Barcelona, Reus i Canet de Mar s’alien per difondre l’obra de Lluís Domènech i Montaner : Servei de Premsa\nBarcelona, Reus i Canet de Mar s’alien per difondre l’obra de Lluís Domènech i Montaner\nLa Taula Lluís Domènech i Montaner també compta amb les entitats Centre d’Estudis Domènech i Montaner i la Fundació Domènech i Montaner\nEl primer Simposi Domènech i Montaner, de caràcter científic, es farà els propers 6 i 7 d’octubre a Reus\nTreballaran conjuntament en vista a la celebració de l’Any Domènech i Montaner 2023\nEls municipis de Barcelona, Reus i Canet de Mar, juntament amb les entitats Centre d’Estudis Domènech i Montaner i la Fundació Domènech i Montaner, han decidit unir forces per treballar conjuntament en l’estudi i difusió del patrimoni de l’arquitecte Lluís Domènech i Montaner, establint la Taula Domènech i Montaner.\nLa presentació de la Taula s’ha fet al Recinte Modernista de Sant Pau i ha comptat amb la participació de Daniel Mòdol, regidor d’Arquitectura, Patrimoni i Paisatge de l’Ajuntament de Barcelona i president de l’Institut Municipal del Paisatge Urbà (IMPU); Montserrat Caelles, regidora de Cultura i Projecció de Ciutat de l’Ajuntament de Reus; Pere Xirau, regidor de Cultura de l’Ajuntament de Canet de Mar; Carles Sàiz, president del Centre d’Estudis Lluís Domènech i Montaner (CEDIM); i Lluís Domènech, president de la Fundació Domènech i Montaner.\nEn roda de premsa, Mòdol ha destacat que la taula enceta una via molt important per potenciar la figura de Domènech i Montaner, i ha destacat que el fet que els municipis que la integren treballin conjuntament permetrà posar en valor i difondre la seva trajectòria. “La dimensió de l’arquitectura va més enllà de la construcció; té una dimensió cultural i social, i amb Domènech i Montaner aquestes idees prenen molta força”, ha afegit. A més, el regidor ha dit que la taula és oberta i la idea és que s’hi sumin el màxim d’entitats, municipis, universitats i organitzacions possibles per fer-la encara més rica.\nLa Taula Domènech i Montaner, impulsada per l’IMPU, neix amb l’objectiu fonamental de difondre entre el públic general el llegat de qui va ser un dels principals protagonistes del Modernisme català i promoure el turisme local per afavorir el coneixement de la seva obra, repartida per Catalunya i que inclou edificis tan destacats com el Palau de la Música Catalana i l’Hospital de Sant Pau, que són Patrimoni de la Humanitat.\nEntre els objectius i accions específics ja acordats hi ha la celebració de diversos esdeveniments i la voluntat de treballar en vista a la celebració de l’Any Domènech i Montaner 2023. Els principals projectes acordats són:\n– Celebració biennal i itinerant d’un Simposi Domènech i Montaner de caràcter científic. El Primer Simposi es farà el 6 i 7 d’octubre de 2017 a Reus; el segon serà el 2019 a Canet, el tercer el 2021 a Barcelona, etc. En els anys intersticials es farà la publicació de la versió escrita de les conferències del Simposi.\n– Treballar des d’ara en la celebració de l’Any Domènech i Montaner 2023, coincidint amb el centenari de la seva mort. El primer pas serà sol·licitar a la Generalitat la declaració oficial, amb previsió, de l’Any Domènech i Montaner.\n– Establir el 27 de desembre com el Dia Domènech i Montaner. El 27 és dia de naixement i també de la mort de Domènech i Montaner i la voluntat és concentrar en aquest dia activitats diverses.\n– Elaborar línies de treball amb les escoles dels tres municipis per a promoure i facilitar el coneixement de la seva figura i el seu patrimoni.\n– Creació d’una Ruta Domènech i Montaner estable per a promoure o facilitar el turisme interior relacionat amb aquest arquitecte, historiador, humanista i polític català.\n– Diverses activitats conjuntes de difusió general i específica sobre Domènech i Montaner: website, xarxes socials, presència específica a fires locals, etc.\nEls membres fundadors de la Taula tenen la voluntat de convidar a sumar-se i unir-se al projecte a d’altres municipis amb patrimoni de l’arquitecte i a altres institucions i entitats relacionades amb aquest patrimoni.\nEs pot consultar el dossier aquí.


Google+ Edithsme: 35 frases per la Llibertat, Democràcia i Independència\nNo es pot perdre allò que mai va ser teu ni retenir allò que no es vol quedar. És per això que cal ser valent i aprendre a dir adéu.\nNo hi ha pitjor tirania que la que s'exerceix a l'ombra de les lleis i la calor de la justícia.-Montesquiu-\nÉs propi de ments mitjanes envestir contra tot allò que no els entra al cap.-Antonio Machado-\nTot sembla impossible fins que es fa.- Nelson Mandela-\nParlar de democràcia i al mateix temps fer callar el poble és una farsa.-Ovidi-\nPer lluitar per altres ideals nobles hi ha molta gent. Però Catalunya només ens té a nosaltres. - Lluís Companys-\nSi les grans veritats haguessin hagut d'esperar el vot favorable de les majories, mai no haurien existit.- Thomas Hobbes-\nUn dret no és alguna cosa que algú t'hagi de donar. Un dret és allò que ningú et port treure.\nLa unitat espanyola té un vici d'origen: no és espontània, és una imposició. -Josep Armengou-\nQuan algú entén que desobeir les lleis injustes és contrari a la seva dignitat, cap tirania pot dominar-lo.-Mahatma Gandhi-\nEls drets individuals no estan subjectes al vot públic; una majoria no té dret a votar la derogació dels drets d'una minoria.-Ayn Rand-\nUn aprèn a estimar la seva terra , no quan la creu perfecta sinó quan aprèn a estimar també les seves imperfeccions. -Edithsme-\nLa desobediència és la base veritable de la llibertat, els que obeeixen són per força esclaus.- Henry David Thoreau-\nTot acte de desobediència com a acte de llibertat és el principi de la raó.-Erich Fromm-\nUna nació sense eleccions lliures és una nació sense veu, sense ulls i sense braços.-Octavio Paz-\nLa llibertat no és res més que una oportunitat per ser millor.-Albert Camus-\nLa diferència entre una democràcia i una dictadura rau en que en una democràcia es pot votar abans d'obeir les ordres.-Charles Bubowski-\nLa gran victòria que avui sembla fàcil va ser el resultat de petites victòries que van passar desapercebudes.-Paulo Coelho-\nTot poble, província i municipi té el dret il·limitat a la seva completa independència, sempre i quan la seva pròpia Constitució interna no amenaci la independència i la llibertat del seu territori veí.- Mijaíl Bakunin-\nAlguns ens odien perquè som minoria i perquè conquistar drets ens provoca alegria mentre que a ells perdre privilegis els provoca rancúnia.-Arturo Jauretche-\nLa democràcia exigeix que els drets polítics de les minories es salvaguardin.- Nelson Mandela-\nSabem que si a un sol home se li neguen els seus drets, els drets de tothom estaran en perill.-Robert Kennedy-\nQuan una llei és injusta, el correcte és desobeir. -Mahatma Gandhi-\nEl vot és l'instrument més poderós mai concebut per l'home perquè és capaç de enderrocar la injustícia i destruir les terribles parets que empresonen als homes pel simple fet de ser diferents dels altres homes.-Lyndon B. Johnson-\nParlar de democràcia i fer callar al poble és una farsa. Parlar d'humanisme i negar als homes una mentida.-Paulo Freire-\nVull tenir el dret a triar. Jo vaig néixer en Democràcia.\nEls catalans coneixem bé les tempestes i és per això que quan veiem ploure, somriem.-Edithsme-\nPublicat per Edith a 21:32\nLoreto Giralt Turón 29/9/15 13:06\nDiria que anem pel bon camí, ja hem arribat al punt de no retorn de Kafka.


El canvi és irreversible. Compàs d'espera: 30 mesos - Opinió - Rubí TV\nEl canvi és irreversible. Compàs d'espera: 30 mesos\nEl mes passat ens va tocar viure a l'Ajuntament de Rubí un dels espectacles més esperpèntics d'aquests prop de vint mesos que fa que sóc regidor. Vint minuts abans d'entrar al ple, l'alcaldessa ens comunicava per correu electrònic la delegació de competències, principalment de l'àmbit educatiu, en un dels dos regidors del PDECAT. La vessant més pornogràfica de la història ja és coneguda de tothom: una jornada de quatre hores al dia i 40.000€ l'any per a algú a qui amb prou feines li hem sentit la veu en un any i mig. El motiu també és conegut de tothom i ho era, sobretot, de l'alcaldessa i de l'equip de govern: una part de l'oposició treballàvem per construir una alternativa de govern, una moció de censura, una possibilitat que regula l'article 197 de la LOREG.\nTal com molt bé assenyalava el sr. Pere Martínez a l'article publicat fa uns dies per aquest mateix mitjà (veure article), cal que una moció de censura estigui ben motivada, un canvi de govern no pot ser en cap cas un acte frívol per canviar barrets. Tenim i tinc en aquest sentit la consciència ben tranquil·la i convido el sr. Martínez a llegir les raons que enteníem que motivaven i continuen fent necessari un canvi de govern a la nostra ciutat; podrà trobar en diversos mitjans de comunicació local la motivació de la moció de censura i les línies bàsiques del govern que proposàvem. Em sobta tanmateix la lectura parcial que fa el sr. Martínez del paper d'un independent en una candidatura, si no és pas que el que es proposa en el seu article és estalviar-se haver de fer una valoració ètica dels fets.\nUn servidor, com a independent, té un cert marge per desmarcar-se de la línia general del seu partit, si en un moment concret creu que així ha de fer-ho. Jo ho prefereixo perquè, valorant el compromís i el treball dels militants de tots els partits polítics, en alguns moments els interessos propis dels partits han passat per davant dels de la ciutadania. I em vaig presentar amb ERC perquè és un partit independentista i d'esquerres. Em podria plantejar deixar el meu grup municipal si el partit deixa de ser d'esquerres i independentista. Però sr. Martínez, quan durant vint mesos hom no expressa cap discrepància ideològica amb la línia del seu partit i de sobte accepta 40.000€ l'any per mitja jornada, passant d'un partit independentista a un altre que busca l'afecte de la dreta espanyola més reaccionària (PP i Cs), alguna cosa grinyola. O més aviat no i aquest és el problema. Ni tan sols els ha sortit bé el discret intent de justificar amb banderes el que han fet: tothom ha entès que es tracta d'un cas flagrant de compravenda.\nEl temps ja dirà si el que ha fet l'alcaldessa és o no és legal, en tot cas el que és difícil de discutir és que és èticament repugnant, justificable únicament des del corporativisme d'una vella política que agonitza. Un corporativisme que no és ni tan sols de partit, si hem de jutjar per la tímida defensa que tant el PSC de Rubí com dels seus còmplices de Cs i PP han fet de la compra del trànsfuga. Parlem més aviat d'un grup d'amics atrinxerats a la plaça Pere Aguilera, alguns d'ells des de fa prop de vint anys, que han demostrat que faran el que calgui per quedar-s'hi.\nI aquí és on voldria afegir el meu gra de sorra a les diverses valoracions que s'han fet dels fets de novembre. La primera reacció en assabentar-me de la maniobra de l'equip de govern va ser llençar la tovallola i tornar l'acta de regidor. Una lectura més serena dels fets, però, convida discretament a l'optimisme. El 'projecte' socialista per a Rubí, ja agonitzant, ha rebut aquest novembre l'estocada ètica definitiva de mans de qui menys podia esperar-s'ho: una alcaldessa del seu propi partit. Deia Plató de la seva república que 'el càstig més gros és ser governat per gent més dolenta que tu si tu no et prestes a governar'. Cal preparar el relleu que ha de produir-se d'aquí a trenta mesos si volem treure la ciutat d'una paràlisi que ja fa massa temps que dura. Aquest serà el meu propòsit, la meva travessia del desert d'aquests propers trenta mesos: ajudar a trobar gent millor que jo disposada a governar Rubí, persones independents i insubornables que ocupin el meu lloc. Rubí n'és ple.\nJoan Puntí, regidor ERC\nHo sento noi...no caus bé\nAsí que este chico es otro de los que "viven de la sopa boba" buen oficio ese de liberado sindical. Algunos estarían mejor calladitos. Referente al comentario: pobre en argumentos, se nota la inexperiencia de quien lo comenta.\nA en Tommás Garcia\nEl senyor Puntí ens agradi més o més, va ser escollit DEMOCRATICAMENT a les urnes, i per tant, ha de rebre una retribució per la feina que fa.\nPel que veig estas molt enterat de com ocupa les seves hores, potser és tu no que no tens res a fer.\nMe gustaría formular una pregunta al regidor Jan Puntí.\nEn su condición de liberado sindical y por lo tanto como persona que no trabaja, ni tiene ninguna ocupación a diario.... Podría decirme si considera justo percibir un salario por ejercer un cargo de representación sindical??\nAprovecho para preguntarle si los 15.000€ que cobra como regidor, los justifica sacando fotos de baldosas levantadas en nuestra ciudad.\nLa teva exposició estaria ben fonamentada sinó fos que estàs fugint d'estudi en alguns aspectes. El conjunt de l'esquerra no socialista, més el nacionalisme de centre dreta i el suport del retall del quiròfan Podemos, que és Vecinos, vàreu tenir l'oportunitat el juny de 2015 de formar una alternativa de progrès i us vàreu, políticament, cagar a les calces. Des del mateix mes de juny d'enguany vàreu tornar a meditar una moció de censura proclamant-la als quatre vents i és clar, l'alcaldessa que matina més que vosaltres us va neutralitzar. Amic Puntí, reconeix que tots plegats no en sabeu més. La política també és ciència i cal venir après de casa.\nEtiquetes: Joan Puntí, ERC, Sergi Garcia, transfuga, govern, PSC


