Fenologia i Meteorologia a l'Alta Segarra: Dades 27 de gener de 2015\nEl dia ha començat amb algunes boires a primera hora, en general poc extenses i que s'han desfet molt ràpidament, i un cop s'han desfet aquestes, ha quedat un cel més aviat tapat per bandes de núvols alts i mitjos que acostumen a formar-se a sotavent del Pirineu en situacions de vent del nord de llarga durada com l'actual. No s'han produït precipitacions. La propera nit es podrien tornar a formar algunes boires, i demà tindrem núvols i clarianes, en general més sol que no pas avui, amb temperatura una mica més alta de dia. Dijous a la tarda-vespre arribarà un front des del nord amb nevades cada cop més importants al Pirineu, núvols a la resta i vent entre ponent i mestral en augment. Divendres, dissabte i diumenge seran dies marcats pel vent fort a molt fort de mestral, neu a la cara nord pirinenca, ambient força fred però sense precipitacions a la nostra zona.\nLes temperatures màximes del dia s'han situat entre els 5 i12ºC, mentre que les mínimes han anat entre els 3 i -3ºC, amb vent a cops moderats de mestral, bona visibilitat tret de primera hora del matí, i baixa humitat.\nFenòmens observats: boira


Èxit de participació a la TUGA TRAIL co-organitzada per UECANOIA – Club Excursionista UECANOIA\nNotíciesHome Notícies Activitats Èxit de participació a la TUGA TRAIL co-organitzada per UECANOIA\nÈxit de participació a la TUGA TRAIL co-organitzada per UECANOIA\nEl passat 1 de maig es va celebrar a Castellolí la 11a edició de la Tuga Trail Castellolí, una cursa de muntanya i caminada popular organitzada per l’empresa igualadina Tuga Active Wear, el Club Excursionista UECANOIA i l’Ajuntament de Castellolí.\nLa cursa de muntanya constava de dues proves, la Tuga Half de 10km i 430m de desnivell positiu que compartia circuit amb la caminada popular (Tuga Walk), i l’original Tuga Trail de 17,4km i 833m positius. Les 1500 inscripcions per aquesta edició es van tancar en dues setmanes consolidant aquesta cursa en el calendari de moltes corredores i corredors.\nLa versió “llarga” va recuperar “La Pota de Ferro”, un tram vertical de gairebé 400m de desnivell positiu on es va premiar amb un pernil gentilesa de l’empresa col·laboradora i també igualadina Instint.net, però no se l’endugué el primer en arribar sinó a l’onzè corredor i a l’onzena corredora (tantes com edicions de la cursa) en superar aquest tram de la cursa.\nLa jornada va començar i acabar amb un concert de música en viu, l’entrega de premis, el sorteig d’obsequis d’organitzadors i col·laboradors i un avituallament final excepcional amb les ja tradicionals croquetes dels Precuinats Ortega i l’entrepà de botifarra.\nEls participants, la gran majoria repetidors d’anteriors edicions, van valorar molt positivament els circuits, el marcatge, els voluntaris, avituallaments, els obsequis i tota la jornada en general.\nPròxima edició: 1 de maig de 2020.\nCampaments familiars d’estiu UECANOIA\nUn any més, i ja en són 56 edicions, tanquen amb bona nota els campaments…\nDiumenge passat va tenir lloc la ja clàssica Cursa de l'Esquiador. Aquesta cursa que s'organitza…\nprevious post: La Secció de trail de la UECANOIA i el CAI Popular compartim una “raquetada” a Tuixent – La Vansa\nnext post: Més de 200 persones omplen la sessió de Cinema de Muntanya


Units amb el compromís d'evitar nous atacs al medi ambient del Riu Serpis - Diari Serpis\nUnits amb el compromís d’evitar nous atacs al medi ambient del Riu Serpis\n– Alcaldies i regidories de Compromís de la ribera del Serpis reclamen un cabal ecològic al riu\n• Alícia Izquierdo, regidora de Gestió responsable del territori a Gandia: “El que venim a denunciar, és el que considerem un atac contra el medi ambient directament i contra el riu. Pensem també que la ciutadania té dret a poder tindre un riu viu, un riu salubre, per on passe aigua i que no és normal que tots els anys hàgem de viure aquests episodis quan es talla l’aigua des de Beniarrés”.\n“Considerem que no són correctes les excuses que ens donen, sobretot vinculades a qüestions legislatives. És cert que hi ha lleis que els permeten poder de deixar de tirar aigua després de l’1 d’octubre, o que els propietaris de l’aigua són els regants i no atenen a altres qüestions que nosaltres pensem que s’han de valorar. I el que venim a denunciar, és el que considerem un atac contra el medi ambient directament i contra el riu. Pensem també que la ciutadania té dret a poder tindre un riu viu, un riu salubre, per on passe aigua i que no és normal que tots els anys hàgem de viure aquests episodis quan es talla l’aigua des de Beniarrés. Feia uns mesos que tots estàvem emocionadíssims gaudint d’una vida que havia creat el riu, fins i tot els mitjans s’havien fet ressò, de tots els ànecs que tenim, els peixos, tota la vida, tota la fauna i ara de sobte en una setmana veiem que l’aigua desapareix, els animals estan morint-se, fins i tot els vídeos dels porcs senglars menjant peixos en les basses d’aigua que queden. Amb el problema que podríem tindre de plaga de porcs senglars”, ha explicat la regidora gandiana.\nPer aquesta raó, Compromís ha sol·licitat que es replantege aquesta legislació que permet aquestes situacions i que en tot cas es puga també garantir el nivell del cabal hídric ecològic, tal com sempre ha defensat la formació. “Per tant, que es replantegen totes aquestes lleis que porten a aquestes situacions. Es podrien combinar les dos coses, no estem parlant de no mirar per la importància de l’embassament, del barranc, efectivament de l’aigua que puga tindre per a regar les terres que siguen necessàries, però que això no vaja en detriment de tindre un riu en vida, i que es mantinguen els ecosistemes que s’hi generen”.\nPer la seua banda, l’alcaldessa de Potries ha reclamat la urgència, en primer lloc, de la creació d’un Pla d’adaptació al Canvi climàtic de la Conca del Riu Serpis, “i a més, nosaltres estem convençudes que això s’ha de fer des de la col·laboració i la participació de totes les administracions, estem parlant del ministeri a través de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de la Generalitat Valenciana i dels ajuntaments. Els ajuntaments evidentment, volem participar de manera activa i decidida en l’elaboració d’un pla de governança que entenem que ha d’incloure també la col·laboració de les entitats socials”. Assegura que aquest procés s’ha de fer marcant les mesures que s’han de dur a terme, mesures realistes i amb un cronograma, un pla d’acció a curt, a mitjà i a llarg termini. I tot això des de processos de transparència, amb màxima participació amb accés a informació veraç i amb implicació de totes les administracions.\nFinalment, en nom de totes les associacions assistents, Ismael Aznar, secretari de l’associació Centre d’excursionistes la Madrilla (de Potries, amb més de 40 anys de trajectòria i els últims anys dedicats a l’estudi del riu), ha considerat molt greu que, davant d’una situació excepcional que ha tingut el riu en els últims anys, “els nostres estudis demostren que la fauna autòctona havia millorat moltíssim i la fauna exòtica havia decrescut la seua població de manera molt important. És molt fort i greu que en un any on tenim el pantà de Beniarrés per damunt de la mitja en quantitat d’aigua, és a dir, tenim aigua suficient per a complir amb tots els usos que té aquesta aigua del riu Serpis i per a poder beneficiar-nos tota la població perquè el riu és de tota la població i podem beneficiar-nos dels seus serveis ecosistèmics, no hi ha dret que el riu es deixe morir en el seu curs baix i que moltíssimes espècies estiguen morint”.\nCompromís amb el riu Serpis\nArticle anteriorGandia reconeix la vàlua de l’esforç individual i anònim de cadascun dels gandians i gandianes\nArticle següentEmpar Vizcaíno, un exemple de superació i integració


rebaixes: QUAN EL TEMPS NO ÉS TEMPS.. foto google imatges.\nQUAN EL TEMPS NO ÉS TEMPS.. foto google imatges.\n11 – 5 - 10\nQuan el temps no és temps\ni camina la peuada\nens encisa la visió del tot\nque els ulls capten amb cadència...\nParlem de flors i passes silents\nescoltant perfums i callant colors.\nLa mirada s’ens emmmiralla\nen el tendal de pètals,\nen les fulles ufanes,\nen tiges erectes\ni ramells fins o punxosos.\nUn llençol de verd\nestén ses llums espesses\ni clarianes de dibuixos\nens expliquen llegendes\ni ens condueixen per camins\ni rutes elegides i ungides\nen meravelles de flors i fulles\nPerfum i camí junts esdevenen\napassionats i es confonen\nen abraçades de sublim i subtil goig.\nQuan l'ànima té l'optimisme\ntot ho veu joiós...\nQue faig jo en els meus instants\nque s'allarguen cavernosos\nper la fosca del pesimisme?\nI les flors son les mateixes....\nEtiquetes de comentaris: foto google imatges, rebaixes, temps\nPerfum i camí junts, és preciós!\nLes flors són les mateixes, Anton, i saber-ho i dir-ho ja és molt!\n12 de maig de 2010 a les 13:36\nAnton, quina foto tan preciosa has triat per explicar, amb les teves paraules sempre sortides del cor, com una mateixa cosa es pot veure diferent segons l'estat d'ànim...\nPerò, com sempre, la Carme diu un detall importantíssim: Adonar-se que les flors són les mateixes, ja és important! :-)\n12 de maig de 2010 a les 14:19\nLa teva sensibilitat ens enlluerna i ens surt a l'encontre en una camí comú, encara que s'ens presenti diferent. Amunt Anton, ens dónes molta llum.\n12 de maig de 2010 a les 15:55\nSí, estimat, les flors són boniques per molts, i d'altres hi veuen pèrdua de bellesa, patim pel que veiem i els estimats ja no veuen, per això, no gaudim...ni ganes que tenim de fer-ho...\nJa saps que em tens a prop.\n12 de maig de 2010 a les 23:41\nJo sempre penso, que els que han marxat veuen a través dels nostres ulls i senten tot el que nosaltres els fem sentir.\nTot això que expresses ens arriba i li arriba al teu fill allà on estigui, perquè tu li fas arribar.\n13 de maig de 2010 a les 10:25


