participant activament i mostrant interés, i expressar sensacions (Himne de les Fogueres, peces musicals de les festes del barri).\nEste projecte es va difondre per les Xarxes Socials a través de l'enllaç de Genially per a donar a conéixer el seu porcés a les famílies, companys de professió i al propi alumnat perquè tinga un espai on es represente amb perspectiva tot el que treballa.\nHem proposat l'ús de:-Làmines i murals interactius sobre l'entorn més pròxim de l'alumne (fotos de la ciutat d'Alacant, del barri de Sant Blai, fotos d'edificis, ...).-Llibres de consulta.-Material fungible per a realització del Lapbook.-Mapes actualitzats (Google Maps).\nEls Recursos TICutilitzats han sigut:la plataforma de presentacions Genially.P.D.I. per compartir tota la informació.Càmera de fotos.Ipad.Mural digital.\nHem proposat diferents activitats on s'han alternat tasques individualsi tasques col·lectives.Per compartir la informació ens hem organitzat en gran grup.Per fer les dinàmiques sobre els dibuixos de les dependències de l'escola i els trencaclosques de les cases ha sigut necessària la col·laboració en grups petits.Per a la resta de tasques hem proposat el treball individual.\nTasca 1: D'on venim"La nostra escola"\nTasca 2: Cap a on anem"La nostra casa,la nostra ciutat"\nPolsa els dibuixos per descobrir les tasques\nTasca 1: "La nostra escola"\nT'has parat a observar el teu col·legi? Quins espais té?Com és l'exterior? Com és l'interior? Si és gran o xicotet?Quins colors té? Amb quin material va ser construït l'edifici d'Educació Primària? On està ubicat el pavelló d'Educació Infantil? Com es veu des del cel?\nPer a VEURE necessites el teu ulls, per a MIRAR ser conscient del que busquesi per a OBSERVAR has d'estar alerta amb tots els teus sentits".\nObservar . . .\nProposem observar tots els detalls del nostre col·legi i després representar-ho en el nostre foli.\nInvestigar . . .\nConsultem al GoogleMaps como és la infraestructura de la nostra escola desde l’aire.\nRepresentar . . . "La nostra escola"\nDesprés ens organitzem en xicotets grups per a dibuixar en equipLa sala de professors, Els aseos, El pati, La nostra classe, La biblioteca, L'hort, El menjador.Per últim cada equip explica com ha fet el seu dibuix i què ha dibuixat.\nFem una posada en comú de com és el nostre col.legi i ens fixem en quantes dependèndies té i per a que s'utilitzem.\nPolsa per consultar el dibuixos de la teva classe.\nTASCA 2: "La nostra ciutat"\n... el món!!!\nEn esta segona tasca comencem a treballar tot allò que està relacionat amb la ciutat, ...la nostra casa, el barri , la ciutat i els seus elementsi les festes més populars.\nEn l'àrea de Música el professor Txevi ha proposat diferents dinàmiques per a conéixer a través de peces de música popular les festes de Moros i Cristians del barri de Sant Blai i les festes municipals Les Fogueres de Sant Joan. El ritme, el compàs, la musicalitat ... han sigut alguns dels continguts que han enriquit esta part del projecte.\nIntroduïm una breu informació sobre on està la Comunitat Valenciana i quals són les ciutats que la formen.\nA través de l'àrea de valencià hem treballat vocabulari sobre les parts de les casa i elements del carrer. Amb estructures d'aprenentatge cooperatiu com a Foli Giratori hem repassat totes les paraules noves relacionades amb el projecte.\nEl Mural Digital és una ferramenta de comunicació que usa recursos múltiples amb l'objectiu de transmetre informació, ja siga amb text, fotos, vídeos, gràfics o vinyetes.Hem creat un Mural Digital de cada classe per a compartir els Plans de la casa que ha dibuixat els xiquets i xiquetes.1rAhttp://linoit.com/users/irene0/canvases/EL%20PL%C3%80NOL%20DE%20LA%20MEVA%20CASA%201rAEL PLÀNOL DE LA MEVA CASA 1rAlino is an online web sticky note service that can be used to post memos, to-do lists, ideas, and photos anywhere on an online web canvas. lino is