Hi ha alguna manera, a simple vista, de distingir la diferència entre un drone i un avió, al cel, a la nit? 2020\nHi ha alguna manera, a simple vista, de distingir la diferència entre un drone i un avió, al cel, a la nit?\nDepèn molt del drone.\nSi es tracta d’un quadcopter, és fàcil… i generalment, tenen llums estranyes per ajudar el pilot (si n’hi ha) a comprendre de quina manera s’enfronta.\nSi es tracta d'un drone d'estil militar com el Predator:\nSi ho veieu prou clarament - probablement ho podeu identificar -, però a llargues distàncies i a la nit, s’assembla gairebé a qualsevol avió petit.\nSi intenta ser furtiu, volarà a altituds altes i no tindrà llums de navegació, per tant, mai ho veureu, i molt menys identificar-lo.\nPerò amb total generalitat –un drone és un avió– i l’única diferència teòrica és que un drone no té ningú a bord que el voli.\nQualsevol avió podria ser equipat com un drone, i, visualment, no hi hauria cap manera de dir-ho.\nLes llums d’un avió es configuren en una pantalla necessària. Llum vermell a la punta de l’ala esquerra (port), llum verda a la punta de l’ala dreta (estribord), llum blanca a la cua i per a la majoria dels avions avui dia, un far rotatiu o llum vermella intermitent a la part superior o la part inferior del fuselatge. Els drons no tenen la possibilitat de situar una il·luminació d’aquest tipus, de manera que la il·luminació i el so haurien d’oferir algunes pistes sobre el que esteu veient.\nEn una nit sense lluna no hi hauria gaire possibilitat. Suposo que vols dir sense llums d’identificació ni sorolls del motor. Si un avió o un drone passa per davant d’una lluna plena, queda clar què és. Observo el camí de sortida d’un aeroport local i és sorprenent la rapidesa amb què la imatge s’impressiona al teu cervell. Però a la majoria del cel nocturn, no ho sabries.


Actualitat Parc Taulí - Presentació de la campanya ‘Per la Salut, Sabadell es Mou’\nLa regidora d’esports de l’Ajuntament de Sabadell, Laura Reyes, la regidora de salut i cicles de vida, Sonia Sada, la presidenta de l’Associació Mama Ovari Hereditari – AMOH, Marisa Cots, i el director del Servei d’Oncologia Mèdica del Parc Taulí, Miquel Àngel Seguí, han presentat avui al Parc Taulí la campanya de prevenció del càncer de mama i ovari Per la Salut, Sabadell es Mou, que impulsen aquestes tres institucions i entitats, amb la col·laboració de Ràdio Sabadell, Transports Urbans de Sabadell – TUS, Baricentro, Club Natació Sabadell (CNS), Cercle Sabadellès 1856, l’Escola Superior de Disseny ESDi i Eurofitness Sabadell.\nCoincidint amb el Dia mundial del càncer de mama es vol donar el tret de sortida a la campanya Per la Salut, Sabadell es Mou com a resposta a la inquietud d’aquestes entitats compromeses amb la societat. L’objectiu: intentar rebaixar la corba ascendent de nous casos de càncer de mama i ginecològics que es donen a la nostra ciutat, o detectar-los en els seus estadis més incipients.\nLa campanya s’adreça a les dones de Sabadell que tenen entre 25 i 55 anys – tant a les sanes com a les supervivents del càncer o que estan en tractament – amb la finalitat principal d’incentivar-les a fer esport. L’exercici físic es relaciona amb un millor pronòstic del càncer per a les dones que estan patint la malaltia, i també té la consideració de mesura preventiva, tant per a les dones portadores d’una mutació hereditària com per a les no portadores. La prevenció també s’orienta en motivar l’assistència de les dones als controls ginecològics.\nA banda de les entitats col·laboradores, Per la Salut, Sabadell es Mou compta amb tot un seguit d’entitats i col·lectius dels àmbits culturals, socials i esportius que ja han expressat el seu suport, com la Policia Municipal de Sabadell, Escola de Música Creu Alta, Comprarcasa, AMPA Servator, Ioga Inspira’m, Casals de Gent Gran de Sabadell, centres cívics… cadascuna de les quals hi col·laborarà amb diferents fórmules. El programa és obert a totes les empreses i entitats que es vulguin i puguin involucrar-s’hi, en funció de les seves possibilitats.\nSegons les dades de la Societat Espanyola d’Oncologia Mèdica, entre 1 i 2 dones de cada 8 patiran càncer de mama o ovari al llarg de la seva vida. S’estima que, al llarg de 2021, més de 37.000 dones seran diagnosticades de càncer de mama o ovari, i més de 8.700 no ho superaran. La línia de casos és ascendent, si tenim en compte que el 2017 es van diagnosticar 26.000 casos.\nAl Parc Taulí cada any es diagnostiquen de càncer de mama unes 250 pacients amb un lent però progressiu increment en els últims 10 anys. L’equip assistencial directament relacionat amb aquesta malaltia supera les 30 persones, abarcant des del diagnòstic, el tractament quirúrgic i mèdic, el seguiment i la rehabilitació de les pacients, així com en la recerca científica relacionada amb el càncer de mama. En l’actualitat, més del 85% de les pacients superen la malaltia en el nostre àmbit.\nCorporació Sanitària Parc Taulí:


About: Carrer de Sants\nEl carrer de Sants és un dels principals eixos del barri de Sants, del districte de Sants-Montjuïc i també del districte de les Corts. Deu el seu nom al barri i a l'antic municipi, provinent del de l'església de Santa Maria de Sants (segle VIII). Sovint és anomenada carretera de Sants, antigament era anomenada carretera de Madrid i més tard carretera Real. El tram entre el carrer Joanot Martorell (antiga Riera de Magòria) pren el nom de Carrer de la Creu Coberta i correspon al tram que transcorre al barri d'Hostafrancs\nCarretera de Madrid, Carretera Real\nCarrer de Sants.\nEl carrer de Sants. Estudi d'un vial Barceloní\nEl carrer de Sants és un dels principals eixos del barri de Sants, del districte de Sants-Montjuïc i també del districte de les Corts. Deu el seu nom al barri i a l'antic municipi, provinent del de l'església de Santa Maria de Sants (segle VIII). Sovint és anomenada carretera de Sants, antigament era anomenada carretera de Madrid i més tard carretera Real. El carrer de Sants és un dels principals nuclis d'activitat econòmica, especialment activitat comercial dels barris de Sants i Hostafrancs i concentra alguns dels edificis més destacats d'aquests barris com les Cotxeres de Sants, la seu del districte o el Mercat d'Hostafrancs. El tram entre el carrer Joanot Martorell (antiga Riera de Magòria) pren el nom de Carrer de la Creu Coberta i correspon al tram que transcorre al barri d'Hostafrancs (ca)\nEl carrer de Sants és un dels principals eixos del barri de Sants, del districte de Sants-Montjuïc i també del districte de les Corts. Deu el seu nom al barri i a l'antic municipi, provinent del de l'església de Santa Maria de Sants (segle VIII). Sovint és anomenada carretera de Sants, antigament era anomenada carretera de Madrid i més tard carretera Real. El tram entre el carrer Joanot Martorell (antiga Riera de Magòria) pren el nom de Carrer de la Creu Coberta i correspon al tram que transcorre al barri d'Hostafrancs (ca)\nCarrer de Sants (ca)\nfreebase:Carrer de Sants


Demana provar un cotxe en una botiga d'Holanda i el troben un mes després a Galícia\nActualitzat 28/08/2019 21:42\nUn home gallec ha portat el concepte de simpa a una nova dimensió. L'home va anar a un concessionari de cotxes de segona mà als Països Baixos, va demanar provar un dels vehicles - un Mercedes CLK, concretament - i va sortir per la porta sense que li veiessin més el pèl en un mes.\nNo hi havia cap pista del cotxe fins que el passat cap de setmana una patrulla de Sanxenxo, a Pontevedra, es va creuar amb l'home mentre anava al volant del vehicle. De seguida van sospitar perquè el lladre és un vell conegut de la policia pel seu ampli historial delictiu. En comprovar la matrícula, van confirmar les sospites: eren d'un Mercedes, però d'un altre model i a nom d'un home de Noalla, a quilòmetres d'allà.\nAparcat davant de casa\nImmediatament, els agents es van posar a buscar el cotxe, que el suposat lladre havia aparcat davant de casa seva. Segons van poder esbrinar els agents, l'acusat té doble nacionalitat holandesa i espanyola i a principis de mes havia estat precisament a Holanda, en un concessionari de cotxe.\nEn arribar a Galícia, des d'on havia anat directament per evitar que l'enxampessin, havia canviat les plaques de la matrícula per les d'un altre cotxe de la mateixa marca, però d'un altre model, fins que els agents el van enxampar.\nAntecedents per nombrosos simpas\nSegons la Guàrdia Civil, el detingut té un ample historial delictiu per estafes en hotels i restaurants: és a dir, simpas. Ara se l'acusa d'un presumpte autor d'un delicte de furt i un altre de falsedat documental. Després de passar a disposició del jutjat de guàrdia, va quedar en llibertat provisional amb càrrecs.\nPel que fa al cotxe, s'ha quedat al dipòsit de la Guàrdia Civil de Sanxenxo fins que el jutge permeti recollir-lo al seu propietari.\nVÍDEO: Taüt amb sorpresa: transporten 300 quilos de droga en un cotxe de morts\nVÍDEO: Una dona apunyala a la cara un nen de 3 anys a qui es creua pel carrer\nVÍDEO: Un nen de 13 anys destrossa una escola amb el cotxe del seu pare a Marbella