Circular Informativa núm. 186 - Maig 2017\n«El Desconsol» de la catorzena paga... solidària\nLa solidaritat entre tots els membres del Parlament de Catalunya és una rara avis. Tan rara avis que només s'esdevé en moments emblemàtics i plens de tendresa com el de l'aprovació per unanimitat de la recuperació de la catorzena paga dels senyors diputats i senyores diputades després d'haver estat abolida, arran de les retallades, cinc anys enrere, el 2012, quan la crisi ja estrenyia de debò el poble ras i després que els mateixos diputats i diputades haguessin renunciat a treure-se-la dels seus ingressos dos anys abans. Per sortir al pas de les crítiques “populistes” que pogués provocar aquest acord parlamentari, la mesura ha incorporat una reducció del 21%, repartida en tres anys a un 7% per any, fins al 2021 de les dietes per desplaçament que cobren els senyors diputats i les senyores diputades que tenen la residència habitual fora de Barcelona. Aquest són d'aquells acords —la festa porta data del 22 de maig— que no retransmeten en directe els canals de televisió ni són de carn de telenotícies. No fos cas que el “galliner” —integrat per aquelles sofertes i estafades viudes, aquells jubilats sisplau per força anticipats o aquells menestrals o autònoms que cobren una pensió mínima amb la revalorització del 0,25% anual— s'esvalotés.\nExpliquem-ho perquè això no passi: El reglament del Parlament de Catalunya atorga als diputats i diputades de cada legislatura el cobrament d'un sou fix i un complement variable sota l'excusa d'una estranya indemnització pel risc de la seva funció, amb uns barems i unes quantitats que es decideix sobre el pressupost de cada exercici.\nEn aquesta legislatura, cada membre del Parlament de Catalunya té un sou brut mensual fix de 2.871,57 €, una quantitat que va pujant en relació a les assistencies a comissions i feines extres que tenen cadascú. Per exemple, un portaveu de partit s'embutxaca un sou fix de 2.809,14 € bruts mensuals i un complement variable de 2.817,34 € bruts.\nA més, si el membre en qüestió té la xamba de viure fora de Barcelona, té dret a les dietes per desplaçament ni que siguin de cada dia per traslladar-se des de la seva residència habitual a la Ciutadella i viceversa. Això, que en la majoria de casos es podria fer en transport públic per comprovar, a més, l'estat de la qüestió, té xifres concretes que canten així: l'any passat, aquestes dietes podien pujar a més de 20.000 € bruts anuals per cada parlamentari o parlamentària amb residència a l'àrea metropolitana de Barcelona. I si la xamba encara els fa viure més lluny, és a dir, en una població situada a 191 quilòmetres o més de Barcelona, les dietes pugen a més de 28.000 €. Si fem el càlcul de la reducció del 21% en tres anys, surt que les famoses indemnitzacions que ningú ha qüestionat des que es van incloure el primer dia amb la recuperació de la democràcia —mentre altres treballadors s'han de desplaçar cada dia entre embussos o retards ferroviaris a càrrec de la butxaca pròpia— baixaran el 2021 aproximadament a 15.800 € per als metropolitans i 22.120 € per als extrametropolitans.\nUn acord unànime com aquest es mereixeria que després de la sessió d'aprovació, tots els afavorits es reunissin al Parc de la Ciutadella, al voltant del parquet dels nenúfars d'El Desconsol, si fa bon temps, per celebrar-ho amb una bona xocolatada... i si el pressupost públic del Parlament de Catalunya per a piscolabis hi arribés, amb xurros i tot! La catorzena paga dels senyors diputats i les senyores diputades bé s'ho mereix, i arribar a un sou anual brut fix de 40.000 € més les dotze dietes mensuals que fan 24.000 € de propina —sense que ningú exigeixi resultats— només per aixecar el dit i tirar-se els plats pel cap, potser un dia acabarà consolant del tot la pobra noia d'El Desconsol de Josep Llimona, que ja fa massa temps que, ves per on, jeu la “mona” sense dir ni “llima”.


Des de Llibertat.cat retem el nostre petit homenatge al militant de la justícia i al captaire de la pau, al tenaç lluitador per les llibertats nacionals dels catalans i catalanes\nLluís M. Xirinacs: Des de Llibertat.cat retem el nostre petit homenatge a Xirinacs\nLluís M. Xirinacs en una des les incomptables mobilitzacions en què va participar\nFotografia d'un moment del documental "Xirinacs, a contracorrent" estrenat al Cinemes Girona\nFa 9 anys, en un dia com avui, va deixar-nos Lluís Maria Xirinacs. El seu cos sense vida va ser trobat al paratge de la Tuta del Pla de Can Pegot a Ogassa (Ripollès).\nCinc dies abans havia deixat escrit un text on l'exsenador mostrava la seva disposició a passar els darrers dies 'en la soledat i el silenci' i on, en un poema (Acte de sobirania) signat el dia 6 d'agost, recordava que havia viscut esclau setanta-cinc anys en uns Països Catalans ocupats per Espanya i per França des fa segles.\nEn el 9è aniversari, un documental per a la memòria\nLa commemoració dels 9 anys de la mort del militant de la justícia i al captaire de la pau, independentista fins al moll de l'os, coincideix amb la presentació del documental Xirinacs, a contracorrent, que Llibertat.cat ha impulsat conjuntament amb la Fundació Randa-Xirinacs i Zeba Produccions.\nEl documental de 59 minuts de durada va ser projectat al programa Sense Ficció de TV3 i amb unes estrenes als Cinemes Girona de Barcelona. Aquest treball que intenta sintetitzar la trajectòria de Xirincas és una evolució cronològica de la seva vida, destacant tots els episodis de la lluita contra el poder en el context en què succeïren. Recorda la seva trajectòria i aprofundeix en les motivacions d’aquest excapellà que va acabar passant per la presó, que va acabar fent vagues de fam i enfrontant-se al poder. I alhora també parla del seu entorn, dels seus amics, dels qui el van seguir i dels qui el van oblidar i menysprear i per què.\nConsulta la biografia interactiva de Xirinacs\nLlegeix l'article que es va publicar a la revista La Soca dels moviments socials del Vallès\nVeïns de Sant Quirze del Vallès a l’alberg El Negre per introduir-se a la filosofia de Xirinacs\nPrimera estrena del documental "Xirinacs, a contracorrent" a Barcelona\nUn vídeo inèdit de Xirinacs de 1993 sobre comptabilitat en una Comunitat Política


6 de setembre de 2016 (00:11 CET)\nJorge Rodríguez en el incendio de Carcaixent foto_Abulaila (2)_1\nEl president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez, ha autoritzat, com és preceptiu sempre que s'actua fora de les comarques de la província, la intervenció de les brigades de Divalterra en l'incendi declarat aquest diumenge en la localitat valenciana del Poble Nou de Benitatxell, on hi ha més de mig miler de persones evacuades a causa del foc.\nEstà previst que es desplacen fins a la zona del sinistre, que també afecta les urbanitzacions de Xàbia, cinc brigades de Divalterra, l'empresa pública de la Diputació, per a coŀlaborar en les faenes d'extinció.\nJorge Rodríguez ha agraït el treball dels mitjans d'extinció i ha lamentat que de nou «actuacions desaprensives estiguen darrere del foc que arrasa els nostres paratges més benvolguts». Rodríguez, que ha seguit de prop els incendis declarats aquest diumenge en punts de la província de València, com a Moixent, ha reclamat una actuació contundent de les forces de seguretat contra accions que poden ser qualificades de «terrorisme mediambiental».\nEl president de la Diputació de València ha reiterat la crida a la ciutadania per a respectar i protegir els pulmons verds, que «són de tots», i ha posat l'accent sobretot en la faena de neutralitzar l'acció dels que, per imprudència o intencionadament, provoquen aquestos incendis, que el mes de juny arrasaren més de 3.000 hectàrees de muntanya en la província de València.\nLa Diputacióde València ha invertit enguany més de 46 milions d'euros per a previndre i extingir d'incendis, amb un interès creixent per la silvicultura preventiva i la formació contínua dels brigadistes. D'aquest import, 16 milions s'inverteixen en les brigades de Divalterra i 30 en el Consorci Provincial de Bombers, en el qual al llarg de la legislatura està previst renovar una bona part del material i dels vehicles dels parcs i els vestits dels bombers.