a...lino1rBhttp://linoit.com/users/irene0/canvases/EL%20PL%C3%80NOL%20DE%20LA%20MEUA%20CASA%20%201er%20BEL PLÀNOL DE LA MEUA CASA 1er Blino is an online web sticky note service that can be used to post memos, to-do lists, ideas, and photos anywhere on an online web canvas. lino is a...lino1r Chttp://linoit.com/users/evam1601/canvases/EL%20PL%C3%80NOL%20DE%20LA%20MEUA%20CASA%201erCEL PLÀNOL DE LA MEUA CASA 1erClino is an online web sticky note service that can be used to post memos, to-do lists, ideas, and photos anywhere on an online web canvas. lino is a...lino\nInvitem a involucrar-se en propostes de treball que perseguixen fer ús d'allò que s'ha aprés fins al moment.\nSentim que pertanyem al planeta La Terra.\nCrearem un Lapbook on s'arrepleguen tots els coneixements aprenguts que després els nens i nenes exposaran de forma oral als seus companys i companyes.\nCIUTATSPER LA INFÀNCIA


Audi RS4 i Audi TT RS Plus estrenen a Ginebra - Notícies, Desembre 2021\nAudi RS4 i Audi TT RS Plus estrenen a Ginebra\nSegons un suposat programa de salons de ginebra 2012 d'Audiudi, el nou Audi RS4 Avant debutarà al programa el mes que ve. Un coupe d'alt rendiment, anomenat Audi TT RS Plus, també està previst per a debutar a l'esdeveniment internacional.\nCom es pot veure al document (a continuació), que ha estat filtrat per l’importador suís AMAG d’Audi & apos; AMAG, el RS4 Avant comptarà amb el mateix V8 de 4,2 litres que es va veure a l’Audi RS5. Produeix 331kW de potència i 430Nm de parell.\nInformes internacionals, citant fonts d’Audi, han indicat que el nou RS4 es presentarà en forma de vagó només a causa d’un mercat cada vegada més limitat. Mentrestant, les especulacions suggereixen que un possible coupé de quatre portes RS5 Sportback podria recollir les vendes que deixaria un sedan RS4.\nEl RS4 vindrà equipat amb transmissió automàtica de set velocitats Audi & apos; s de set velocitats, també està indicat al document, que alimenta les quatre rodes.\nCom es va dir anteriorment, l'Audi TT RS Plus és una versió lleugera del model insígnia.\nTanmateix, encara no s'han de revelar xifres, però, ha entès que el Plus es reduirà al voltant de 132 kg del pes normal de TT RS i aproximadament (1450kg).\nÉs probable que la potència dels aullents de cinc litres turboalimentats de 2,5 litres puguin ascendir a uns 265 kW, a partir dels 250 quilòmetres actuals que s'ofereixen.\nPer distingir encara més la variant, s’utilitzen noves rodes d’aliatge i un kit d’esponedors per donar al Plus un aspecte més agressiu.\nAl document també es mostren algunes especificacions sobre el nou Audi A3 2013. El nou model vindrà amb un TFSI de 1,8 litres amb 132kW, i un 2,0 TDI amb 103kW. També, com s'esperava anteriorment, es presentarà al saló de Ginebra.\nL’espectacle comença el 6 de març.\n(Nota: la imatge és especulació)\nL'Audi TT-RS va espiar a 'Ring'\ndata de llançament de la carplay de mazda apple\nPreu exterior mitsubishi 2016\nford recorda per vin


EL CAU ACÚSTIC: de juny 2012\nPublicat per Cul de sac a 0:06 7 comentaris:\nFer anàlisi d'una vida és una forma com una altra de recompondre les autoestimes o claudicar davant de les errades i, una o l'altra cosa, depenen únicament del punt de vista o la perspectiva que es baralle.\nRepassant el memoràndum dels meus "èxits" fins a la data, he arribat a la conclusió que tot el que he aconseguit i considere important al meu trajecte vital són coses ben senzilles, quan no elementals.\nAllò de les perspectives com ja he dit.\nD'altra banda eixes coses importants que he aconseguit, per mínimes que pareguen, són les que sempre vaig desitjar obtindre.\nHe aconseguit fer i viure la meua vida en valencià, a pesar d'un entorn advers i procedir d'una família de parla castellana per limitació geogràfica. I és que la Canal de Navarrés deixa empremta (a més d'accent).\nHe pogut complir el somni de guanyar-me la vida amb projectes propis que continuen il·lusionant-me a pesar de les dificultats.