L'Ajuntament ajuda a estalviar més de 300 €/any d'electricitat a 50 famílies\nInici » Actualitat » Notícies » L'Ajuntament ajuda a estalviar més de 300 €/any d'electricitat a 50 famílies\nGràcies a mesures com la baixada de potència, la contractació de la factura de discriminació horària, l'acolliment al bo social, el reglatge dels electrodomèstics i l'aplicació de bons hàbits i pautes per fer un ús eficient de l'energia\ndimecres, 3 febrer, 2016 - 08:30\nDurant l'any 2015, l'Ajuntament del Prat ha dut a terme una prova pilot d'assessorament energètic a 50 famílies de la ciutat que van demanar ajut als Serveis Socials per poder afrontar les despeses d'energia de la llar. L'assessorament personal ha consistit en explicar com consumir energia de manera eficient i en tutelar la contractació de l'energia més adequada per a cada família.\nEl resultat ha estat molt satisfactori: s'ha aconseguit un estalvi de 15.000 €/any respecte de l'any anterior, es a dir, cada família ha estalviat una mitjana aproximada de 300 €/any. Vist d'una altra manera: cada euro invertit per l'Ajuntament en el projecte ha revertit en 2,15 € d'estalvi per a les famílies que han participat en la prova.\nCal destacar que aquest estalvi s'ha aconseguit, únicament, amb gestions burocràtiques que han permès millorar el tipus de factura, baixar la potència contractada i acollir-se al bo social. Si, a més, s'hi afegeixen uns bons hàbits de consum, aleshores l'estalvi supera àmpliament els 300 € anuals.\nContractes d'energia: complexitat i burocràcia\nUna de les constatacions que ha fet l'Ajuntament és la complexitat i dificultat de les gestions burocràtiques que cal fer amb les companyies subministradores d'energia per contractar la potència i la tarifa òptimes. Aquesta complexitat fa que moltes famílies no facin els contractes que més els beneficien. A més, moltes persones usuàries desconeixen quines bonificacions poden sol·licitar, com per exemple el bo social, i les companyies subministradores no faciliten aquesta informació.\nConsum d'energia: malbaratament per desconeixement\nUna altra constatació que ha fet l'Ajuntament és que la majoria de persones usuàries no perceben que facin un consum inadequat de l'energia. Hi ha un gran desconeixement de la tipologia d'electrodomèstics que hi ha a casa, de quant consumeixen els aparells nous que es compren i de quins són els consums ocults.\nTambé existeixen moltes idees errònies que consoliden l'elevat consum. Per exemple, que el llum consumeix més quan es tanca i s'obre que no pas deixant-lo obert, que les llumetes de l'stand by no consumeixen o que no es pot tancar mai la wi-fi; totes elles idees equivocades. La desinformació de les persones usuàries a l'hora de consumir l'energia fa que es pagui molta energia inútil i només una petita part útil.\nL'any 2014, l'Ajuntament del Prat va fer front a més de 318 suports per pagar factures d'electricitat de famílies de la ciutat que no podien pagar la factura bimensual. Aplicant les mesures de la prova pilot, moltes d'aquestes famílies haurien pogut afrontar el cost de la factura. Les principals mesures aplicades són aquestes:\n• Optimització de la facturació (baixada de potència i contractació de la factura 2.0 DHA –discriminació horària-).\n• Contractació del bo social (25% de descompte) de pràcticament totes les famílies assessorades.\n• Reglatge o substitució d'electrodomèstics molt deficients (sobre tot neveres) i problemes d'humitat en algun habitatge.\n• Aplicació de pautes per fer un ús eficient de l'energia, tot reduint-ne el consum sense sense renunciar al confort (apagar els llums que no es fan servir, controlar la temperatura de la calefacció, utilització eficient dels electrodomèstics, etc).


FC Barcelona – RCD Espanyol: A punt per al primer derbi\n(21.30 hores, TV3) Barça i Espanyol s’enfronten aquest dimarts a la nit per primer cop aquesta temporada al Nou Estadi de Tarragona en la final de la Supercopa de Catalunya\nArriba el primer derbi de la temporada. I ho fa en la final de la Supercopa de Catalunya que enfrontarà el FC Barcelona i l’Espanyol. El duel es disputarà al Nou Estadi de Tarragona (21.30 hores, TV3) i el partit decidirà al campió de Catalunya. Serà la segona edició de la competició. Els blaugranes es van imposar en la primera el 2014 en un partit que es va decidir a la tanda de penals després de l’empat en el temps reglamentari (1-1) a Montilivi. El partit arriba després d'una jornada apassionant de Lliga després que el Barça s’imposés a València (2-3) als instants finals, en un duel molt treballat i exigent.\nPer a aquest partit Luis Enrique ha donat descans a Ter Stegen, Rakitic, Sergio, Luis Suárez, Messi, Neymar Jr, Mascherano, Digne, Sergi Roberto i Umtiti i tornaran a exercitar-se amb el grup el proper dijous. En la llista tampoc hi figuren els lesionats Piqué, A. Iniesta, Rafinha, Jordi Alba, Cillessen i Aleix Vidal, que va tenir unes molèsties a l’adductor de la cuixa dreta en l’entrenament d’aquest dilluns. Així doncs, el tècnic asturià ha fet una llista de 18 jugadors amb sis del primer equip, Masip, Denis, Arda, Paco Alcácer, André Gomes i Mathieu i 12 del filial, José Suárez, Palencia, Mujica, Nili, Marlon, Moisés, Martínez, Sarsanedas, Aleñá, Alfaro, Gumbau i Carbonell.\nL’Espanyol, per la seva banda, arriba al duel després d’empatar ‘in extremis’ davant l’Eibar dissabte passat a casa (3-3). Un partit en què els blanc-i-blaus van reaccionar a la segona meitat després d’anar perdent 0-3 al descans. Per a aquest partit Quique Sánchez Flóres no podrà comptar amb Piatti i Hernán Pérez per unes molèsties, ni tampoc amb els lesionats amb anterioritat Òscar Duarte i Álvaro. La novetat, doncs, és la convocatòria d’Óscar Melendo del filial. Amb tot, el primer derbi de la temporada ja és a punt i servirà per decidir el campió de Catalunya.


35 mejores ofertas de empleo de Mosso de magatzem en España (enero 2022) | JOB TODAY\nTrabajos mosso de magatzem en España\nMOSSO DE MAGATZEM (H/D) per a important empresa del sector agrari situada a La Pobla de Claramunt. Les tasques que haurà de realitzar són les següents: càrrega i descàrrega de sacs de llavors, control\nBusquem dependent per petita botiga de productes gourmet a l'Ametlla de Mar. Imprescindible bona presència i educació, català, castellà i bon nivell d'anglès. Molt valorable experiència com a comercia\nSeleccionem per a important empresa del sector paperer situada a Lleida, a un carretoner (H/D) per a realitzar les següents tasques: - Càrrega, descàrrega i ubicació de materials al magatzem i a la zo\nDes de Marlex Human Capital, estem col·laborant amb una empresa que precisa incorporar un/a mosso/a de magatzem. Quina serà la teva missió en l'empresa? En dependència del responsable, la persona s\nSeleccionem un/a mosso/a de magatzem per a important empresa del sector alimentació ubicada a Guissona. Horari de 11h a 19h amb els descansos establerts per llei.\nREPOSADOR/A MÀQUINES VENDING\nEmpresa dedicada al sector del vending busca incorporar personal per diferents rutes per la zona del Gironès. La persona escollida s'ocuparà de la reposició i control de caducitats dels productes, aix\nCamarer@ con experiencia para bar de tapas, tanto barra como en mesas\n€9.96 por horaJornada parcial\nCarretoner retràctil (H/D)\nA Eurofirms necessitem incorporar un mosso de magatzem (H/D) per treballar en empresa del sector transports situada a Hostalets de Balenyà. Les tasques que haurà de realitzar són les següents: - Prepa\nDes de Marlex Human Capital, estem col·laborant amb una important empresa de logística a la zona de Sant Sadurní d'Anoia. Quines seran les teves tasques? -càrrega i descarrega manual de camions -Pre\nA Eurofirms necessitem incorporar un / a Carretoner (H/D) per treballar en empresa del sector Serveis a empreses situada a Tona. Les tasques que haurà de realitzar són les següents: - Ubicació de prod\nSuma’t a RAS! Des de l’oficina de RAS VIC seleccionem ADMINISTRATIU/A per empresa de la zona de la Garrotxa LES TEVES RESPONSABILITATS - Tasques generals administratives - Atenció client, presencial\nDes d'Eurofirms seleccionem un/a operari/a de magatzem amb carnet de carretilla elevadora per a important empresa del sector tèxtil ubicada a la zona de la Granyanella.\nA Marlex Human Capital estem cercant un mosso/a de Magatzem per a la zona de L'Aldea. Les tasques principals seran càrrega i descàrrega de productes, preparació de comandes, organització del magatzem


A tort i a dret, Blogs a regio7\nLa llei i la democràcia\nUna reflexió per entretenir l’estona abans o després (o mentre la veuen per la tele) de la manifestació d’aquest diumenge, que recorda els sis mesos que ja fa que són a la presó Jordi Sànchez i Jordi Cuixart (sí, Cuixart també hi és, encara que no se’n parli tant com de l’altre Jordi). La reflexió és de caràcter teòric i parteix d’una frase pronunciada pel president del Tribunal Superior de Justícia de Catalu-nya, Jesús María Barrientos, en la p...\nCurrículum a metres\nL’escàndol pel màster de Cristina Cifuentes ha provocat una cacera generalitzada de currículums inflats, i a mesura que s’han trobat exageracions i mentides el PP s’ha sentit valent per afirmar que el cas de la presidenta madrilenya és un més, una gota en un oceà. Aquesta defensa ignora que la principal acusació que s’ha posat sobre la taula no és l’exageració curricular sinó la manipulació de registres acadèmics, i a mesura que avança la investigació s’hi su...\nPolítica Catalunya Central Catalunya Les columnes Espanya Govern Puigdemont Justícia República\nSi l’Estat espanyol tingués un govern fort i amb les idees clares, que per pensar utilitzés les neurones en lloc de la testosterona, l’independentisme català estaria submergit en una depressió de cavall, mentre el catalanisme possibilista, la blasmada tercera via, s’aniria obrint camí. Però és feble i té la clepsa plena d’hormones.\nUn govern mogut pel sentit de l’eficàcia no hauria carregat contra les urnes de l’1 d’octubre. Hauria anunciat els dies anteriors que, fos quin fos el r...\nPolítica Catalunya Central Catalunya Les columnes terrorisme Justícia CDR Rebel·lió\nTerrorisme a cabassos\nEl cas de la persona dels CDR detinguda a Viladecans i acusada de terrorisme i rebel·lió per l’Audiència Nacional ha fet girar la mirada cap al fet que el codi penal inclou una definició de «terrorisme» que permet incloure-hi tota mena d’accions, moltes d’elles totalment allunyades del concepte molt més restrictiu amb què treballen el llenguatge i l’enteniment del comú de ciutadans. Com és possible això? La resposta és a prop, i és inquietant.\nFa tres anys PP i PSOE van pac...\nPolítica Catalunya Central Les columnes terrorisme Estat Justícia CDR Delicte\nEn el moment que la justícia i el sentit comú topen és que alguna cosa no funciona. El sentit comú es nodreix de la saviesa del poble, i la justícia emana del poble, segons l'article 117 de la Constitució espanyola. El sentit comú diu que aixecar barreres de peatge pot ser una falta o delicte de danys que causa un perjudici econòmic a la concessionària, però en cap cas un delicte de terrorisme. El mateix sentit comú diu que tallar carreteres pot ser una gran tocada de nassos als conductors atrapats, i que fa perdre...\nPolítica Catalunya Central Les columnes Parlament Investidura Govern Puigdemont Jordi Sanchez\nL’abast de la investidura\nL’acord d’investidura que van assolir fa unes setmanes Junts per Catalunya i Esquerra preveu un repartiment de feines en la lluita per la independència, a la qual no renuncien. En aquest esquema, la direcció política correspondria al Consell per la República i el seu president, Carles Puigdemont, operant des de l’exili. La detenció a Alemanya ha frustrat el propòsit de centrar-ho tot plegat en un «espai lliure de Brussel·les», però si ha de ser des de Berlín, des d’allà serà. La ...\nPolítica Catalunya Central Catalunya Les columnes Parlament Sánchez Puigdemont Presó Alemanya\nSànchez punt dos\nDivendres passat, mentre Carles Puigdemont gaudia de les primeres hores fora de la presó de Neumünster, el president del Parlament iniciava una nova ronda de consultes telefòniques amb els caps dels grups de diputats de cara a fer una quarta proposta d’investidura de nou president de la Generalitat. Una quarta proposta que repeteix el mateix candidat de la segona: Jordi Sànchez, que és el nom que Junts per Catalunya ha posat damunt la taula i que, en virtut del pacte de govern que els lliga, té la conformitat automàtica d’Esquerra.<...\nDe Nixon a Cifuentes\nEl que va enfonsar Richard Nixon, president dels Estats Units que va haver de dimitir, no va ser que uns espies maldestres fossin enxampats després d’entrar de nit en unes oficines del Partit Demòcrata. Aquesta era una anècdota relativament menor. El que va enfonsar aquella Administració va ser la pilota creixent de mentides en la qual es va anar embolicant per encobrir la seva responsabilitat.\nEl més greu de l’escàndol no fou que paguessin als espies amb diners procedents de donatius al Comitè per a la Reelecció ...\nPolítica Catalunya Central Les columnes Independència Europa Puigdemont Judici\nJa vam comentar al seu moment que la reactivació de les ordres de detenció contra Puigdemont i els altres dirigents independentistes a l’estranger provocaria l’obertura de sengles judicis a la justícia espanyola. La primera de les vistes ja s’ha produït i té un veredicte provisional a Alemanya: el delicte de rebel·lió que imputa l’instructor espanyol no s’aguanta, perquè li manca la mena de violència que el tipus penal exigeix. Per això l’Audiència Territorial de Schleswig-Holstein...\nCatalunya Central Les columnes Espanya Família Reina Letícia Sofia Reial\nReina mare i reina prima\nTu amb qui vas, amb la reina mare o amb la reina prima? –podrien estar dient dues comares tafaneres de finestra a finestra, amb la tele matinal comentant a tota pastilla les imatges del dia.\nAls republicans que ignoren volgudament la informació cardíaca i, en general, la referida a vísceres diferents del cervell, els informem que hi ha un gran enrenou perquè la reina prima, de nom Letícia i d’origen plebeu però no pobre, es va posar a fer nosa quan la reina mare, de nom Sofia i de dinastia reial, intentava fer-se una foto amb ...