La regidoria de Comerç premia la decoració de deu comerços amb motiu de les festes nadalenques - Ajuntament de Rubí\nLa regidoria de Comerç premia la decoració de deu comerços amb motiu de les festes nadalenques\nLa regidoria de Comerç premia la decoració de deu comerços amb motiu de les festes nadalenques A l’hora de triar els aparadors guanyadors, el jurat ha tingut en compte l’originalitat, la qualitat artística, el disseny i la utilització de materials reciclats, entre d’altres. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/la-regidoria-de-comerc-premia-la-decoracio-de-deu https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nA l’hora de triar els aparadors guanyadors, el jurat ha tingut en compte l’originalitat, la qualitat artística, el disseny i la utilització de materials reciclats, entre d’altres.\nLa regidoria de Comerç de l’Ajuntament de Rubí ha premiat la decoració d’una desena d’establiments comercials en el marc del Concurs d’Aparadors Comercials de Nadal 2012. Aquest certamen, inclòs a la campanya de dinamització de Nadal d’enguany, persegueix un doble objectiu: incentivar accions de millora i innovació als comerços de Rubí i atraure flux de clients potencials.\nEl premi consisteix en una dotació econòmica de 500 euros als dos millors aparadors de cadascuna de les 5 zones comercials establertes a les bases del concurs. Pel que fa a la zona 1 (Centre), han resultat guanyadors els aparadors de l’establiment de llaminadures Pica-pica i de la llibreria L’Ombra; a la zona 2 (Les Torres, Monturiol-Progrés, 25 de Setembre, Ca n’Alzamora) han estat premiats la granja La Música i la botiga Stylos; a la zona 3 (Ca n’Oriol, Zona Nord, La Serreta, Can Rosés, El Pinar) han destacat la farmàcia Hidalgo Moscardó i la ferreteria Ca n’Oriol; a la zona 4 (Sant Jordi Parc, Can Fatjó) han estat guardonades la ferreteria Can Fatjó i la perruqueria Gemma’s Estilista; i a la zona 5 (Zona Mercat, Plana de Can Bertran) han aconseguit el premi els establiments Cèsar Font Estudi Fotogràfic i Ecolider.\nA l’hora d’escollir els aparadors guanyadors, el jurat, format per experts en aparadorisme, ha tingut en compte l’originalitat, la qualitat artística, el disseny, el grau de vinculació amb el tema nadalenc, la il·luminació i la utilització de materials reciclats o reciclables.\nEls aparadors participants al concurs estaran exposats fins el 4 de gener.


15 gener 2014 ~ escoltiveig\nArribam avui al programa 1.122 d’El crepuscle · Ona Mediterrània, 21:00 · Aquest programa comptarà avui dimecres amb seccions com ‘Quatre Estacions’, que dedicarem, amb Puri Reus, a l’Any dedicat a Joan Vinyoli; al ‘Cel Estrellat’ parlarem de l’agenda cultural dels propers dies; i l’entrevista de ‘L’Hora dels Selenites’ ens permetrà conèixer millor a l’escriptor, periodista i músic CARLOS GARRIDO.\nUn exemple seria el dels fundadors de “La Mallorquina”, una comfiteria que s’ubicà, a principis del segle XX, al carrer Andes de Montevideo (Uruguai); als anys ’70 començà un procés d’industrialització que ha culminat, en l’actualitat, en una empresa que serveix les principals cadenes de supermercats i grans superfícies. Que com ho hem trobat…? Cercant a la guia www. …1.122.com.uy\nPublicat a Radioscopi\tBalearsCarloscatalàcrepuscleencénentrevistaestelrichestelsGarridoilleslaMallorcamallorquinamúsicaMediterràniaMontevideoOnaPalmapereradiouruguai\n< Previous El convidat • crepuscle 1.121 • dimarts 14 de gener 2014\nNext > Tecnologia • crepuscle 1.123 • dijous 16 de gener 2014


Publicado por Cristina Cañas - 8/11/2018\nÉs per això que sol passar poc temps fins que es produeix l'externalització d'aquests serveis. L'assessoria laboral, fiscal o comptable és una de les relacions que se subcontracten a tercers amb més freqüència, el que ens assegura el treball d'un professional que, a més de fer les tasques, ens assessora en matèries que ignorem i afecten el nostre negoci.\nCalcula el temps que has de destinar cada mes a realitzar les tasques que podria fer qualsevol assessoria. Sigues honest i suma a aquest temps tot el que inverteixes navegant per canvis normatius i legals, fent servir programaris desconeguts o configurant signatures electròniques o accessos a l'administració electrònica mitjançant altres sistemes. Encara estàs convençut que estalvies diners però no perds temps?\nQuan es veu per primera vegada un model 036 o 037 de declaració censal d'alta, omplir-los de manera correcta és tot un repte per a qui no és professional de l'assessoria. La majoria dels errors que es cometen amb aquest model són errors cars, perquè se seleccionen obligacions fiscals que no corresponen a l'activitat real, s'enquadren les activitats incorrectament o fins i tot es classifica la mateixa activitat de manera errònia a efectes de l'IVA.\nEl cost de les sancions per no presentar obligacions fiscals, l'enquadrament erroni de les activitats o la generació incorrecta de contractes laborals comporta sancions tan importants que poden suposar el cost equivalent al de l'assessoria d'entre un i tres anys.\nAquests errors per desconeixement es resolen sabent quina casella s'ha de marcar en aquest formulari, i això no és sempre fàcil.\nDesconeixement de l'actualitat normativa.\nEls canvis normatius i legals en matèria d'activitat econòmica són constants; es produeixen canvis en matèria de cotització, fiscal, comptable...\nL'autònom o l'empresari no disposen del temps que cal dedicar a estar al dia de totes les modificacions normatives que es produeixen, un punt al qual les assessories demostren un valor afegit, informant els seus clients i encarregant-se de les modificacions adients en aquesta matèria.\nL'assessoria del segle XXI al teu abast.\nLes assessories i els despatxos professionals són en constant transformació i molts d'ells integren solucions en línia, programari o sistemes de comunicació avançats que et permeten d'aportar la documentació necessària mitjançant l'ús de l'app, pràcticament sense haver de visitar el despatx o adaptar els horaris amb l'assessoria.\nTot això facilita la relació amb els clients i fins i tot s'introdueixen millores en la gestió pròpia de l'activitat.\nQualsevol versió actualitzada d'Excel disposa de plantilles de factures i, malgrat això, la facturació amb Excel és molt complexa. Sens dubte, Excel és probablement el programa més poderós i polivalent amb el qual pot comptar una empresa. Qui gosa negar l'evidència?\nPerò qualsevol persona que hagi tractat de realitzar aquesta tasca s'haurà adonat que el programa mateix ens ultrapassa moltes vegades i fem servir una gran part del nostre temps en aprendre coses noves i retocar les que ja havíem fet abans.\nMalgrat això, una plantilla de factures d'Excel és una opció còmoda i ràpida per realitzar la tasca. Si aquesta és la teva opció, hauràs de tenir en compte els punts següents:\nLes plantilles de factura d'Excel tenen un disseny molt limitat i poc manejable.\nL'organització de les factures no és gaire òptima. Més aviat és molt molesta. L'única cosa és obrir una carpeta, ja sigui per client i any de facturació, i anar-hi desant les factures.\nEn resum: facturar amb Excel consumeix temps i és molt treballós. Ningú no dubta de les excel·lències d'aquest programa de càlcul pel que fa a la seva finalitat principal, per la qual es va crear; però, quan toca encarregar-se d'una facturació ordenada i racional, Excel no és l'opció més exemplar.\nEls cinc inconvenients esmentats deixen de ser-ho amb un programa de facturació, que s'ha dissenyat per això: per automatitzar tasques, agilitzar la gestió de les factures i estalviar-te temps i treball.\nEtiquetas: a3ASESOR, software de gestió, comptabilitat, assessoria, nómina