\nTambé he aconseguit la quota d'autonomia imprescindible per a tindre cert criteri. La confiança necessària a l'hora d'opinar i debatre que, en la seua absència, allà per les èpoques de post-adolescència, m'omplia de pors i inseguretats.\nI a més he aprés a gaudir amb el procés d'aprenentatge de cada dia, valga la redundància.\nLa mateixa confiança m'ha permés, com diu Leonardo Sciascia, convertir l'escriptura en un acte d'esperança dins de la meua rutina, mes que siga en el format pàrvul i mínim que ací presente.\nAixò, per a mi, ja és tot un èxit.\nContinuant amb el catàleg de bons resultats, reconec haver pogut equilibrar els meus desitjos amb les meues obligacions i no atabollar-me en excés per aconseguir-ho o per tindre que deixar algun propòsit al camí.\nHe aprés també a disfrutar com un badoc, feliç, perdent-me pel calaix de les sorpreses en el joc musical del dia a dia. Rebuscant entre cançó i cançó, versió o perversió, sense l'apremi per la immediatesa o l'última hora.\nÚltimament, per a endolcir mes la cosa, estic aconseguint aprendre a estimar amb la correspondència de sentir-me estimat. Una reciprocitat que m'empenta i em porta del braçet per la drecera cap a l'optimisme.\nAmb este bagatge, no tinc dubte, em considere un home afortunat.\n"A Clàudia, per redreçar el meu punt de vista i acompanyar-me fins al tossal amb la millor perspectiva"\nPublicat per Cul de sac a 20:31 5 comentaris:\nQue m'agraden molt els trens ja ho he dit alguna vegada, ací i per rodalies. M'encisa el món menut i en constant moviment sobre el què se sustenten, el circ de les cares i ganyotes dels efímers personatges que el travessen, les seues anades i tornades o les incògnites històries que s'amaguen rere totes i cadascuna d'eixes cares.\nM'apassiona imaginar eixes històries avesat al confort d'un seient dins d'un vagó o aturat plàcidament, com un gos mut en un balcó, observant sense mes, en eixos satèl·lits de l'heterogenia que esdevenen les estacions.\nAls trens és també on millor pense. Les mes bones collites de raonaments les he tingut en la quietud d'eixos viatges, amb la banda sonora que jo trie sonant als auriculars o capbussat al meu silenci entre el so ambient que transpiren els vagons i els seus habitants transitoris. Anestesiat pel paisatge en moviment que es transmet en directe per la finestreta i que m'abduïx, de tornada, cap a les meues reflexions.\nFa tan sols unes hores que he arribat d'altre llarg viatge en tren, certificant en les meues incerteses totes eixes bones sensacions. He tornat a disfrutar de la meua solitud en circulació ferroviària al regressar de Barcelona.\nCom cada any des de fa huit s'ha reiniciat el ritual amb eixa ciutat, amb la música que m'oferix, les seues experiències i amagatalls. Per uns dies he tornat a sentir-me segur amb allò que vull en la meua vida i de la meua vida. De nou he compartit vivències i bons moments amb amics i nouvinguts.\nAixí mateix he représ el joc de les meues soledats intencionades, perdent-me entre la multitud d'un festival i absorbint amb avidesa cada imatge, cada olor o cada nota.\nDeambular pels carrers coneguts i els desconeguts esquiu del món i de mi mateix, convertir-me en una esponja que s'amera amb cada nova estampa.\nM'han acompanyat amics i amigues, anònims i desconeguts, fragors, essències i el meu alé, però també han estat Wilco i els White Denim, i Spiritualized i Dead Cab For Cutie. O Laura Marling o Girls o Lee Ranaldo. I Dirty Three, The Cure, Mazzy Star i tants altres.\nBarcelona i este viatge en tren han restablit certes il·lusions mes algunes passions amagades sota un any de tristors.\nPerò el calendari ha tornat a fer feina. Amb el seu ofici m'ha conduït de retorn i en data d'abans d'ahir a la vora mateix de la ferida, al cim del precipici dels meus desconsols.\nUna data marcada en pena, una xifra fosca acumulada a l'almanac de les basardes un any després. Un simple i punyent any complit.