Consells de classe per utilitzar el projector · TU+TIC=impacTAC 2017-18\nDiferents tipus de connexió de vídeo\nConsells de projecció a classe\n1) La pantalla de l'ordinador portàtil s'ha d'ajustar el més possible a la resolució nativa del projector\nCom puc saber quina és la meva resolució de pantalla?\nFeu doble clic a Mostra / Configuració\nO des de l’escriptori feu clic al botó dret del ratolí\nAneu a "Propietats"\nFeu clic al menú d'Apple i seleccioneu "Preferències del sistema".\nFeu clic a la icona "Mostra".\nFeu clic a la finestra "Visualització VGA".\nAssegureu-vos que "Qualitat del color" s'estableix a "Alt (32 bits)".\nAl menú "Resolucions:", seleccioneu "1024 x 768, 60 Hz".\nObriu “Paràmetres de sistema”\nCliqueu a “Pantalles”\n2) No es mostra cap imatge\nSi utilitzeu el projector a través d'un PC, connecteu sempre tots els cables entre el PC i el projector (incloent-hi el ratolí si s'utilitza) abans d'encendre el dispositiu. Així activa primer el projector i passa a "ordinador", a continuació activa el PC (això assegura que el PC arrenca en un port VGA extern o HDMI).\nSi utilitzeu el projector amb un ordinador portàtil, no us oblideu de la tecla de commutació de la pantalla. Així canvia entre pantalles externes i internes.\nComproveu que el cable VGA estigui connectat correctament\nComproveu que estigueu a l'entrada correcta (p. ex., Commuta a través de l'ordinador 1, l'ordinador 2 i el vídeo)\n3) Mostrar una imatge diferent al projector i al meu ordinador\nHi haurà moments en què voldreu tenir diferents continguts a l'ordinador portàtil i a la imatge projectada. Per defecte, quan connecta un projector al vostre ordinador portàtil, el projector mostra un duplicat de la pantalla del portàtil. És a dir, el projector mostra una 'còpia' del que hi ha a la pantalla del portàtil. Tanmateix, si voleu, podeu triar una pantalla ampliada, on la imatge de l'ordinador portàtil forma part d'una imatge més gran, la majoria de les quals es projecten a la paret. Les instruccions sobre com fer això són aquí:\nConfiguració de lapantalla múltiple:\nWindows 7:configuració del monitor dual\nWindows 10:com configurar i utilitzar diversos monitors\nApple:configuració de la pantalla\nLinkat:com configurar diverses pantalles\n4) El text del lloc web és massa petit\n4.1 Podeu trobar que cal canviar la mida de les lletres. Potser el text d'un lloc que visiteu sigui molt petit o algun dels vostres estudiants simplement no el llegeix clarament. Utilitzeu el zoom d'entrada i sortida al control remot o procediu de la manera següent:\nPremeu Ctrl + peraugmentarla mida del contingut del navegador.\nPremeu Ctrl - perreduirla mida del contingut del navegador.\nPremeu Ctrl 0 per tornar a lamida predeterminadadel lloc que visiteu\n4.2 Ampliació a Windows amb l’einaLupai a Linkat a amb l’einaOrca\n5) Altres dues eines útils al control remot del projector\nNo mostrar (AV Mute): per ocultar el que hi ha a la pantalla durant un període de temps.\nCongelar (Freeze): per congelar el que està a la pantalla quan passeu assistència o busqueu el que vulguis mostrar als estudiants a continuació\n6) Hi ha un dels colors pesats a la pantalla (com ara molt rosa o molt verd)\nEl cable VGA (o l'adaptador de Mac) pot estar fallant i necessitareu reemplaçar. Podeu provar de moure de manera suau el cable o connector com una solució temporal, o demaneu un altre cable o adaptador de la VRC.\n7) La imatge apareix fora de focus\nComproveu que la clau clau estigui normalitzada\nComproveu que la velocitat d'actualització a la pantalla VGA del projector no ha canviat (hauria de ser de 60 Hz)\n8) El fons d'escriptori de l'ordinador portàtil es mostra a la pantalla del projector de dades sense les seves icones d'escriptori habituals\nEsteu veient un escriptori ampli. Per obtenir instruccions sobre com reflectir (o duplicar) la vostra pantalla, consulteu l'enllaç deconfiguració de visualitzaciódel vostre sistema operatiu anterior (punt 3).\n9) La imatge projectada es veu fosca quan s'utilitza un Mac\nAneu aPreferències del sistema>Mostrai seguiu aquests passos:\nAl quadre de diàleg amb la fitxa anomenadaColor, assegureu-vos que la casella de verificació petita que diu "Mostra els perfils per a aquesta visualització només" no es comprova.\nDesplaceu-vos per tots elsperfils dela Xarxa indicats per trobar el que mostri el millor color mentre està connectat aquest projector.\n10) Presentació de diapositives\nUtilitzeu el comandament a distància\n1) Podeu trobar que cal canviar la mida dels elements. Potser el text d'un lloc que visiteu ési molt petit, o algun dels vostres estudiants no el pot llegir clarament. Podeu utilitzar la funció d'ampliació del comandament del projector.\n2) Voleu que els alumnes llegeixin algunes instruccions mentre passeu assistència al vostre portàtil? Utilitzeu la congelació per mantenir les vostres instruccions a la pantalla mentre us moveu a una altra cosa.\n3) Voleu que els alumnes es centrin en alguna cosa diferent del projector de dades: no feu servir cap programa. També és una eina per un joc de memòria pels estudiants més joves.\nFeu ús de la visualització estesa\nHi haurà moments en què voldreu tenir diferents continguts a l'ordinador portàtil i a la imatge projectada. Per defecte, quan connecta un projector al vostre ordinador portàtil, el projector mostra un duplicat de la pantalla del portàtil. És a dir, una 'còpia' del que hi ha a la pantalla del portàtil.\nTanmateix, podeu triar una pantalla ampliada, on la imatge de l'ordinador portàtil forma part d'una imatge més gran, la majoria de les quals es projecten a la paret. Fins i tot alternar entre les opcions 'duplicar' i 'ampliar'.


Michael Jackson: "Madonna està bojament enamorada de mi"\nEl desaparegut rei del pop estava convençut que la reina del pop, Madonna, estava "bojament enamorada d'ell". Així ho diu el mateix Jackson en unes converses amb un amic que estan enregistrades. Tot i aquesta atracció, entre els dos artistes mai hi hauria res perquè Jackson no la trobava "gens sexi". L'amic del cantant Rabbi Shmuley va ser qui va enregistrar les converses, i ara les ha publicat juntament amb un llibre, en el qual parla de les intimitats del cantant. Tot i l'oportunisme d'aquest producte, Shmuley defensa que el mateix cantant li va dir que les publiqués perquè volia que els seus fans el coneguessin "per dins".\n25/09/2009 - 21.41 Actualitzat 25/09/2009 - 23.18\nJackson, en la seva última aparició pública (Foto: Reuters)\nEn les converses Jackson diu que Madonna l'enveja: "Saps que ets meravellós perquè els altres artistes t'envegen. Ella està gelosa de la meva fama". A més Jackson parla sobre les possibilitats que tenia de tenir una relació amorosa amb Elisabeth Taylor, però ho descartava perquè temia la resposta de la gent si sortia amb una dona gairebé 30 anys més gran que ell. "Seríem l'estranya parella", afirma Jackson, "tot es convertiria en un circ".\nPerò no només parla de dones en aquestes cintes. També parla d'Adolf Hitler. Per Jackson, el líder nazi era un "excel·lent orador", perquè va aconseguir inculcar "l'odi només amb la paraula, i s'ha de ser tot un 'showman' per aconseguir-ho". Així justifica la seva admiració per la figura de Hitler. A més, assegura que s'hauria d'haver parlat amb ell i haver-lo tractat per ajudar-lo a superar "la maldat".