Josep Vilajoana, degà COPC: "Hi ha moltíssimes orientacions i moltíssims àmbits on treballem com a psicòlegs i és molt difícil trobar una homogeneïtat." - La Casa de la Paraula · Llibreria virtual\nJosep Vilajoana, degà COPC: “Hi ha moltíssimes orientacions i moltíssims àmbits on treballem com a psicòlegs i és molt difícil trobar una homogeneïtat.”\n7 Octubre 2014 La Casa de la Paraula\nEntrevista al Degà del Col·legi Oficial de Psicòlegs de Catalunya: Josep Vilajoana.\nPublicat per Magne Fdez.-Marban\nDarrerament les persones que ocupen llocs de poder representatiu són fortament criticades: Tots són iguals, una secta, corruptes, van a la seva… Recentment el Col·legi de Psicòlegs va obrir el procés electoral per triar la nova Junta de Govern. Finalment no va haver-hi campanya electoral perquè només es va presentar la candidatura que vostè encapçala. A què ho atribueix?\nHi ha mes d´una lectura. Hi ha gent que pensa que ho hem fet prou be com per merèixer la seva confiança. No crec que sigui ben bé així, o només així, però és una lectura. Una segona lectura tindria a veure amb quelcom que hem explicitat els darrers quatre anys i és que el Col·legi no pot ser el negoci de ningú sinó que ha de representar totes les persones encara que sigui francament difícil. Ja sabem que hi ha moltíssimes orientacions i moltíssims àmbits on treballem com a psicòlegs i és molt difícil trobar una homogeneïtat. És un aspecte que hem posat de manifest i que, segurament, subscriu bona part de la gent. I cal mantenir una actitud de generositat, de negociació, de respecte amb totes les orientacions. I no sempre és possible trobar l’equilibri ni satisfer totes les demandes.\nHi ha coses que no es fan senzilles i que ja m´està be que no ho siguin, però que les hem treballat amb calidesa respecte la gent. No tot pot ser ni tot pot ser immediat, però hem de saber escoltar i engrescar per enfortir la professió. En el futur caldrà perseverar en aquesta direcció perquè hem assentat un precedent, un estil. I encara una altra lectura que fan algunes persones seria la de dir que és un moment difícil econòmic i social i la gent demana compromisos. I potser no ho hem aconseguit completament però si que hem barrat la possibilitat de que ningú pugui fer negoci amb el Col·legi a posteriori. El Col·legi no pot ser una plataforma al servei d´interessos particulars, em sembla indigne. Llavors, si fem un pla de manera que els mínims de funcionament els haurà de respectar tothom, això ho fa més difícil per a qui vulgui fer negoci. Encara no ho hem aconseguit blindar del tot, però tenim quatre anys per fer-ho. Hi ha d´haver mecanismes que evitin el frau.\nQuina retribució obtenen els membres de la Junta?\nÉs públic que hi ha una compensació que no és una nòmina; està establerta des fa uns anys i a cada assemblea anyal es fa pública la compensació econòmica estipulada i qualsevol altre no estipulada prèviament. Per la legislació de protecció de dades a l´informe no hi consta el nom, però si consta la funció, el degà, posem per cas, per tant, tothom sap que cobra cadascú. En canvi veig Col·legis on la Junta treballa ad amorem en els que la mateixa Junta porta molts anys dirigint. Permet pensar que o bé no hi ha massa feina o bé treballar allà es una plataforma per obtenir beneficis a un altre nivell, encara que siguin legals. Entenc que hi hagi col·legis que funcionin amb un altre tipus de pacte però aquí hi ha un acord des fa anys que estableix una compensació econòmica que fa injustificable que donis una conferència i la cobris o un curs i el cobris, per compte del col·legi.\nAmb l´absència de candidatures m’he quedat sense saber el programa electoral. Hi ha programa, quines són les propostes?\nHi ha programa, el vàrem fer i com que l´havíem treballat molt vàrem pensar que era una llàstima no fer-lo públic, perquè a més és un compromís. El dia de la presa de possessió vàrem distribuir-ne dos cents exemplars en paper i el penjarem al web del Col·legi. Ara bé, tal com vàrem dir en l´acte de presa de possessió de la Junta electa –que està gravat en vídeo i penjat a la web del Col·legi– volem detallar més tots i cada un dels punts, i ho farem.\nPerò igualment, pels nostres lectors, podríeu detallar els punts principals?\nHem fet coses que exigeixen una continuïtat perquè puguin ser una fita important pel col·legi. Tenim el tema de les habilitats i de les experteses. A banda del que digui la llei i de les orientacions, és cert que la psicologia en els últims vint-i-cinc anys ha crescut molt amb una tendència a la especialització la qual cosa no vol dir que sigui el millor ni que no pugui seguir havent-hi una visió més holística i més global. Ara, hi ha coses molt concretes, que exigeixen un coneixement general, però també un de concret. Per exemple les emergències, per mencionar un aspecte al que m´hi he dedicat des del Col·legi. Òbviament, és molt diferent estar en un despatx que al camp. La feina del psicòleg pot ser la mateixa però l´escenari condiciona moltíssim. No cal fer un màster de dos anys, no dona per tant si el background és bo, però hi ha d´haver un perfil diferent per a qui li agrada el tema. I cal ajudar les generacions més joves a que puguin formar-se d´una manera més especialitzada en una activitat. I això lliga amb el tema de l´intrusisme. És cert que les fronteres son molt febles, però llavors han d´estar clares les diferencies entre els perfils professionals. No és igual un pedagog que un psicòleg o un metge, llavors es tracta que puguem defensar les diferencies que hi hagi.\nUn altre aspecte és la regulació de les psicoteràpies. A diferència del conjunt d´Europa on valoren molt les psicoteràpies i menys la clínica, en el sentit que donen per suposat que tot professional està format en clínica. Aquí hem posat l´accent en la psicologia clínica i poc en la psicoteràpia excepte algunes orientacions. Llavors, com que no està regulat, un treballador social estudia determinada orientació i surt amb el títol o reconeixement de terapeuta en tal o qual tendència i es diu psicoterapeuta. Doncs això ho volem regular de manera que tots els professionals de la psicologia amb un mínim de recorregut i d´experiència puguin practicar la psicoteràpia i només els metges i psiquiatres, amb l’adequada formació, també.\nUn altre aspecte és l´Escola de Pràctica Professional que creiem que és un altre tema descuidat. Simptomàticament des de la universitat es parla de vegades de la dificultat de les pràctiques que no deixen de ser reduïdes i a les que encara no se´ls hi dona prou importància, especialment en la psicoteràpia o per fer una avaluació. Hi ha experiències en el conjunt de l´estat d´Escoles de pràctica professional. Totes ho valoren positivament i valoren que la gent també ho veu així, que en surten contents, que és útil per a la gent i és un pas per millorar la pràctica. Aquest és un altre dels nostres objectius.\nEncara tenim un tercer àmbit. Els metges tenen una fundació per protegir el metge malalt. Han vist que la facilitat per accedir a segons quins medicaments en pot afavorir el consum, també és un risc entre els professionals d´infermeria. Nosaltres no tenim ben bé el mateix problema amb els tòxics, però dintre del col·lectiu els problemes en salut mental tenen importància. Ja sabem que circula el comentari que hi ha qui estudia psicologia per solucionar els seus problemes personals. I en aquests anys hem tingut algun cas de persones que han tingut un procés, per exemple, de brot psicòtic i creiem que amb un bon abordatge, aquestes persones podrien tornar a treballar. En definitiva, estem compromesos en que, el que hem treballat els quatre anys anteriors, es consolidi i poder posar-ho en marxa.\nAmb la regulació que esmentàveu. Europa ha fet regulacions bastant diferents. Per què?\nÉs una pregunta difícil. Crec que una part d´aquestes regulacions tenen un comportament diguem-ne polític o sociològic. No com política d´estat però per un costat hi ha un tema de blindar una pràctica professional a d´altres professionals i també és cert que segons el recorregut que tenen les persones en els seus estudis tenen més solidesa o menys en les psicoteràpies, i això ha portat a diferents tipus de regulacions. Aquí a España els metges, psiquiatres o no, tenen molt de pes al ministeri de Sanitat mentre que els psicòlegs no en tenim pràcticament. Això determina decisions que es prenen a nivell legislatiu; en aquest sentit parlava de política. A França probablement hi ha un col·lectiu que predomina políticament sobre els altres i determina l’aparició de polítiques agressives, a Itàlia son diferents, potser més pràctics i a Alemanya, que es un país molt estricte, tenen una legislació molt centrada en el tema de les organitzacions i de l´empresa. Ara comença a haver-hi un treball col·lectiu de la psicologia europea, però fins ara cada país ha anat a la seva des del punt de vista de la psicologia. Ara hi ha una organització europea on es diuen les coses i es comparteixen. Per exemple, ens critiquen que nosaltres tinguem un grau de psicologia de quatre anys mentre que a la resta d’Europa, majoritàriament el tenen de tres. O per exemple els anglesos son molt estrictes en la formació continuada. Te a veure també amb les tradicions, en un sentit més general.\nParlàveu de Madrid, d´Espanya, etc. En el cas que Catalunya fos independent, aquí l´estatut del psicòleg podria ser diferent de l´actual ?\nHo ha estat durant molts anys. Hem viscut vint-i-cinc anys en que el Col·legi pràcticament era independent però molta regulació de la professió ve del ministeri i no del departament per més que es tinguin competències transferides. Estàvem independitzats com a Col·legi de Psicòlegs, però en realitat, en el moment en que es crea el Consejo General de Colegios Oficiales de Psicólogos hi hem de ser per llei. No soc capaç d´aventurar possibilitats en un hipotètic procés d´independència. Fa poc he mantingut una entrevista amb un grup de col·legiats per la independència. Òbviament la gent te dret a decidir, etc., però personalment no veig a curt termini el procés per la independència, sinó a llarg, en el cas que sigui viable. Probablement, els plans d´estudi es podrien ajustar a una manera de fer que és diferent a la resta de l´Estat. Aquí pensem bastant des del privat però amb una orientació pública. A la resta de l´estat es pensa en un sistema públic molt funcionarial cosa que no te perquè ser negativa, que esta adaptat a la població en general però que no és real i tal com van les coses a nivell dels estats cada vegada sembla menys possible. Aquesta manera de treballar conjuntament públic i privat amb una certa complicitat aquí a Catalunya la tenim, i a la resta de l´estat no tant. I això determina una manera diferent de plantejar el tema de la salut psicòlegs, psicoanalistes i metges per descomptat. De fet hi ha grups polítics que hi treballen fa temps; em consta que ERC ha treballat des fa anys en la possibilitat d´un funcionament més autònom: si una competència està traspassada, doncs decidim el que sigui sense cap mena de tensió. Per això el govern recorre qualsevol llei que envaeixi competències. Aquí hi ha una manera de fer, fins i tot a nivell col·legial. Per exemple, les relacions amb l’administració no han sigut de dependència sinó de col·laboració. Per prestar serveis, ser considerats i per influir en les polítiques que es dissenyen.\nLes modificacions en la llei de col·legis professionals com afecten el Col·legi?\nHi ha una llei estatal que el govern ha recorregut amb decisió, que redueix el poder del col·legis al nivell que nosaltres tenim. Per tant afecta més als grans col·legis que al nostre. Hi ha aspectes en l’àmbit de la deontologia que donen més poder a l’administració que als col·legis i aquí a Catalunya tenim molt clar que és un disbarat perquè la feina que fa un col·legi a escala deontològica no la pot fer l’administració. D’altra banda la llei és una mica involutiva perquè dóna més poder a un Consejo General molt central, enlloc d’enfortir els col·legis. Crec que el Consejo General ha de ser una superestructura però no per controlar els col·legis sinó per donar cobertura a altres coses. Cal afavorir l’autonomia dels col·legis. Aquestes són amenaces de dalt i la proposta que fan des del govern català és més respectuosa amb els col·legis. Probablement els grans col·legis patirien igual, però pels de volum mig com el nostre es mantindria la necessitat de la col·legialització per la gent sanitària i l´altra gent estaria col·legiada si vol, si se sent representada i si reben serveis. Un dels serveis que vàrem posar en marxa l’anterior legislatura, és la pòlissa de responsabilitat civil de molt baix cost; només per tenir-la ja val la pena pagar la quota col·legial. Per 12 euros l’any tens el que tindries al carrer per 200 ó més. Si pagues 120 euros de quota semestral, ja et surt a compte. Amb dos o tres serveis així un psicòleg pot dir: encara que no dugui el món psi al cor, val la pena estar col·legiat.\nAquesta diferencia de concepció a que l´atribuïu?\nLa unidad de España la majoria de les vegades ha estat aconseguida per la força. Durant anys, després de la redacció de l’actual Constitució, hi ha hagut la possibilitat de relació i per tant de reconeixement de l´altre. Hi ha hagut una relació sensata. Jo crec que els últims anys aquesta sensatesa s´ha perdut. I hi ha actuacions per part de l´Estat que només es poden titllar de provocacions. En canvi, des de Catalunya existeix una tendència a l´autogovern, no contra els demés, sinó per tenir més marge de maniobra. La idea més centrípeta del Estado és que ha de governar les autonomies, visualitzades com les colònies, sense atendre la realitat que hi ha a cada lloc. Nosaltres (el govern de l’Estat) fem una llei i ja està.\nHi ha alguna cosa d’aquest sentiment, la dreta considera que el poder el te per se i que de vegades li prenen les esquerres. Des dels territoris, des de les autonomies n´hi ha que senten la necessitat de tenir un marge de maniobra i tenen la capacitat d´organitzar-se i n´hi ha que no. Per molts motius. Posem un exemple. L’adscripció de tos els col·legis en el Consejo al cap d’uns anys fa que molts col·legis reclamin la seva parcel·la d´autonomia, el seu marge de maniobra. Ha estat una transformació: al tenir autonomia veuen els avantatges i desavantatges. A Melilla, posem per cas, tenen col·legiades 80 persones, abans eren 18, però amb el que han crescut ha crescut la capacitat d’influir i de tenir bones idees. Son poca gent, però han estat lúcids i han tingut la capacitat d’ofertar i de demanar. Hi ha autonomies que tenen la tradició de funcionar autònomament i d´altres no. Al cap d´uns anys aquelles que se n’han sortit, que han sabut negociar i s´han sabut aliar tenen un marge de maniobra que valoren i tenen un vincle amb la unitat, potser menys conflictiu que Catalunya, però igualment defensen la seva parcel·la.\nPensant en els col·legiats joves. Quants col·legiats hi ha a la nova junta amb número de col·legiat superior al 10.000?\nUn parell de persones. Però de totes maneres, en la mesura en que el degà pot influir en les línies de campanya la meva opinió és que els joves no tenen perquè estar implicats (és a dir, formar part) en una Junta de Govern, però si que tenen que estar a prop. I de fet la novetat que hem posat en marxa i que en bona mida cal atribuir a qui fou vocal de la darrera Junta de Govern, en Josep Maria Panés, és un Comitè de Joves; tenen menys de 30 anys i hi ha deu joves que òbviament estan vinculats a molts més a través de les xarxes socials. Les propostes que han fet, en un període de temps molt breu, perquè parlem de finals del mandat anterior, han estat aprovades totes i son propostes que en alguns casos coincideixen amb idees que teníem: el passaport a la professió, carnet de precol·legiat amb dret a determinats serveis… que han presentat sense saber que nosaltres les havíem considerat d’alguna manera, sense concretar. Aquesta relació em sembla més vàlida que la d’incloure dintre de la junta de govern a gent més jove per la senzilla raó que a la Junta no podem elucubrar massa, sinó que hem de tenir una certa disciplina de gestió. Ara bé, si ens arriba una proposta estructurada des de fora, només hem d´arrodonir-la i per nosaltres perfecte, perquè vol dir que hi ha una gent que l´ha pensat i l’ha proposat. És un grup de gent que lluita per a les seves coses. Ells estan més lliures i més alliberats, des de fora poden fer millors propostes. Ens semblava que era una assignatura pendent aquesta dels joves\nÉs per auto proposta?\nHi ha un percentatge. Ho dic de memòria. Dos escollits per la Junta, per una qüestió de normativa i els vuit restants, cinc son a l´atzar i tres auto propostes.\nCompletament. Nomes vàrem valorar si per sota de trenta o de trenta cinc anys. Vàrem decidir que trenta cinc però vàrem tenir la sort que entre l´atzar i les auto propostes, més de seixanta, que és una quantitat elevada, la majoria son per sota de trenta. La majoria dels triats per atzar van acceptar la proposta. I les auto propostes les vàrem llegir una per una a la Junta i algunes d´elles eren admirables: elaborades, intel·ligents, divertides i amb molta capacitat per entregar-se. Algunes ens van emocionar\nPer acabar. Heu notat entre els joves una concepció diferent de la psicologia?\nNo l´he pogut copsar. Potser son més pragmàtics i menys elucubrants. Hi ha de tot i de fet tenim la proposta de fer una Jornada lligada al tema del futur de la psicologia per poder fer que es vegin perspectives del recorregut a mig termini (passat i futur) lligat a alguna experiència de treball en col·laboració. Les orientacions psicoanalítiques tradicionalment han conversat des d’aquesta perspectiva i volem fer alguna cosa així amb la població més jove. Veiem gent que te una visió de la psicologia com una professió de la que es pot viure, que te a veure amb el benestar de les persones i amb un codi ètic potent. Justament les propostes que vàrem llegir mostraven un esperit i una manera de veure el mon molt compromeses amb la solidaritat i la cooperació.\nEn acabar el vostre mandat, que us agradaria fer?\nQuan va acabar l´anterior mandat vaig rebre una carta dels membres de la Comissió Deontològica posant els seus càrrecs a disposició i una frase deia que es recordaria aquest mandat com una etapa de creixement i de tranquil·litat de la professió. He vist el col·legi com una eina de creixement del col·legiat i per esmorteir els conflictes entre les diferents orientacions no teòriques, sinó de grups. Rebaixar les tensions al mínim i entendre que hi ha un background de la professió important. Jo estic disposat a que els sèniors puguin prestar serveis al col·legi de manera altruista, però reconeguda. Fer una estructura que sigui funcional i que aquesta gent que ha fet un recorregut pugui fer un servei a gent més jove. Al Col·legi de Madrid tenen una organització de sèniors que els hi va prou bé. Començarem aquest procés i segur que tinc ganes de fer coses pel col·legi des d´aquest espai. És una manera de desaparèixer però d’estar vinculat a la institució.\nCol·legi Oficial de Psicòlegs de CatalunyaJosep Vilajoana\nEntrada anteriorChristine Arnaud, escriptora: “Escribir es como revelarte a ti mismo quien eres”.Següent entradaDirectori de Professionals “psi”