\nL'aniversari de l'amarguesa, capaç de retornar-me amb arravatament irreflexiu tot el desànim que ni el millor aire fresc, el de Barcelona i les bones sensacions, el de les il·lusions recobrades, pot arribar a contrapesar.\nEl divendres va fer un any que vaig despedir ma mare.\nNo ha sigut un any fàcil. Als problemes d'estos temps s'han unit les novelles incomoditats de viure a un poble, el meu poble, que em connecta directament amb tantes absències.\nEn cada cantó a cada carrer, en cada perspectiva emmarcada en el passat i pinzellada en el present, amb cada aroma de vivències i les seues remembrançes, s'emfatitza la memòria empeltada de nostàlgia. I açò no ajuda en el trajecte cap a l'habitud, la normalitat o la calma.\nAlguna decepció inesperada, algun desengany d'afegitó i altres buits consubstancials, em situen en el perímetre d'eixe benestar que sempre vaig tindre en esta ma casa.\nNo m'agrada sentir-me així, perifèric, amb l'esperit fútil.\nEt trobe molt a faltar mare, t'estime mes que mai i no sabria viure sense el teu record. Eixe somriure perenne, el teu impertèrrit bon caràcter, són el millor exemple de tot el que necessite i vull tindre per davant.\nPoc m'importa el que la gent puga pensar per fer-ho públic.\nPublicat per Cul de sac a 17:04 1 comentari:


CRISTIANS SEGLE XXI DE GRÀCIA: El ressuscitat\nApunts, 10a Trobada (Curs 2015-2016).\n«Si Crist no ha ressuscitat, és vana la vostra fe» (1 Cor 15,17). A l’A.T. hi ha una saviesa natural de la mort. «El Senyor va crear l'home de la terra i de nou li fa que hi torni» (Siràcida 17,1-2). I en el mateix llibre es diu: «Oh mort, què dolça és la teva sentència per a l'home derrotat i sense forces, [...] i que ha perdut l'esperança!». (Sir 41,1-20).\nAra bé, la mort està vinculada al pecat. «Per un sol home va entrar el pecat al món i pel pecat la mort» (Rm 5,12). Per això, la mort del màrtir, des d’una saviesa «sobrenatural», és la millor prova de fidelitat que l'home pot mostrar a Déu.\nEls evangelistes coincideixen a relatar la trobada del sepulcre de Jesús obert i buit. Però el sepulcre buit, per sí sol, no indica resurrecció; «Ha ressuscitat; no és aquí», és el kerygma de Marc. Cal un anunci més concret: «Ell va davant vostre a Galilea; allà el veureu» (Mc 16,7). Joan narra la possibilitat del robatori: «Si te l’has emportat tu –diu Maria a l’hortolà- digues-me on l’has posat» (Jn 20,15) I el relat acaba amb el reconeixement de Maria al Mestre: rabuni, diu meravellada en reconèixer el Senyor.\nEn els relats d'aparicions es troba l'experiència inefable dels primers membres de la comunitat cristiana. Probablement l’aparició als més de cinc-cents germans que indica Pau, es refereix a la Pentecosta. Però la identificació del Ressuscitat requereix de gestos i signes, que recordin el Jesús històric: els àpats, les nafres de la crucifixió, l’ajut en la pesca, etc. Ara Crist ja no se’ns presenta com ho feu amb els deixebles, però ja li va dir a Tomàs: «Perquè m’has vist has cregut? Feliços els qui creuran sense haver vist» (Jn 20,29)\nDéu no li va estalviar a Jesús res de l'ambigüitat i la foscor de l'exercici humà de la llibertat. Va haver de superar amb confiança i amor la contradicció existent entre el Déu que percebia en el més íntim de la seva persona com a Pare, però que no el lliurava a la creu. És en la resurrecció on es fa palès que Déu estava en Jesús. El veritable rostre de Déu està en el Jesús gloriós però també en el crucificat a la creu.\nDéu creà l'home i la dona a imatge seva i vol que segueixin l’exemple del seu fill Jesús, estimant els germans fins a l'extrem de donar la vida. Si la creu i la resurrecció de Jesús tenen sentit, és perquè s’anticipa al sofriment humà.\nLa mort de Jesús és la mort del primer màrtir que Déu va acollir al seu si. Quan l'home i la dona moren lliurant la seva vida al servei del Regne, aquesta també és acollida per Déu. Com el gra de blat que morint dóna nova vida, perdre la vida pel cristià és l'única manera de guardar-la per a la vida eterna.