VILALTA: de març 2010\nAmb un sincrotró i una espardenya.\nFa dies que tinc el bloc una mica abandonat. Entre plens municipals, una altra qüestió de caire local i que des del nou nucli de suport de la CUP del Solsonès i l’Alt Cardener m’han fet rumiar una mica sobre el paper del municipalisme en el món rural, aquestes darreres setmanes no he tingut massa temps per a escriure res que fos mínimament penjable.\nAra mateix, en el moment d’escriure aquestes ratlles, no ha canviat gran cosa; no estic especialment inspirat, ni disposo de molt temps per a grans parrafades. Hi ha hagut, però, una notícia que m’ha impulsat a escriure: la posada en marxa del sincrotró Alba, que el web de la Generalitat de Catalunya anuncia com la major infraestructura científica construïda mai a... a Catalunya? Als Països Catalans? A la Península Ibèrica? A l'Europa mediterrània? A Espanya i olé!!\nNo, no és que jo hi entengui gens d’innovacions tècniques d’aquesta mena, ni de cap altra. De fet algun cop he dit que jo més aviat sóc de lletres (...i si són vocals molt millor). No, el que m’ha impulsat a escriure no és pròpiament el sincrotró, sinó el fet de que la posada en marxa d’aquesta (pel què ens diuen) meravella de la ciència i la tècnica, no té res a veure amb el tema sobre el que he estat escrivint aquests dies. Sí, ja ho sé que sembla una contradicció però...\nUna de les característiques d’aquest allargassat país nostre, que no només persisteix en el temps sinó que s’accentua, és el fort desequilibri demogràfic entre les comarques interiors i muntanyoses, poc poblades, i les de la costa, on hi ha la majoria de grans concentracions urbanes. Tot i que això és així des de sempre, des de fa una anys els diferents partits polítics han anat incorporant en els seus discursos el concepte d’equilibri territorial. Aquesta expressió sovinteja en la pràctica totalitat d’inauguracions fetes en la majoria de municipis rurals del nostre país. També és el caramel amb el que els professionals de la política tracten d’engormandir a molts ajuntaments “de poble” a l’hora de buscar ubicacions per a aquelles instal·lacions que generen rebuig social, com ara abocadors de residus o centrals energètiques perilloses. “Sí, ja ho sabem que això no ho vol gairebé ningú a prop de casa seva però, aquestes instal·lacions són necessàries i s’han de repartir solidàriament pel territori, i creen ocupació... que, per cert, aquí no en teniu gaires de llocs de treball”. I és cert, la principal causa del despoblament és la manca de llocs de treball i la seva escassa diversificació. I, és clar, les autoritats en això poca cosa poden fer-hi, perquè en una economia de mercat la creació de llocs de treball depèn principalment de l’empresa privada. Per tant si l’administració regional o estatal ofereix un abocador de residus industrials a qualsevol poble sense indústria, els rústics habitants de la bucòlica contrada encara haurien de donar les gràcies per la merda al govern de torn.\nLlegeixo que el sincrotró Alba, construït a Cerdanyola del Vallès, amb el cent per cent del cost a càrrec dels impostos pagats pels catalanets i les catalanetes, serà un important pol de dinamització econòmica. En algun moment, ni que sigui fugaçment, ha passat pel cap d’alguna de les moltes autoritats “competents” o d’algun representant de la nostra mai prou ben estimada classe política, que a l’hora de demanar el vot “a pagès” s’omplen la boca de reequilibri territorial, la possibilitat d’ubicar el sincrotró a la Terra Alta o al Pallars Jussà???\nPublicat per Josep A. Vilalta a 2:45 p. m. 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Desequilibri, Nacional\nTorà... al Solsonès? (II)\nDescartada la proposta de la CUP de realitzar una doble consulta popular que, d’una banda, permetés saber les preferències veguerials de les veïnes i veïns del municipi i, alhora, tensés una mica més la corda en el tema de les consultes sobre el futur estatus nacional, quina era la postura de les altres dues forces polítiques de l’ajuntament? Mentre ERC insistia en la necessitat urgent de fer passos per a que facilitessin que en el futur Torà fos inclosa a les Comarques Centrals, CiU deia que el tema de les vegueries anava per llarg i que no calia precipitar-se. Tots coincidien, però, en que la millor opció era la vegueria central, perquè es tenia (i es té) la percepció és que la majoria de la població del municipi així ho vol.\nParlant-ho a l’assemblea de la CUP ens va semblar que sí, que la voluntat majoritària va en aquest sentit, però que això no deixa de ser una percepció que, en tot cas hauria estat millor comprovar en una consulta prèvia a qualsevol posicionament oficial de l’Ajuntament, independentment que per a aprovar el primer pas cap a la vegueria de les Comarques Centrals fos preceptiva la ratificació mitjançant un referèndum popular de la decisió presa prèviament per l’Ajuntament, enteníem que el procés correcte era l’invers: primer una consulta popular i, en funció dels resultats, iniciar o no els tràmits corresponents.\nPerquè en el supòsit de voler canviar l’adscripció territorial que ens proposa/imposa el mapa de vegueries d’Ausàs, el primer pas era inequívoc: la manera més fàcil de canviar de vegueria era (encara és) canviant de comarca; anant a petar a una comarca que està previst que s’inclogui a la vegueria de les Comarques Centrals i que, de moment està a la mateixa demarcació provincial que Torà: el Solsonès. A més hi ha arguments de caire històric (el 80% de l’actual terme municipal de Torà formava part del Solsonès a la divisió comarcal del 36), administratius (partit judicial) i, sobretot, avantatges pràctiques derivades de ser comarca de muntanya (sobretot per a la pagesia, però també per a les estudiants, etc).\nCanviar de comarca fins ara era (encara és) relativament senzill. La llei comarcal ho preveu. Cal un acord de ple de l’ajuntament del municipi que ho sol·licita, l’aprovació de la comarca receptora i una ratificació via referèndum amb una majoria absoluta dels veïns i veïnes amb dret de vot. Però això està (o pot estar) a punt de canviar: l’avantprojecte de llei de vegueries deroga l’article de la Llei comarcal que permet el canvi de comarca. Si s’aprova la llei sense esmenar aquesta disposició derogatòria ja no es podrà canviar de comarca (i per tant tampoc de vegueria).\nAra vénen les presses i els dubtes. Què passa si iniciem els tràmits per a canviar de comarca i s’aprova la llei de vegueries (que impedeix els canvis comarcals) abans de finalitzar el procés? Tornem amb la cua entre les cames a trucar la porta d’allà on ja havíem dit adéu?\nTot i l’error de no haver fet una consulta formal, prèvia a qualsevol acord del ple de l’Ajuntament, en la situació actual penso que iniciar els tràmits per a sol·licitar la incorporació al Solsonès és la menys dolenta de les solucions.\nEl perquè ja l’explicaré en una altra entrada. Continuarà.\nPublicat per Josep A. Vilalta a 5:45 p. m. 1 comentaris\nTorà… al Solsonès? (I)\n“Davant una hipotètica revisió de la divisió territorial (comarcal i vegueries) hem defensat i continuem defensant el dret de Torà a decidir en quins àmbits territorials vol estar, sense imposicions exteriors”. Es tracta d’una frase extreta d’un programa polític de les eleccions municipals de 2007 (veure’l en PDF). La putada per a aquelles persones que poguessin compartir la proposta de sotmetre l’adscripció administrativa del municipi a la voluntat popular va ser que aquest punt només constava en el programa de la menys votada de les tres candidatures toraneses. El tema, de moment, va quedar aparcat.\nL’estiu de l’any passat el conseller Jordi Ausàs va anunciar que abans de finalitzar l’actual legislatura volia aprovar la Llei de Vegueries de la CAC (veure "El conseller Ausàs, les vegueries i el dret a decidir"). Segons la divisió inicialment proposada per la conselleria, el municipi de Torà, en tant que pertanyent a la comarca de la Segarra, quedava adscrit a la vegueria de Ponent (oficialment “de Lleida”).\nVa ser a la tardor que la CUP va treure la pols a la proposta de consultar la ciutadania del municipi en relació al tema de les vegueries. Amb motiu de coincidir en el temps aquest debat i l’extensió del procés de consultes iniciat a Arenys de Munt, el regidor de la CUP a l’Ajuntament de Torà, el pesat que escriu en aquest bloc, va fer arribar la següent proposta a la resta de grups municipals:\n“L’Assemblea de la CUP és partidària de la convocatòria a Torà d’una consulta popular sobre la independència, com les que s’estan duent a terme en altres municipis del país. De la mateixa manera, entenem que el posicionament que ha d’adoptar l’Ajuntament respecte a la ubicació de Torà en una o altra vegueria en qualsevol nova divisió administrativa també s’ha de sotmetre a consulta popular. A l’espera de poder consensuar una posició unitària dels tres grups municipals, en una reunió amb la totalitat de membres de l’Ajuntament, que des d’ara mateix sol·licitem, us fem arribar un seguit de consideracions que entenem que han de formar part del debat.\nConsulta popular sobre la independència.\nL’Ajuntament de Torà ha de fer tot el que estigui al seu abast per tal de que al nostre municipi s’aprovi i es dugui a terme una consulta popular sobre la independència del nostre país, com les aprovades en un nombre considerable de municipis del Principat.\nNo només seria bo que aquest acord es prengués per unanimitat, per tal de que es visualitzés clarament com una decisió de tot l’Ajuntament, sinó que caldria que la proposta d’acord fos presentada conjuntament pels tres grups municipals, evitant així que s’identifiqués la iniciativa amb unes sigles polítiques concretes. Cal tenir en compte que, tret d’alguna lamentable excepció, les tres formacions polítiques representades a l’Ajuntament de Torà voten afirmativament aquesta proposta en els municipis on es presenta.\nLa posició de l’Ajuntament no pot limitar-se a aprovar la moció i donar suport a la hipotètica celebració d’una consulta en el supòsit que “hi hagi una entitat que la convoqui”. Entenem que el fet de que oficialment les consultes les hagin de convocar entitats, en comptes dels mateixos ajuntaments, és un recurs per a evitar conseqüències legals no desitjades però no ha de ser una excusa per a evitar compromisos polítics.\nCal tenir en compte també que la proliferació de consultes comportarà que cadascuna d’elles tingui, per separat, una repercussió menor a tots els nivells (tant polític o mediàtic, com sobretot repressiu). La pressió cap a cadascun dels ajuntaments que “acordin donar suport” a consultes en les dates acordades per les diferents entitats i organitzacions impulsores serà molt menor a la patida per l’ajuntament d’Arenys de Munt.\nConsulta popular sobre les vegueries.\nEntenem que l’adscripció de Torà a la vegueria de Ponent o a la vegueria de les Comarques Centrals és un tema que cal sotmetre a consulta popular.\nSeria una contradicció consultar la població de municipi sobre un tema de caire nacional (la voluntat de constituir un estat propi per a la nostra nació) i no fer-ho sobre la divisió administrativa que ha d’afectar d’una manera més directa l’actuació immediata del propi Ajuntament.\nLa consulta a la població no s’ha de limitar a un referèndum preceptiu per a canviar de comarca, un cop pres l’acord per part de l’Ajuntament. Entenem que el procés ha de ser l’invers: l’Ajuntament ha d’iniciar (o no) els tràmits per a modificar l’adscripció comarcal (i de vegueria) en funció d’una consulta prèvia a la població del municipi.\nL’Ajuntament ha d’assumir com a vinculant el resultat d’aquesta consulta prèvia.\nEl suport de l’Ajuntament a la celebració de consultes populars de diferents temàtiques ha de ser un objectiu prioritari, si realment ens creiem que volem fomentar la participació ciutadana.\nSimultaneïtat d’ambdues consultes.\nLes consulta sobre la independència nacional i sobre les vegueries haurien de ser organitzades simultàniament i pel mateix procediment (mateix dia, lloc i “entitat organitzadora”)\nConsiderem que fer dues consultes en dates diferents comportaria un esforç organitzatiu molt més gran i, probablement, una participació menor en ambdues.\nD’altra banda, la possibilitat que una consulta la organitzés l’Ajuntament i l’altra, per motius legals, una entitat privada suposaria donar a aquesta darrera una importància molt menor que a l’altra. Contràriament, si l’ajuntament reconegués com a vinculant el resultat d’una de les consultes (la de les vegueries) però les dues fossin organitzades simultàniament per una entitat (una comissió creada per a l’ocasió) la percepció de la importància d’ambdues consultes i la participació serien majors.\nCreació d’una Comissió organitzadora.\nCreiem que les dues consultes que plantegem no les han d’organitzar una entitat concreta de les existents al nostre municipi, sinó que cal crear una comissió organitzadora, creada per a l’ocasió, que integri la totalitat d’entitats i de persones a títol individual que en vulguin formar part.\nAquesta comissió s’hauria d’iniciar constituint un Nucli promotor, format per tots els regidors i regidores de l’Ajuntament, que convoqués la totalitat d’entitats del municipi i les persones a títol individual que volguessin afegir-s’hi. Una convocatòria d’aquest tipus extraoficialment, a nivell de carrer, seria vista com una cosa organitzada per l’Ajuntament, però a nivell legal no tindria aquesta consideració; tindria un toc d’”oficialitat” sense les conseqüències que tindria una convocatòria pròpiament de l’Ajuntament.\nSobre les dates.\nProposem una reunió de la totalitat de membres de l’ajuntament –inclosa la futura regidora- el més aviat millor.\nCreiem que l’acord de ple donant suport a les consultes caldria fer-lo com a molt tard abans de la primera tongada de consultes (12-13 de desembre), per tal de que la repercussió que puguin tenir aquestes incentivi a la gent a incorporar-se a la comissió organitzadora.\nLes consultes a Torà s’haurien d’organitzar en la segona tanda (prevista pel febrer)”\nLa proposta de fer una doble consulta no va ser acollida favorablement per resta de grups. CiU i ERC només van voler donar suport a la realització de la Consulta popular sobre la independència dels Països Catalans.\nPublicat per Josep A. Vilalta a 2:52 p. m. 2 comentaris


Significat i evolució de la filantropia a l'empresa - El Blog de CaixaBank\nSignificat i evolució de la filantropia a l’empresa\nEn els seus orígens, la responsabilitat social corporativa (RSC) s’entenia principalment com a filantropia, és a dir, una contribució econòmica a alguna causa benèfica, cultural o artística. No obstant això, el posterior desenvolupament de la RSC com a disciplina acadèmica va contribuir a emmarcar millor la filantropia dins l’activitat empresarial.\nL’últim Quadern de la Càtedra CaixaBank de Responsabilitat Social Corporativa del IESE (pdf), elaborat per Sergio Marín García i titulat precisament “Filantropia i RSC”, s’endinsa en el fenomen de la filantropia, tant en el seu significat etimològic com en l’evolució que ha viscut amb el pas del temps a les diferents regions del món.\nAixí, doncs, mostra el desenvolupament de la filantropia a Europa i a Amèrica i destaca les idees que més han influït en la configuració de la filantropia moderna. L’estudi analitza l’aparició de la filantropia en l’àmbit empresarial i al·ludeix al model de Carroll per la seva utilitat a l’hora de situar la filantropia en el punt més alt de les activitats de RSC d’una empresa.\nDesenvolupament de la filantropia estratègica\nDe la mateixa manera que en l’àmbit de la RSC es va començar a debatre la relació entre l’acompliment social i l’acompliment econòmic d’una empresa, el quart apartat del Quadern explica la manera en què aquest debat es va traduir, en l’àmbit de la filantropia, en l’aparició i el desenvolupament de l’anomenada filantropia estratègica. Aquesta forma de filantropia posa l’accent en la cerca d’oportunitats per crear valor compartit entre l’empresa i la societat i estableix un protocol destinat a fer que la filantropia sigui una disciplina més eficient i amb resultats més tangibles.\nPel que fa al cas, Víctor Allende, director executiu de Banca Privada i Premier de CaixaBank, precisa que la filantropia estratègica consisteix a “sotmetre l’activitat filantròpica als mateixos processos i estàndards que s’exigeixen en l’empresa. Per exemple, els projectes per als quals se sol·liciten donacions s’han d’emmarcar en un pla estratègic de filantropia del donant. És un punt de partida molt més senzill per a totes les parts. A més, el projecte ha de tenir un objectiu quantificable i retre comptes”.\nFinalment, l’últim apartat del Quadern “Filantropia i RSC” repassa alguns dels reptes que la filantropia moderna ha d’afrontar i incideix especialment en el perill de convertir la filantropia en quelcom plenament compatible amb una lògica estratègica i econòmica.\n“Existeix, sens dubte, un camp immens de creixement perquè es converteixi en una disciplina més professional i més ben organitzada, però alhora perviuen en la nostra societat causes que no ofereixen cap atractiu empresarial i que, si es concep la filantropia només en clau estratègica, quedarien completament desateses. No hi ha dubte que la filantropia, sobretot a Europa, té un immens espai de creixement i que el seu paper és susceptible d’adquirir molta més rellevància durant les pròximes dècades”, conclou el Quadern.\nEl “Projecte de Valor Social” de CaixaBank\nEn aquest sentit, CaixaBank va llançar el 2016 un servei d’assessorament en filantropia a clients de Banca Privada anomenat “Projecte de Valor Social”.\nVíctor Allende explica que “l’any passat, CaixaBank Banca Privada va organitzar més de 110 esdeveniments per formar i informar clients i empleats en aquest àmbit. El ‘Projecte de Valor Social’ s’ha dissenyat amb una metodologia que permet aplicar a la filantropia els mateixos criteris i principis amb què es regeixen la resta de les inversions patrimonials. És un exemple, el nostre, de com entenem el terme filantropia estratègica”.\nCaixaBank / Cátedra CaixaBank / filantropía / filantropía estratégica / IESE / responsabilitat social corporativa / RSC\n“Disposar d’un dron subaquàtic permet fer inspeccions que abans podien ser molt perilloses.”\nQuè és el tethering o com aprofitar al màxim la teva connexió 4G\n06 Agost, 2019\nRepte 8: descobrir l’espectacularitat de l’esport paralímpic