Selectivitat: presencial i abans del 18 de juny, malgrat la pandèmia de Covid\nBarcelona. Dimecres, 13 de gener de 2021. 14:51\nActualitzat Dimecres, 13 de gener de 2021. 15:49\nL'Avaluació del Batxillerat per a l'Accés a la Universitat (EBAU), també coneguda com a Selectivitat, se celebrarà de manera presencial i abans del 18 juny, malgrat la crisi sanitària desencadenada per la pandèmia de coronavirus, segons es recull en l'ordre del Ministeri de la Presidència, Relacions amb les Corts i Memòria Democràtica, publicada aquest dimecres en el BOE.\nA més, la resolució no contempla cap alternativa telemàtica ni online a la celebració presencial de les proves, com sí que ho feia l'esmentada ordre al novembre, quan es trobava en fase d'esborrany.\nTal com s'especifica l'ordre, són les autoritats educatives els qui vetllessin perquè "s'arbitrin els procediments necessaris per garantir la seva normal celebració en les dates previstes, amb independència de les mesures excepcionals que poguessin estar implantades en aquell moment als seus respectius territoris."\nUns alumnes fan la prova de la selectivitat a la universitat Pompeu Fabra / ACN\nEs publicaran els resultats el 25 de juny\nEls exàmens s'hauran de realitzar abans del 18 juny perquè els resultats provisionals es publiquin abans del 25 de juny. Amb això, les proves tindrien lloc en la seva data habitual, després que aquest estiu s'haguessin de retardar fins a l'estiu per la pandèmia de la Covid-19, que va obligar tancar les aules a partir del 16 de març. Per això, el procés de la selectivitat es va iniciar el 23 de juny, allargant-se en la majoria de comunitats autònomes fins a les dues primeres setmanes de juliol.\nAmb el calendari que es treballa per a aquest 2021, les proves corresponents a la convocatòria extraordinària se celebrarà al juliol o el setembre, segons el que decideixi l'administració educativa competent. En el cas d'optar per juliol s'hauran de dur a terme abans del 16 d'aquell mes; mentre que si es fan al setembre també s'hauran de realitzar abans de dia 16 .\nDurada de les proves\nD'altra banda, l'ordre també dictamina que la durada de les proves és d'un màxim de quatre dies, però que en aquelles comunitats autònomes que tenen una llengua cooficial es podrà ampliar a les cinc jornades.\nL'ordre preveu que, igual com ja va succeir l'any passat pel Covid-19, només hi haurà "una única proposta d'examen amb diverses preguntes", però els alumnes podran elegir quines contestar, dins d'un nombre determinat prèviament per l'òrgan competent.\nD'aquesta manera, el nombre de preguntes es fixarà de manera que "permeti a tot l'alumnat assolir la màxima puntuació en la prova, amb independència de les circumstàncies en les quals aquest pogués haver tingut accés a l'ensenyament i l'aprenentatge durant la suspensió de l'activitat lectiva presencial", remarca l'ordre ministerial.\ncoronavirus La Selectivitat es farà també als instituts per mesures de seguretat El Nacional\nuniversitats El 94% dels estudiants catalans aprova la selectivitat amb una mitjana de 6,616 El Nacional\ncoronavirus 40.000 alumnes comencen la selectivitat marcada per la Covid sense incidències Alba Solé / Agències\ncoronavirus El coronavirus obliga a triplicar les poblacions on es farà la selectivitat El Nacional