\nA la resurrecció de Jesús apareix l'amor de Déu triomfant sobre la mort, fent-li justícia. Déu estava en Jesús quan aquest oferia gratuïtament als homes el do del seu amor reconciliador.\nViure com a fills de Déu, aquesta és l'obra de l'Esperit que va configurant els homes i dones a la manera de Jesús.\nJesús seu a la dreta del Pare, i ara, guiats per l’Esperit, els seus seguidors agrupats en l’Església, que és (ha de ser) comunitat fraterna, hem de seguir treballant per les causes del Regne, perquè es faci realitat, donant testimoni al món del Ressuscitat.\nNotes: Salvador Sol. Font: José Ramon Busto. 10 Palabras clave sobre Jesús de Nazaret..\nPublicat per CSXXIG a 2:09


Aquesta obra és fruit d'una investigació en profunditat i hi han col·laborat el periodista Francesc Escribano, amb el relat de la biografia del mestre; el fotògraf Sergi Bernal, amb la documentació gràfica i la recollida de testimonis; l’antropòleg Francisco Ferrándiz, amb la narració de la seva experiència a peu de fossa, i la historiadora Queralt Solé, amb la contextualització del moment històric i amb la direcció de l’obra.\nDesenterrant el silenci (Queralt Solé) 16\nAntoni Benaiges, el mestre que va prometre el mar (Francesc Escribano) 28\nAntoni Benaiges a peu de fossa (Francisco Ferrándiz) 86\nFosses comunes del segle xxi a Espanya (Francisco Ferrándiz) 124\nText en anglès 137\nFrancesc Escribano és escriptor, periodista i professor associat de Comunicació Audiovisual a la Universitat Pompeu Fabra. Ha desenvolupat el seu treball com a periodista en ràdio, premsa i, fonamentalment, a la televisió. En la seva faceta d'escriptor ha elaborat dos llibres, un sobre el bisbe Pere Casaldàliga i un altre sobre l'últim pres polític executat per la dictadura franquista, Salvador Puig Antich. És director de Minoria Absoluta.\nSergi Bernal és fotògraf documental i de viatges; va ser guardonat amb el primer premi al Festival de Fotoreportatge Visa Off de Perpinyà el 2009, amb un projecte de fotografies sobre la Xina més rural. Ha realitzat exposicions a Barcelona, Madrid, Perpinyà, Mataró i Dakhla. El reportatge Desenterrant el silenci, projecte que dignifica les persones desaparegudes i assassinades pel feixisme, va ser guanyador d'una beca al Fòrum Fotogràfic de Can Basté (2010).\nFrancisco Ferrándiz, antropòleg per la Universitat de Califòrnia a Berkeley, és Científic Titular de l'Institut de Llengua, Literatura i Antropologia (ILLA) del Centre de Ciències Humanes i Socials (CCHS) del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC). Els seus camps d'interès inclouen els estudis culturals, la religiositat popular, l'antropologia visual, l'antropologia mèdica, l'antropologia del cos i l'antropologia de la violència, amb especial èmfasi en investigacions relacionades amb la memòria i el trauma social. Ha estat professor i / o investigador de les Universitats de Berkeley, Virginia, Central de Veneçuela, Utrecht, Autònoma del Estado de Morelos, Deusto i Extremadura. Ha impartit també docència de postgrau en les Universitats Central de Barcelona, Complutense, Rovira i Virgili i del País Basc. A la Universitat de Deusto (1999-2006), va ser director de la Càtedra UNESCO per a la Formació de Recursos Humans per a Amèrica Llatina (2001-2002), i director del Doctorat Migracions i conflictes en la societat global (2002-2006). Actualment és Coordinador de la xarxa europea EDEN (European Doctorate Enhancement on Peace and Conflict Research), finançada pel programa Erasmus de la Comissió Europea. Ha publicat nombrosos articles en revistes nacionals i internacionals, i és autor de diversos llibres.\nQueralt Solé és doctora en Història Contemporània i professora lectora a la Universitat de Barcelona. És autora de nombrosos articles i llibres sobre la Guerra Civil espanyola (violència, repressió, exili) així com sobre la dictadura franquista i la seva repressió, institucionalització i memòria.