Política de privacitat – Grup Herminda\nL’adreça de la nostra web és: http://www.herminda.com.\nQuan accedeixis, també instal·larem diverses cookies per a guardar la teva informació d’accés i les teves opcions de visualització de pantalla. Les cookies d’accés duren dos dies i les cookies d’opcions de pantalla duren un any. Si selecciones «Recorda’m», el teu accés perdurarà durant sis mesos. Si surts del teu compte, les cookies d’accés s’eliminaran.


Henri de Toulouse-Lautrec - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Toulose-Lautrec)\nHenri Marie Raymond de Toulouse-Lautrec (Hôtel du Bosc a Albi, França, 24 de novembre de 1864 - Malromé, França, 9 de setembre de 1901) fou un pintor francès que destacà per la seva representació de la vida nocturna parisenca de finals del segle XIX.\nEn el segle XIX els matrimonis de la noblesa es realitzaven normalment entre parents per tal d'evitar les divisions territorials i la minva de les seves possessions. Aquest fou el cas dels pares d'Henri Toulouse-Lautrec, Alphonse de Toulouse-Lautrec-Monfa i la Comtessa Adèle Tapié de Celeyran, que eren cosins en primer grau. Henri fou el primogènit de la família. Quan tenia quatre anys, nasqué el seu germà Richard-Constantine, que morí un any després.\nLa incompatibilitat de caràcters d'ambdós cònjuges motivà la seva separació el 1868 i Henri quedà sota la cura de la seva mare.\nLa seva infància fou feliç fins que, com a conseqüència de la consanguinitat dels seus pares, Toulouse-Lautrec patí una malaltia que afectava el desenvolupament dels ossos anomenada picnodisostosis i que se li manifestà el 1874. La seva constitució òssia era dèbil i entre el maig de 1878 i l'agost de 1879 patí dues fractures als fèmurs d'ambdues cames que li impediren créixer més, assolint una altura de 1'52 m. Van provar de curar-lo mitjançant descàrregues elèctriques i posant-li una gran quantitat de plom als peus. Va pintar el primer quadre als 13 anys d'edat, anomenat Artillers a cavall. Tres anys després realitza el seu primer autoretrat on es pinta assegut darrere una taula, amb la cara coberta d'ombres i on no reflecteix les seves cames.\nEl 1881 Toulouse-Lautrec es trasllada a París. Decideix ser pintor, amb el recolzament del seu oncle Charles i uns pintors amics de la família, com en Princetau, John Lewis Brown i Jean-Louis Forain. Es admès a l'estudi de Léon Bonnat, que era un retratista de moda. Allí perfeccionà el seu dibuix, però el mestre li digué que dibuixava de forma horrible i que mai arribaria a res, si no fos pintant caricatures. S'equivocà.\nEn tancar-se el taller de Bonnat, el setembre de 1882, Lautrec va haver de cercar un nou mestre, Fernand Cormon. A l'estudi de Cormon trobà i va fer amistat amb en Vincent van Gogh.\nEl 1884 Henri anà a viure a Montmartre, on tingué veïns com en Degas. La fascinació que sentia pels locals de diversió nocturns el portà a freqüentar-los amb assiduïtat i a fer-se client predilecte d'alguns d'ells, tals com el Saló de la Rue des Moulins, el Moulin de la Galette, el Moulin Rouge, Le Chat Noir, etc. Tot allò relacionat amb aquest món de cabarets, inclosa la prostitució, constituí un dels temes principals de la seva obra. En les seves obres dels baixos fons de París hi pintava els actors, ballarins, burgesos i prostitutes (la seva gran obsessió). A voltes les pintava mentre es canviaven, quan acabaven cada servei o quan esperaven una inspecció mèdica. Li preocupava reflectir els seus sentiments, presentar-les com les altres dones.\nEls propietaris dels locals li demanaven que dibuixés cartells per a promocionar els seus espectacles, fet que entusiasmà molt Lautrec, ja que en les seves llargues nits als cabarets dibuixava tot allò que veia i ho deixava per les taules. Arribà a vendre pintures i fou reconegut. Tingué grans amigues com la ballarina Jane Avril, a la qual dedicà diversos quadres i cartells. Conegué ballarins reconeguts com en Valentí el sense óssos, que era notari de dia i ballarí de nit, pallassos i d'altres personatges de les festes i espectacles dels suburbis.\nTenia grans problemes amb l'alcohol, i va arribar a barrejar champagne, conyac i absenta en una mateixa copa i repetides vegades, fet que derivava sovint en follia. També va contraure la sífilis.\nCriticava tot aquell que reflectia paisatges en els seus quadres, ja que ell opinava que allò que veritablement pagava la pena era la gent, el poble. Es considerava un cronista social i es mesclà amb el poble, el pintà i fou com ell.\nEl 1886 abandonà l'estudi de Cormon i n'arrendà un de propi. A la dècada dels 90 viatjà fins a Londres, on conegué i retratà de forma sublim Oscar Wilde.\nLa vida noctàmbula i desordenada que portà durant anys així com l'alcoholisme, deterioraren la seva salut. A partir de 1897 patí manies, depressions i neurosis, a més d'atacs de paràlisis a les cames i a un costat. El 1897 va haver de ser recollit dels carrers a causa d'una borratxera i poc després, en un delirium tremens, va arribar a disparar a les parets de casa seva creient que estaven plenes d'aranyes. Malgrat això, seguia pintant de forma ferma i ràpida, però torna a ser recollit alcoholitzat el 1899 i proven d'internar-lo en un sanatori mental. Allà, per tal de demostrar que no estava boig, realitzà una col·lecció de pintures sobre el circ.\nEl deixaren marxar a casa de la seva mare, en les possessions de la mateixa a prop de Bordeus. Tenia la salut molt malmesa, la pell de color cendra i la cara barbuda. La seva addicció per l'alcohol deu que arribés al punt de comprar un bastó amb la punta en forma de copa per a poder beure d'amagat de la seva mare. El 9 de setembre de 1901 morí postrat al llit, i reposa al cementiri de Verdelais.\nEl 1922 la seva mare i el seu marxant obriren un museu dedicat a la seva obra, el Museu de Toulouse-Lautrec, el qual tingué nombroses visites i fou molt reconegut.\nLautrec pintant el Moulin rouge, 1890\nLa loge au Mascaron Doré, cromolitografia del fons d'art del MAE\nL'obra de Toulouse-Lautrec es caracteritza pel seu estil fotogràfic, al que corresponen l'espontaneïtat i la capacitat de captar el moviment en les seves escenes i personatges, essent el seu un estil propi. Cal afegir-hi l'originalitat de les seves composicions influenciades de l'art japonès (les estampes japoneses estaven molt de moda en aquella època), que es manifesta en les línies compositives diagonals i el tall sobtat de les figures per les vores. Lautrec posseïa una memòria fotogràfica i pintava de forma molt ràpida. No obstant això, la seva primera influència fou la pintura impressionista i, sobretot, la figura de Degas, de qui seguí la temàtica urbana allunyant-se dels paisatges que interpretaven Monet o Renoir. Fou l'Avantguarda del modernisme i de l'Art Nouveau.\nA més de la pintura a l'oli, Lautrec emprà altres tècniques i suports en la seva obra, destacant-ne la seva producció de cartells. La seva obra en forma de cartells publicitaris es caracteritza per la presència de personatges del mon bohemi i pel fet que com que treballava com a il·lustrador publicitari, principalment per cabarets, restaurants i bars de la zona de Montmartre a París, en els seus cartells es pot veure reflectida la societat i els artistes que freqüentaven aquests ambients parisencs.\nEntre les seves obres podem esmentar les següents:(jano)\nAutoretrat davant el mirall (Oli sobre cartró, 1880)\nServent de cavalleries amb dos cavalls (Oli sobre cartró, 1880)\nEl Comte Alphonse de Toulouse-Lautrec condueix el seu cotxe de quatre cavalls (Oli sobre tela, 1881)\nLa mare de l'artista, Comtessa Adèle de Toulouse-Lautrec, esmorzant al Castell Malromé (Oli sobre tela, 1881-1883)\nEl jove Routy a Céleyran (Oli sobre tela, 1882)\nLa grassa Marie (Oli sobre tela, 1884)\nLa bugadera (Oli sobre tela, 1884)\nRetrat de Vincent van Gogh (Pastel sobre cartró, 1887)\nAmazona al circ Fernando (Oli sobre tela, 1888)\n"A la mie" (Oli i gouache sobre cartró, 1891)\nMademoiselle Marie Dihau al piano (Oli sobre cartró, 1890)\nL'actor Henry Samary (Oli sobre cartró, 1889)\nAl "Moulin de la galette" (Oli sobre tela, 1889)\nBall al "Moulin rouge" (Oli sobre tela, 1890)\n"Moulin rouge: la Goulue" (Litografia a color, 1891)\n"Reine de joie" (Litografia a color, 1892)\n"Ambassadeurs: Aristide Bruant" (Litografia a color, 1892)\n"L'anglès al Moulin rouge" (Oli i gouache sobre cartró, 1892)\n"Divan japonais" (Litografia a color, 1892-1893)\nYvette Guilbert (Gouache sobre cartró, 1894)\n"Jardí de París: Jane Avril" (Litografia a color, 1893)\n"Confetti" (Litografia a color, 1894)\nLa passatgera de la cabina (Litografia a color, 1896)\nLa banyera (Litografia a color, 1896)\nPasseig pel camp (Litografia a color, 1897)\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Henri_de_Toulouse-Lautrec&oldid=11688775»\tCategories: Pintors francesos del segle XIXAlbigesosPintors del PostimpressionismeCategories ocultes: Articles destacats en txecArticles destacats en esperanto\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 7 abr 2013 a les 18:54.