Clínica Universitària - Fundació Universitària del Bages\nHome > Clínica Universitària\nCLÍNICA UNIVERSITÀRIA (CU+), un valor afegit en la formació dels estudiants de Ciències de la Salut de la FUB\nLa CU+ és un equipament de 3.500 m2, annex a l´edifici FUB, inaugurat el setembre de 2012. Integra 3 tipus d´espais: assistencials, docents pràctic i de simulació clínica.\nAquest equipament docent-assistencial és utilitzat per tots els estudiants dels diferents graus de Ciències de la Salut, així com pels alumnes de formació contínua, postgrau i màster. Alhora, ofereix serveis assistencials de la mà de diferents professionals de la salut, alguns dels quals són docents universitaris i d´altres exalumnes que han estat escollits entre els millors de la seva promoció, en base al seu expedient acadèmic i perfil personal.\nLa CU+ compta amb espais assistencials, òptimament equipats,\nper prestar serveis de fisioteràpia, podologia, logopèdia, psicologia i dietètica i nutrició.\nAquests serveis s´ofereixen a qualsevol persona de forma privada\no a través de convenis de col·laboració amb entitats, mútues, associacions, empreses, etc.\nEls alumnes de la FUB i els seus familiars tenen avantatges en l´accés a aquests serveis.\nEspais docents pràctics\nEls espais docents pràctics de la CU+ han estat dissenyats per garantir l´adquisició de les habilitats tècniques de cada disciplina, en òptimes condicions.\nCompta amb 6 autes teoricopràctiques de fisioteràpia, 4 aules teoricopràctiques d'infermeria, aula teoricopràctica de podologia,\nsala de guixos, tallers de podologia, laboratori de logopèdia, espais polivalents i bloc quirúrgic.\nTambé disposa d’amplis vestidors amb taquilles per als estudiants de Ciències de la Salut.\nEn la construcció de l´edifici CU+, es va apostar fermament per la creació d´espais de SIMULACIÓ CLÍNICA, d´alta complexitat tecnològica. La simulació clínica és una eina pedagògica d´aprenentatge i avaluació basada en la pràctica reflexiva-experimental, la qual cosa suposa una transformació profunda en la manera d´entendre la formació dels professionals de la salut.\nEn els espais de simulació, es recrea una situació molt similar a la real (habitació d'hospital, consulta, box UCI), però segura tant per al pacient com per al professional. Se situa l´estudiant en un cas concret en què ha d´actuar tal com ho faria en la realitat. Es disposa d'equips de filmació per gravar l´actuació, així com d'espais d´observació annexos, que permeten fer el “debriefing” posterior, on l´alumne, amb els seus companys d´aprenentatge i el docent, visualitza i reflexiona sobre el que ha fet, com ho ha fet, quins errors ha comés, etc.\nEl potencial pedagògic de la simulació permet treballar competències tant transversals com específiques de les diferents disciplines,\nque van des del desenvolupament d´habilitats comunicatives o de raonament crític a l´aprenentatge de procediments clínics de tota mena.\nL´aprenentatge experimental i la pràctica reflexiva s´utilitza tant per als alumnes de grau com de postgrau i màster\no per a formació de professionals de la salut que requereixen un reciclatge constant.\nLa CU+ compta amb els següents espais de simulació clínica:\nBox de reanimació\nEspai diàfan (soterrani)


José Tuells dirigirà el Secretariat de Prevenció i Promoció de la Salut de la Universitat d'Alacant. Actualitat Universitària\nJosé Tuells dirigirà el Secretariat..a Salut de la Universitat d'Alacant\nL’especialista en Medicina Preventiva i Salut Pública, José Vicente Tuells, dirigeix des d’avui el nou Secretariat de Prevenció i Promoció de la Salut dependent del Vicerectorat de Campus i Tecnologia. Així ho va decidir el rector de la Universitat d’Alacant, Manuel Palomar, a proposta del vicerector de Campus i Tecnologia, Ferran Verdú, el passat 8 de maig. Les funcions que farà el professor Tuells en la seua nova responsabilitat se centraran, fonamentalment, en la prevenció de riscos laborals i promoció de la salut a la UA, un camp per al qual compta amb una dilatada experiència tant dins com fora de la institució acadèmica..\nLlicenciat en Medicina i Cirurgia per la Universitat de València, doctor en Ciències de la Salut i Premi Extraordinari de Doctorat per la Universitat d’Alacant, José Tuells està vinculat des de l’any 1988 a la Universitat d’Alacant, primer com a professor associat i des del 2018 com a professor titular. És membre de diversos grups d’investigació com el Grup d’Investigació Balmis de Salut Comunitària i Història de la Ciència de la Universitat d’Alacant; el Grup d’Investigació Interuniversitari (UMH, UV, UA, UCLM) per a l’estudi de la Història de la Poliomielitis a Espanya en el segle XX; el Grup d’Investigació VACSATC (Vaccine, Safety, Attitudes, Training and Communication) i el d’Investigació EU-JAV (European Joint Action on Vaccination), els dos de la Comissió Europea. També forma part del Grup Gadea d’Estudis Avançats d’Història de la Salut i de la Medicina de la Universitat Miguel Hernández (UMH) i del Grup d’Investigació France, Amériques, Espagne – Sociétés, pouvoirs, acteurs. FRAMESPA (UMR 5136, Université de Toulouse – Jean Jaurès et CNRS).\nHa dirigit el Grup Mixt d’Investigació UA-FISABIO Càtedra Balmis de Vacunologia des del 2011, transformat en Càtedra Institucional de la Universitat d’Alacant com a Càtedra Balmis de Vacunologia de la qual va ser nomenat director l’any 2014.\nHa obtingut diferents premis a la investigació, entre aquests: premi de la Generalitat Valenciana en Matèria de Drogodependències i altres Addiccions, el premi de Prevenció en l’Àmbit Escolar de València ; el premi Profesor Rey Calero de la Reial Acadèmia Nacional de Medicina (RANM) i el premi de la Reial Acadèmia de Medicina de la Comunitat Valenciana, de la qual va ser nomenat acadèmic corresponent l’any 2010. També ha sigut reconegut amb el premi Dr. Pedro Alonso Carrión Real Academia de Medicina i Cirugía de la Región de Múrcia (RAMEMUR), de la qual també és membre Acadèmic Corresponent i amb el premi Röel de l’Institut Mèdic Valencià.\nHa ocupat diferents llocs en l’administració autonòmica com a funcionari de la Conselleria de Sanitat (1981-2005): Cap de Secció de Promoció de la Salut, director d’Àrea de Salut Pública, director del Centre d’Informació i Prevenció de la SIDA. Comissió de Servei com a funcionari del Ministeri de Sanitat (2005-2010): cap de servei al Centre de Vacunació Internacional d’Alacant. Com a facultatiu especialista en Medicina Preventiva a l’Hospital Universitari del Vinalopó (Elx) (2010-2018): cap de servei de Medicina Preventiva, consultor sènior en Investigació i Medicina Preventiva.


viurealspirineus 13:36 31/05/20\nDADES ACTUALITZADES COVID19 (30 MAIG)\nProfessionals de la sanitat de l'Hospital de la Seu/FSH\nEl Departament de Salut ha informat que aquest dissabte dia 30 de maig, a la Regió Sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran s'han comptabilitzat 405 casos positius acumulats des de l'inici de la pandèmia, dos més que el dia anterior. També es manté, des del 18 d'abril, fa més d'un mes, la xifra de 30 morts, 13 en hospitals, 7 en residències geriàtriques, 2 al seu domicili i 8 més no classificats. A les residències de gent gran s'han registrat 80 positius. Les altes hospitalàries acumulades han estat 173, les mateixes que ahir.\nL'alcalde de la Seu d'Urgell i President de la Fundació Sant Hospital, Jordi Fàbrega, ha informat a través de les xarxes socials que "a l’hospital de la Seu seguim sense pacients ingressats per COVID19 ni pendents de resultats ". Pel que fa a l'àmbit de l'Àrea Bàsica de Salut de la Seu d'Urgell, Jordi Fàbrega ha informat que "els companys de primària van diagnosticant i controlant pacients que estan aïllats a casa. Avui són 86: 14 són casos confirmats, 30 sospites i 42 contactes sense símptomes; ja s'ha donat l'alta a 342 persones, 6 més que ahir".\nA l’Alt Urgell el nombre de contagis és de 74, de sospitosos 741 i de morts per coronavirus 6. A la Cerdanya i al Pallars Sobirà no hi ha hagut de moment cap defunció, amb 66 i 18 casos positius i 373 i 256 de sospitosos respectivament. Mentre que al Pallars Jussà es comptabilitzen 17 morts amb 112 contagiats i 825 sospitosos i a la Vall d'Aran 123 casos d'infectats i 383 sospitosos i 6 morts. I a l'Alta Ribagorça s'ha constatat 12 contagis, 131 sospitosos i una mort.\nEl Departament de Salut informa que fins ara a Catalunya hi ha hagut un total de 66.904 casos positius acumulats de coronavirus SARS-CoV-2 a Catalunya.\nDes de l'inici de l'epidèmia fins ara, un total de 4.064 persones han estat ingressades de gravetat; actualment són 163.\nA més, 2.093 professionals de residències estan aïllats per sospita o confirmació.\nDes de l'inici de la pandèmia de coronavirus a Catalunya, s’han comptabilitzat fins avui un total de 38.112 altes hospitalàries de persones diagnosticades amb la Covid-19.\nPel que fa a les residències de gent gran, un total de 13.938 persones han estat confirmades com a positius de coronavirus.\nTal com es va ordenar des del Departament de Salut, les funeràries declaren diàriament els casos de coronavirus difunts. Són un total de 12.269 persones fins ara, amb la Covid-19 o com a sospitosos. D’aquestes, 6.703 han mort a un centre hospitalari o sociosanitari, 3.965 a una residència i 779 al domicili. Els casos restants són casos no classificables per manca d’informació.


Durant aquests anys, les dones sahrauís han lluitat per la seva emancipació com a dones i s'han incorporat als òrgans de govern sahrauís, al mateix temps que són responsables de la gestió i l'organització dels campaments de refugiats. Les dones sahrauís són actives en la construcció d'una societat sahrauí democràtica, tolerant i amb igualtat d'oportunitats per a totes i tots.\nLa dona sahrauí té un estatus singular i molt més progressista que en la majoria de societats àrabs i musulmanes. Tenen condició i situació molt complexa, amb molts reptes personals i col·lectius, actuals i de futur. En aquests anys de lluita per a l'alliberament, la dona ha aconseguit moltes conquestes i té al davant el gran repte de continuar avançant en drets, responsabilitats i igualtat quan arribi la pau i la llibertat del poble sahrauí. L'alliberament no haurà de significar el final de la lluita de la dona sahrauí. Caldrà continuar lluitant per aconseguir una major igualtat i la plena integració i participació activa de les dones en tots els àmbits de la vida social i política.\nLes dones sahrauís són combatives. Històricament han format part de la resistència lluitant amb les úniques armes de la paraula i la raó. Armes que reclamen justícia, respecte als drets humans i el dret a l'autodeterminació del poble sahrauí. El Marroc aplica la violència contra les dones com a arma de terror, sistemàticament i amb impunitat. Però el terror també el sofreixen les nenes i les joves sahrauís. Són pràctiques habituals de la policia marroquina en una estratègia per destruir la resistència del poble sahrauí. Les dones, però, no s'acovardeixen davant l'amenaça de presó, tortura, violació o repressió i moltes d'elles són els símbols de la dignitat i de la resistència.\nPer aquest motiu, l'ACAPS Wilaia Alt Penedès manifestem la nostra solidaritat amb la dona sahrauí. Donarem sempre suport a la dona sahrauí en el camí cap a l'emancipació i la llibertat, d'elles i del poble sahrauí. Com també, donarem suport a totes les dones del món, especialment a les que lluiten i les que passen moltíssimes dificultats.\nMireu una fotogaleria\nTenemos 823 personas visitantes en linea\nMostrar contenido por clics : 20839224\nDom Nov 29 @16:00 - 07:30


Convenis de col·laboració | EINA\nPer al desenvolupament dels seus objectius, EINA potencia la seva relació amb altres estaments de recerca i educatius, així com amb una important diversitat d’agents culturals i socials públics i privats, d’àmbit nacional i internacional.\nLa vinculació d’EINA amb aquestes entitats i persones es vehicula a través de convenis de col·laboració que estableixen el marc d’actuació i el tipus de relació entre ambdues parts.\nLlista de convenis marc vigents\nConveni marc amb el Museu del Disseny per promoure diferents formats d'activitats educatives relacionades amb el disseny, la creativitat i la innovació: projectes de recerca comuns, col·laboracions amb els docents i també el préstec interbibliotecari.\nConveni amb el Barcelona Centre de Disseny (BCD) per a formar part com a membre adherit del Clúster d’empreses.\nConveni marc amb l’Hospital Sant Joan de Déu per al desenvolupament d’activitats de recerca.\nConveni marc amb el Museu Nacional de Catalunya per a la cooperació mútua en la promoció i difusió de projectes comuns, i en l'organització d'activitats en l'àmbit cultural coincident.\nConveni marc amb la Fundació del Gran Teatre del Liceu amb la finalitat de desenvolupar projectes conjunts de recerca i experimentació adreçat al disseny.\nConveni marc amb la Universidad Autónoma de Nuevo León per al foment d’activitats i accions compartides.\nConveni marc amb Font del Ferro amb la finalitat de desenvolupar projectes conjunts de recerca i experimentació adreçat al disseny.\nLlista dels darrers convenis específics formalitzats\nConveni amb Mercabarna amb la finalitat de desenvolupar un certamen restringit d'il·lustració en el qual participaran alumnes de l'assignatura d'Il·lustració aplicada de quart curs del Grau de Disseny d'EINA.\nConveni amb el Reial Club de Polo de Barcelona per al desenvolupament del disseny d’un dels obstacles del CSIO Barcelona.\nConveni amb la Fundació Catalunya la Pedrera per al disseny de la decoració de Nadal de la façana de l'edifici de La Pedrera.\nConveni amb la Universitat Autònoma de Barcelona per al desenvolupament d'un identificador gràfic del 50è aniversari de la UAB.\nConveni amb la Facultat de Biociències de la UAB amb la finalitat de desenvolupar un projecte de disseny que realitzaran els estudiants del Màster en Disseny d'Espais com a part de les seves activitats docents i dins de l'assignatura Taller de projectes: espai de treball.\nConveni amb la Fundació Universitària del Bages i la Casa Social del Sord de Manresa amb la finalitat de desenvolupar un llibre il·lustrat de contes d'educació emocional per a infants.\nConveni amb la revista Time out per a desenvolupar el disseny dels diplomes per als Premis Time Out Barcelona 2018 i Premios Time Out Madrid 2018.\nConveni amb la sala Tarantos-Jamboree amb la finalitat de desenvolupar un projecte de renovació visual dels panells del local de Jamboree.\nConveni amb el Reial Monestir de Santa Maria de Pedralbes per al desenvolupament d’un concurs per al disseny de diferents productes de merchandising.