Primera operació sortida del 2016 amb retencions de més de tres km - El Periòdic d'Andorra\nPrimera operació sortida del 2016 amb retencions de més de tres km\nL’afluència de trànsit es tradueix en usuaris a les pistes i vendes a les botigues amb previsió d’augment\nPublicat el Dilluns, 4 de gener de 2016 | 02:15 h\nDos carrils amb retencions de vehicles a pocs metres de la sortida del país a través de la frontera del riu Runer, direcció Espanya. | Tony Lara\nEls visitants que vivien a Andorra el transcurs d’un a l’altre any van abandonar el país la jornada d’ahir enmig de retencions de més tres quilòmetres. Si bé l’operació sortida ja es va engegar el passat dissabte amb la partida d’aquells qui van aprofitar les festivitats nadalenques i la fi d’any per passar uns dies al Principat, el gruix dels turistes va allargar l’estància fins a darrera hora, amb el tancament de les pistes d’esquí.\nLa fi del primer cap de setmana de l’any va saldar-se a les carreteres amb caravanes de més d’una hora per als qui marxaven en direcció a Espanya. Malgrat que la partida de vehicles ja va iniciar-se durant el matí de diumenge i es va incrementar produint les primeres cues a partir de les dues de la tarda, les retencions més importants es van registrar a partir de les sis del vespre, amb la baixada de pistes dels qui van aprofitar fins a l’últim moment per esquiar. De fet, abanda de la important afluència de vehicles donada a la frontera del riu Runer, també es van donar aturades importants del trànsit a l’entrada d’Encamp, en direcció a Escaldes-Engordany, afectant també de manera important a les vies de Canillo.\nSegons van informar des del servei de Mobilitat, efectius comunals de circulació i agents del cos de seguretat van ser mobilitzats per evitar que les cues superessin els quatre quilòmetres, en vista de la contundent xifra d’entrada d’automòbils produïda des de la Farga de Moles durant el període de Nadal. Pel que fa a la sortida del país pel vessant nord i, tal com van assegurar des del mateix departament de mobilitat, no van destacar-se grans moments de densitat.\nLa marxa de visitants no es donarà per tancada fins aquest vespre, coincidint amb la finalització del pont previ a la diada de Reis. Aquestes posaran previsiblement punt a les retencions donades en dies laborables, tot i que es podrien repetir dimecres, darrer dia de les vacances escolars per a molts dels infants espanyols.\nEls turistes aprofiten la poca neu/ Els embussos a les carreteres es van repetir a les parròquies altes del Principat al llarg de les darreres jornades, incrementant-se les darreres hores de llum. Tot i que des de les pistes encara no s’ha tancat el balanç d’aquestes festes a l’espera que passin els Reis, la caiguda de les temperatures i unes tímides nevades a les cotes altes del país van permetre oferir més de 120 quilòmetres practicables en el cas de Grandvalira i una trentena de pistes pel que fa a Vallnord. Les precipitacions esperades des d’aquesta matinada passada i fins el matí de demà fan pensar que es podrà ampliar aquest nombre d’instal·lacions obertes al públic. Per bé que les nevades han estat molt escasses fins ara, s’ha copsat moviment a les valls més altes i s’espera que les previsions de neu permetin anotar una darrera rebuda de turistes, abans no s’acabi aquest important període de la temporada.\nBotigues i hotels plens/ Ahir es tancava la primera etapa de les vacances de Nadal per donar pas al segon període. Els allotjaments del país van fer diumenge moltes sortides per rebre, amb la proximitat del dia 6 de gener, la darrera tongada de visitants que se sol acollir en aquestes dates des que fa uns anys es van deixar de donar les estàncies de més llarga durada. A falta de números oficials, els mateixos viatgers van destacar la concurrència d’hostes amb què comptaven els hotels.\nPel que fa als comerços, les opinions divergeixen entre els qui celebren les aglomeracions de gent donades dissabte a les principals avingudes del país i els qui esperen que l’operació sortida d’ahir no es tradueixi en la clausura del període Nadalenc. Així, la presidenta de l’Associació de comerciants de l’avinguda Carlemany i travesseres, Susagna Venable, va celebrar el fet que s’hagi vist «molta gent», tot afegint que «esperem que això no s’hagi acabat».\nMenor satisfacció va presentar la presidenta de l’Associació de comerciants de Riberaygua i Travesseres, Rosa Pascuet: «ahir [per dissabte] va estar bé, avui [diumenge per al lector] ja ha estat molt fluixet. No obstant, ambdues representants de botiguers van mostrar-se optimistes i esperen majors vendes de cara als darrers dies de Nadal.


Naturalistes de Girona presenta al.legacions al projecte de la variant de la C-63 entre Sils i Riudarenes - El Gerió Digital\nNaturalistes de Girona presenta al.legacions al projecte de la variant de la C-63 entre Sils i Riudarenes\nL'associació també ha al.legat al Catàleg de Fauna Amenaçada de Catalunya\nDilluns, 5 d'octubre de 2020 11:15h\nL'Associació de Naturalistes de Girona (ANG) ha presentat al•legacions a dos projectes de la Generalitat que es troben en fase d'exposició pública. En concret, al projecte de la variant de la C-63 entre Sils i Riudarenes (Selva) al qual l'entitat s'oposa.\nL'associació considera que la documentació presentada té "greus mancances i falsedats", que els estudis de mobilitat "estan mal dissenyats" o la falta d'alternativa, que consistiria en aplicar mesures sobre les infraestructures existents. També denuncien l'impacte que la nova carretera tindrà sobre "l'espai d'alt valor biològic i agrològic i sobre el canvi climàtic". A més, asseguren que el cost de la infraestructura –valorada entre 37 i 52 MEUR- és "desproporcionat i innecessari".\nD'altra banda, reclamen que es facin millores en l'accés a Vallcanera i la GI-555 es facin "independentment de si es fa o no la variant" perquè són "reclamacions històriques dels veïns de la zona".\nA banda d'aquest projecte, l'associació també ha presentat al•legacions al Catàleg de Fauna Amenaçada de Catalunya. Des de l'entitat recorden que aquest projecte és una reclamació històrica del món ecologista i un "deure" de la Generalitat des de l'aprovació de la llei de Patrimoni Natural i Biodiversitat per part del govern espanyol l'any 2007.\n"D'aquesta llei es derivava que les comunitats autònomes havien d'establir un llistat d'espècies de flora i fauna que estaven amenaçades i desenvolupar programes de conservació o recuperació, com a molt tard 5 anys després de la seva inclusió al llistat", recorden en un comunicat.\nL'entitat critica que 13 anys després de l'aprovació de la llei, la Generalitat ha presentat "el que serà la futura base legal de la conservació de les espècies de fauna més amenaçades del territori". En aquest sentit, remarquen que les al•legacions no van en contra del propi catàleg sinó de les "mancances i contradiccions" que, al seu entendre, té el document.\nL'associació ha avançat també que està treballant amb altres entitats del territori per presentar al•legacions al nou vial de la C-31 entre Ullà i Gualta.


JOVES I MÉS-PLANES DE SON\nAQUESTES SÓN LES OPINIONS, DESPRÉS DE L'ESTADA A PLANES DE SÓN, DELS/LES 10 JOVES DE "JOVES I MÉS 2018"\n-És com quan 2 estrelles es junten per crear un univers. Doncs aquí, un premi junta a 10 persones i aquestes es converteixen en un univers\n-És una experiència màgica. Coneixes joves de la mateixa edat que tu amb els que vius moments inolvidables. Si tens l’oportunitat, no dubtis en aprofitar-la al màxim!\nL'experiència m'ha fet passar una setmana molt activa, entretinguda i en plena natura. Tot s'ha de dir que no hem parat de riure.\n-Tot va ser genial, des de l'inici fins ara perquè no es pot dir que hagi acabat, som capricorns ara ja per sempre.\n-Les activitats, la gent, el lloc, el paisatge... Ha valgut tot molt la pena. És una gran oportunitat per aprendre i conèixer a gent fantàstica, fer nous amics i recollir noves experiències que sempre recordaràs.\nEl pitjor clarament és veure el cartell d’Olot i saber que uns minuts més tard hauràs de baixar del bus i tornar a la realitat.\n-Una experiència única amb la millor companyia.\n-Dies plens d'energia i ganes d'aprendre\nMoltissimes emocions en poc temps\n-Ha estat una estada genial, molt bon ambient entre tots. Ho repetiria sense dubtar. S'ha d'aprofitar, desconnectar i deixar els aparells i gaudir de l'experiència al màxim.\n-Ha estat increïble, sense paraules per descriure tot el que he viscut en 5 dies!\n-Ha estat una recompensa genial després de tot l'esforç! Hem creat nous vincles i hem gaudit al màxim de cada moment junts a Planes de Son.\nPublicat per Xarli Reixach a 9:43 Cap comentari:\nADÉU ANDREU "DIA 5"\nDesprés d'una última nit remoguda on alguns no els ha calgut ni despertar-se, ens hem trobat ja a l'últim dia d'aquesta experiència. En només 1 hora hem aconseguit esmorzar, arreglar-nos, recollir les coses i encaixar-les dins les maletes. Cal dir que després de 5 dies hem aconseguit perdre només una navalla i una clau.\nUna vegada hem recollit les habitacions, hem anat a fer l'activitat del dia: visita al Centre de Fauna. Aquesta vegada no ens han deixat sols i hem anat amb famílies, pobres de nosaltres... ens hem hagut de comportar. Després d'una llarguíssima excursió d'uns eterns 7 minuts amb una inclinació del 28%, hem vist els cabirols-corzo-chevreuil i el pobre Max, un isard-rebeco-chamois mig cec. Després d'ells també hem vist altres espècies típiques dels Pirineus com el gall fer-urogallo-grand tétras o el linx-lince-lynx. Ha estat prou interessant, i més tenint en compte que hi havia un pobre becari explotat i que la visita era multilingüe, ja que es feia en castellà i alguna traça d'anglès, parlada per una educadora catalanoparlant dirigida a uns francesos.\nUn cop hem tornat, ens hem passat una hora tocant i cantant cançons estirats a l'herba de la terrassa amb la gran vista a les muntanyes pirinenques.\nSols falta un quart d'hora per marxar. Tot un plaer. Quatre hores de bus. Ens trobarem a faltar.\nPD: També hem dinat.\nPublicat per joves brillants a 14:31 Cap comentari:\nSEMENTAL "DIA 4"\nTot ha començar amb un matí assolellat anant a córrer (jaja més us agradaria).\nAvui toca excursió al Pla de la Font. Tot i que a una li feia mal la panxa, a l'altre el turmell, l'esquena, l'altre es marejava...(excuses no acceptades) i el temps no ens acompanya hi vam anar, però el mes important es que vam aconseguir tornar.\nEls fruits vermells ens van acompanyar tot el camí, seguides de diferents plantes com el ginebró (els fruits amb els que fan la ginebra), moltes més plantes de marxívol, plantes de nabius (tot sense fruits...).\nEl postu va estar en tot moment amb nosaltres, 1000 fotos de grup seguides del postu dels paisatges evitant les cares de demacració.\nDurant la nostra tarda productiva mentre plovia uns dormien i d'altres cantaven al ritme d'Ed Sheeran.\nI ja a la nit va ser quan ens van fer la xerrada INTERESSANTÍÍÍÍÍSSSIIIMMMAAAA sobre l'Ós Brú dels pirineus i el gran semental, en Pyros, la gran endogàmia que va causar on el millor remei va ser introduir dos ossos mascle on un va morir caient d'un barranc i a l'altre li va caure un llamp. Finalment han introduir en Goiat que esta causant i causarà molts problemes, es preveu que molts més que en Pyros, però això ara ja es igual.\nPD: Estem molt tristos perquè demà marxem, només fem que buscar dies i llocs per començar a quedar. Amunt FDT. <3 XD\nPublicat per joves brillants a 14:28 Cap comentari:\nEGGGAGGRÒPPILES "DIA 3"\nAneu a llegir el dia més actiu dels joves i més 2018. Preparats?\nAvui ens hem despertat més tard i cansats que mai, teníem molta molta son, però tot i així no hem parat. A les 8:30 ja érem esmorzant donuts i magdalenes de xocolata. Després d'una sessió de ioga ( i un concert a ple pulmó per alguns) hem sortit cap a Son amb l'Elisenda. El poble té 12 habitants empadronats, tres esglésies, un molí i una serralleria. Mentre seiem o ens recolzàvem on podíem, anàvem escoltant les llargues i interessantíssimes explicacions de la guia. Ves per on hi havia cua per entrar a tot arreu.\nFinalment, després de passar per tots els carrers del poble tres vegades, hem trobat el camí per tornar. A les 12:30 ja estàvem preparats per dinar però el menjar no ho estava. Així que tothom ha fet el que ha volgut (tranquils, que de moment ningú s'ha posat a dormir). Mentre les noies jugaven salvatgement al joc de les cadires i feien el pi, els nois jugaven a tenis, bàdminton i futbol.\nDesprés del primer dinar a la casa, tots hem pujat a l'habitació 4. Qui ha trobat llit, ha dormit i qui no, acompanyat pels músics, ha cantat una cançó.\nA les 4 ja estàvem preparats per anar al laboratori a analitzar les egagròpiles, el que vindria a ser vòmit d'òliba. Feien pudor, tenien molt mal aspecte i ens les miràvem amb cara de fàstic. Només alguns valents s'han atrevit a desfer-les amb les mans.\nMés tard, s'ha posat a ploure i hem decidit berenar quan ens han anunciat que la nostra expedició sobre la fauna nocturna s'havia anul·lat. Ha estat substituïda per un bingo naturalista que ha durat fins tard. De premi ens hem emportat pòsters de les espècies de Catalunya.\nPD: Demà a les set del matí anem a córrer.\nPublicat per joves brillants a 23:21 Cap comentari:\nELS ESQUIROLS ESQUERRANS "DIA 2"\nEl dia ha començat amb uns “melòdics” cops a la porta a les 8 del matí. Mentre que els nois li han obert la porta a la Carme amb un somriure i ja vestits, les noies, protestant, hem dormit mitja horeta més.\nJa han avançat que avui tocava excursioneta llarga, així que ens hem anat a preparar. Les més ràpides ens han esperat mentre feien una classe de ioga a la fresca i més tard ens hi hem unit mentre esperàvem el pic-nic del dinar.\nQuan ha estat tot enllestit hem començat a desfilar muntanya amunt. Les nostres educadores ens han\nexplicat curiositats sobre la flora, la fauna i la geologia dels voltants. Com, per exemple, que els esquirols poden ser dretans o esquerrans segons mengen les pinyes i que els picots, per menjar-se-les les encaixen en els forats dels arbres que ells mateixos fan, o que els líquens son un gran bioindicador sobre la qualitat de l'aire i que el marxívol i la tora son unes plantes amb efectes al·lucinògens.\nA l'hora de dinar, ens hem aturat en una clariana envoltats de gerderes i hem pogut gaudir d'unes postres delicioses.\nPerò no tot ha anat tant bé, a la Marta se li han trencat les soles de les botes i hem estat durant tota\nl'excursió intentant enganxar-les-hi amb les eines de la farmaciola (benes, esparadrap, cordes...).\nN'hi ha que mai havien caminat tant, però entre descans i descans tots hem arribat, excepte un parell que per diverses causes, entre elles la de la sabata, han pujat des del poble de Son fins al refugi amb cotxe.\nUn cop hem arribat ben suats, n'hi ha que no es podien aguantar sense dutxar-se. La resta hem decidit anar a berenar directament. Després de molts problemes de racionament n'hi ha hagut per tothom i ningú ha pres mal.\nFinalment hem arribat i hem pogut tenir temps lliure fins a l'hora de sopar. Aquesta vegada el sopar no ha estat tant mogudet...\nAquest segon dia ha estat molt cansat i divertit.\nPublicat per joves brillants a 19:12 Cap comentari:\nVISCA ELS CAPRICORNS "DIA 1"\nHola penya de l'espardenya, avui ha arrencat la nostra aventura! I, què com ha començat?\nDoncs en el moment en què el bus ha arrencat motors i les nostres mirades s’han creuat\namb unes primeres converses tímides… fins que la Carme s’ha adormit i nosaltres hem tret\nel ukelele. Han començat les rialles, les cançonetes i la confiança. La música sempre és el millor\nper trencar el gel! Entre cançons i la desconnexió de la Carme el viatge s’ha fet mes curt de\nl’esperat tot i estar ansiosos per l’arribada.\nDesprés d’això cap de nosaltres creia que tan sols fes poques hores que ens coneguéssim i no\nha costat gens distribuir les habitacions. Ves per on aquesta vegada han estat els nois els que\nhan tardat a preparar-se. Després hem anat a dinar a la terrassa i hem perdut la Carme… però\nquan l’hem trobat i hem començat a dinar, ella ens ha fet una classe sobre astrologia i resulta\nque per democràcia, tots som capricorns… #TotsSomCapricorns #A4\nI, al cap de uns minuts de temps lliure hem gaudit d’una xerrada sobre la nostra petita però\npropera estrella: el Sol, del qual rebem la llum 8 minuts tard. També hem fos xocolata gràcies\na la seva calor i ens n’hem llepat els dits.\nEn el següent temps lliure hem començat tranquil•lament teixint braçalets i hem acabat jugant\na rugbi descalços pel camp fent-nos mal.\nDesprés ens han cridat per la sessió al planetari, on veiem que realment no sabem res sobre\nnosaltres, ja que la majoria de preguntes no tenen resposta. Encara que alguns hagin volgut\nsemblar ser uns setciencies preguntant molt… Deu ser per això que ha estat el mes emocionant\ni intrigant del dia. #ElFerroEsExtraterrestre\nEl sopar ha passat ràpid i ha estat abundant, no tant de menjar sinó de bromes i aigua.\nI finalment hem acabat anant al observatori (una mica tard) per veure una estrella molt peculiar,\nla qual no es una sino tres. També hem resolt un munt de misteris de les històries paranormals\nde la Gina, mentre els altres observaven la lluna. I per acabar ens vam estirar a la fresca herba del\ncamp observant les constel·lacions més comuns i les histories que explicaven sobre aquestes.\nUn primer dia fantàstic!\nPublicat per joves brillants a 18:39 1 comentari:\nELS/LES JOVES I MÉS 2018 JA HAN MARXAT A PLANES DE SON\nAvui, dilluns dia 20 d'Agost els/les Joves i Més 2018 han marxat cap a Planes de Son. Hi han anat per gaudir d'una estada com a premi per la seva implicació a la comarca, a la ciutat i també pels seus bons resultats acadèmics a l'ESO.\nDurant aquests dies aniran enviant-nos notícies en aquest blog.\nEsperem que, com en les edicions anteriors, facin colla i gaudeixin plenament de l'estada.\nA Planes de Son faran activitats culturals, excursions, lúdiques, científiques, ... amb l'acompanyament d'una monitora i dels tècnics de MónNatura Pirineus. BONA ESTADA!!!!\nPublicat per Xarli Reixach a 10:30 Cap comentari:\nAQUESTES SÓN LES OPINIONS, DESPRÉS DE L'ESTADA A P...\nJordi Les Preses\nRocatomba SL Rocatomba


L’Ajuntament de Vandellòs i l’Hospitalet estrena nou portal web | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nL’Ajuntament de Vandellòs i l’Hospitalet estrena nou portal web\nTé un disseny més atractiu i una estructura de continguts que facilita l’accés a la informació. Foto: Cedida\nL’Ajuntament de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant ha posat en marxa la seva nova pàgina web avui dijous 14 de maig. Aquest nou portal web és el resultat d’un treball coordinat pels departaments municipals de Comunicació i de Noves Tecnologies, que ha durat un any i que ha tingut com a principal objectiu facilitar a la ciutadania l’accés a tota la informació municipal.\nEl nou web és més intuïtiu i té un disseny més atractiu, adaptat a la nova imatge corporativa. Inclou molts més continguts, i aquests estan actualitzats i estructurats amb un menú més clar, perquè els usuaris i usuaris els trobin d’una manera senzilla.\n19/10/2016 Els pregons de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant arriben als telèfons mòbils


La Ciutat de les Arts i les Ciències incrementa un 45% els...\nLa Ciutat de les Arts i les Ciències incrementa un 45% els ingressos d'explotació de setembre de 2015 a agost de 2019\n- El Consell d’Administració de CACSA s’ha reunit hui en el Museu de les Ciències - El director general de la Ciutat de les Arts i les Ciències, Enrique Vidal, ha presentat el balanç de gestió social i econòmica del complex\nEl director general de la Ciutat de les Arts i les Ciències (CACSA), Enrique Vidal, ha presentat davant del consell d’administració de CACSA els resultats globals corresponents al període comprés entre setembre de 2015 a agost de 2019. En la seua intervenció, Vidal ha destacat que el complex siga referent en 'divulgació científica i turisme de qualitat' així com la rendibilitat aconseguida en estos quatre anys.\nEl director general ha mostrat davant dels consellers l' informe d’impacte econòmic i social (IVIE) de CACSA durant els exercicis 2017 i 2018 que es pot quantificar en termes de renda en 111 i 113,5 milions d’euros respectivament i en impacte sobre l’ocupació de 3.461 i 3.509 ocupacions en 2017 i 2018.\nEls ingressos d’explotació s’han incrementat un 45% durant el període setembre de 2015 a agost de 2019 (7,3 milions d’euros més). Els ingressos totals van aconseguir durant estos 4 anys la suma de 78.332 milers d’euros. Com a conseqüència de l’evolució dels ingressos i dels gastos d’explotació, l’EBITDA ajustat del període és positiu per a cada any, aconseguint-se en l’últim exercici 7.251 milers d’euros, la qual cosa suposa un increment d’un 79% durant l’esmentat període.\nEntre els resultats a destacar, la productivitat dels treballadors s’ha incrementat en un 50 per cent en esta etapa. A més, l’increment dels ingressos, junt amb la contenció de les gastos, ha fet que les ampliacions de capital que anualment subscriu la Generalitat, com a soci únic, per a ajudar a la sostenibilitat de la Ciutat de les Arts i les Ciències, com a empresa pública, s’haja anat reduint de 40 a 19 milions d’euros.\nDes de setembre de 2015 a agost de 2019, el nombre total de vendes d’entrades generals (Hemisfèric, Museu i Oceanogràfic) ha sigut de 9.854.925, creixent any rere any els visitants en cada un dels recintes, confirmant l’interés pel complex entre el públic en general i mantenint a la Ciutat de les Arts i les Ciències com una icona de la ciutat de València. Durant este període, l’Oceanogràfic és l’edifici que més entrades ha venut (5.560.924), seguit del Museu de les Ciències (2.875.184) i de l’Hemisfèric (1.418.817).\nEl Museu de les Ciències és el que ha tingut una major evolució positiva incrementant-se en un 53% en el nombre de vendes de 2015 a 2019, seguit de l’Oceanogràfic en un 34% i de l’Hemisfèric en un 19%, tenint este últim un aforament limitat en la Sala.\nRenovació de continguts\nEl consell d’administració de CACSA, que presidix el secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha sigut informat sobre els continguts que s’han desenrotllat en els últims quatre anys. Un total de 54 exposicions en el Museu dels Ciències amb més d’un 2,8 milions d’entrades venudes i 14 projeccions de l’Hemisfèric amb més de 1,4 espectadors.\nCom a suport a la creació d’una oferta turística de major qualitat, en els exteriors han organitzat exposicions temporals amb artistes nacionals i internacionals de renom com Heinz Mack, Rogerio Timoteu, Laurence Jenkell, Ruud Kuijer, Arne Quinze, entre altres; o o en col·laboració amb la Fundació Hortensia Herrero amb artistes com Manolo Valdés, Toni Cragg i Jaume Plensa.\nDurant la reunió, el consell d’administració ha conegut les col·laboracions per al desenrotllament de continguts divulgatius amb l’Agència Valenciana d'Innovació (AVI), entitats nacionals i internacionals de prestigi, entre elles, el Planetari de Castelló, Parc de les Ciencies de Granada, Fundació La Caixa i Fundació Telefónica, National Geographic, l’Agència Espacial Europea i el CSIC.\nAltres dels punts tractats destacats han sigut els objectius aconseguits en la gestió inclusiva i transparent a través del portal 'Ciutat Oberta' i de les polítiques de responsabilitat social, així com els bons resultats obtinguts en l’autoavaluació de la seua gestió, realitzada internament per la societat utilitzant la Metodologia d’Avaluació per a l’Acreditació de la Qualitat dels Servicis Públics de la Generalitat, basada en el Model EFQM d’Excel·lència. Com resultat s’ha obtingut una bona puntuació provisional superior als 600 punts. El següent pas realitzat ha sigut requerir a la Inspecció de Servicis de la Generalitat la contrastació externa del resultat obtingut.\nLa valoració global mitja del nivel de satisfacció des de 2015 fins a 2018 va ser de 90% per al Museu, un 85% per a l’Hemisfèric, un 83% per a l’Umbracle i un 90,25% per a l’Oceanogràfic.\nEls bons resultats destaquen també en xarxes socials. Amb 203.735 seguidors, la cuenta de Twitter de la Ciutat dels Arts i els Ciències es la més seguida entre els centres de cultura i oci de la Comunitat Valenciana i el quint museu amb més seguidors a Espanya, sent els quatre primers d’art.\nLa Ciutat dels Arts i les Ciències es va adherir el passat 29 de maig al Codi Ètic Turisme Valencià, com a mostra del seu compromís actiu amb el turisme responsable. La sostenibilitat i participar en accions per a conscienciar davant del canvi climàtic formen part de l’agenda de la Ciutat de les Arts i les Ciències.