Es parla força, aquests dies, dels paral·lelismes entre la crisi d'ara i la del 98 espanyol. Alguns articulistes arriben a dir que, de fet, del 98 no n'hem sortit mai i que la transició política que va donar peu a les actuals institucions democràtiques no va servir sinó per pintar la façana però deixar intactes els problemes de fons. Jo no acabo d'estar d'acord amb aquesta visió. En primer lloc, perquè la transició política va arribar quan la transició econòmica feia anys que havia començat; concretament, des de l'any 1959 quan es van posar les bases del Pla d'Estabilització. Els Pactes de la Moncloa, per exemple, que van tenir una importància decisiva en tot aquell procés, no poden desvincular-se d'aquella renovació econòmica en profunditat que havien...\nQuan els pol�tics manaven\nEls temps passats no van ser millors però de vegades ho sembla. Ara, per exemple, em vénen a la memòria alguns dels noms dels polítics europeus dels anys cinquanta i seixanta, quan jo començava a llegir diaris i les ferides de les dues guerres mundials tot just començaven a cicatritzar-se. Fa uns dies, La Vanguardia publicava la fotografia d'Adenauer i De Gaulle assistint, per primer cop junts, a una missa de reconciliació a la catedral de Reims, el juliol del 1962. De Gaulle i Adenauer no eren tecnòcrates sinó polítics que prenien decisions i que no haguessin tolerat que ningú, ni els anomenats mercats ni l'opinió pública, condicionessin les seves decisions. No me'ls imagino consultant cada matí la prima de risc o governant d'una manera demoscòpica, o sigui a partir del...\nOccitània, ni Bretanya sinó una potència de primera, amb capacitat per competir en el mercat internacional no ara -amb Jaume Cabré, Quim Monzó o...\nRafael Caride, un dels autors de l'atemptat d'Hipercor, ha demanat que també els dirigents abertzales demanin perdó per la violència que han provocat. Aquest ha estat un tema recurrent, si més no, al llarg del segle XX: el revolucionari que se sent abandonat per l' ideòleg, l'intel·lectual, que l'ha empès a l'acció (i al terror). Suposo que, per a alguns ciutadans bascos, o fins i tot per a molts ciutadans bascos, el projecte d'una Euskalerria lliure, independent i socialista era -i continua essent-un projecte atractiu. El problema es presenta quan alguns ideòlegs, alguns intel·lectuals, justifiquen i estimulen l'ús de la violència (del terror) per aconseguir aquests fins. Sota l'aixopluc d'un argument doctrinal que els empari sempre serà més fàcil trobar militants...


La Fiscalia urgeix a fer una reunió entre el Consell i les residències per a establir protocols - À Punt\nLa Fiscalia urgeix a fer una reunió entre el Consell i les residències per a establir protocols\nEl ministeri públic manté obertes 17 investigacions civils en centres de majors, una menys que ara fa una setmana.\n16 de juny 2020 - 12:25\nLa Fiscalia de València ha urgit a fer una reunió entre les conselleries d'Igualtat i de Sanitat i els directors de les residències de la Comunitat Valenciana, tant públiques com privades, per a elaborar protocols efectius amb què fer front a un possible rebrot per coronavirus i amb l'objectiu de "salvar vides". La coordinadora de la secció civil de València, Ana Lanuza, creu que és el moment d'asseure's i establir decrets o ordes "perquè tot funcione tan bé com siga possible en cas que hi haja una segona onada de la Covid-19".\nPer aquest motiu, ha demanat una trobada entre el Consell i els directors de les residències, perquè aquests últims són els que millor coneixen les necessitats dels centres. "Cal coordinar-se i elaborar algun tipus de manual després d'aprendre de tot el que ha passat", ha reclamat. Així mateix, ha recordat que moltes residències valencianes no han comptat quasi pràcticament amb cap tipus d'ajuda de la Generalitat, ni de material ni de mitjans personals, i ha avisat que això s'ha de revisar.\nInvestigacions civils en 17 residències\nAixí mateix, Lanuza ha afirmat que aquesta setmana es mantenen obertes 17 diligències preprocessals civils en centres de majors valencians, una menys que la setmana anterior. No obstant això, ha assegurat que la situació és bastant bona i que en els pròxims dies es preveu que s'arxive una investigació més a la província de València.\nSegons les últimes dades aportades per la Conselleria de Sanitat, hi ha algun cas positiu en 42 centres de majors de la Comunitat Valenciana: set a la província de Castelló, huit a la d'Alacant i 27 a la de València. A més, en les últimes 24 hores hi ha hagut un nou cas positiu entre residents, un mort i un nou contagi entre els treballadors. Un total de 28 residències estan sota vigilància activa de control sanitari: huit a la província de Castelló, set a la d'Alacant i 13 a la de València.\nEls familiars de les persones residents del centre DomusVi d'Alcoi, una de les residències més colpejades pel coronavirus a la Comunitat Valenciana, ja s’han constituït formalment com a associació per a garantir-se la capacitat de fer reclamacions legals i judicials. En aquest centre, durant la pandèmia han perdut la vida 73 majors dels 139 residents, i és el geriàtric amb més víctimes mortals. A més, 41 treballadors s’han contagiat de Covid-19.


Les DOP Siurana i Garrigues afronten amb neguit l’aplicació d’aranzels del 25% als EUA | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLes DOP Siurana i Garrigues afronten amb neguit l’aplicació d’aranzels del 25% als EUA\nAntoni Galceran afirma que és un mercat important i en creixement\n03 d'Octubre de 2019, per\nOlives en branca a una finca agrícola\nEl president de la Denominació d’Origen Protegida (DOP) Siurana, Antoni Galceran, assegura que la possible aplicació per part dels EUA d’un aranzel del 25% a l’oli d’oliva procedent de l’estat és una situació “greu” per als productors. Una visió que comparteix en bona mesura Enric Dalmau, el seu homòleg a la DOP Garrigues, si bé el volum d’exportació que fan a Nord-Amèrica no és massa gran. L’entrada en vigor de la taxa està fixada per al 18 d’octubre, després que l’Organització Mundial del Comerç (OMC) hagi autoritzat els Estats Units a imposar sancions comercials a la Unió Europea per valor de 6.900 milions d’euros, arran de les ajudes que països europeus havien donat a l’aeronàutica Airbus per competir contra la nord-americana Boeing.\nGalceran considera que això els pot fer baixar les exportacions als EUA per l’increment de preu i perquè altres competidors tindran avantatge en aquest mercat. L’oli d’oliva és un dels productes afectats per l’aplicació dels aranzels que vol aplicar l’administració Trump, juntament amb el vi, els licors o el porc, entre altres. Les taxes només s’aplicarien als productes procedents d’Espanya, França, Alemanya i el Regne Unit.\nEl president de la DOP Siurana, Antoni Galceran, assegura que la situació és “greu”, si bé reconeix que encara no saben ben bé les repercussions que tindrà. A Galceran li preocupa que hi ha països europeus productors d’oli com Itàlia, Grècia o Turquia que no estan afectats per la decisió de l’OMC, i això deixa l’oli de Siurana en un clar desavantatge competitiu a l’hora de vendre als EUA. La implantació dels aranzels farà que el preu de l’oli exportat sigui més elevat. Per intentar minimitzar la possible pèrdua de vendes, Galceran tan sols hi veu dues opcions: o el consumidor nord-americà paga més pel producte, o baixa el preu en origen.\nAl seu parer, “el més lògic” és el segon supòsit, fet que implicaria que “rebessin els pagesos”, que cobrarien menys. El president de la DOP Siurana recorda que també exporten a Àsia, el nord d’Europa o Alemanya, fet que els suposa tenir una exportació diversificada. De tota manera, reconeix que els EUA tenen un valor afegit pel reconeixement que hi ha per un producte bàsic de la dieta mediterrània, que “està de moda”, cosa que fa que la demanda hagi crescut els darrers anys. Un increment que ara es podria veure aturat.\nLa DOP Garrigues tem que la mesura els afecti indirectament El president de la DOP Garrigues, Enric Dalmau, ha explicat que la imposició d'aranzels dels EUA no els afectaran massa perquè si bé a la DO hi ha algun productor que exporta oli al país americà "no són grans quantitats". Això no obstant, considera que la mesura no és gens bona pel sector ja que a partir d'aquí "rebrem tots", tant els que hi exporten com els que no. Segons Dalmau, es podria donar que encara hi hagi més estocs d'oli a Espanya, i "això de bo no n'és gens". En qualsevol cas, Dalmau ha reconegut que encara és massa aviat per dir i saber que és el que acabarà passant. El 80% de l'oli que produeix la DOP Garrigues es ven Catalunya però també n'exporta a França, Bèlgica, Dinamarca, Itàlia, el Japó i la Xina, entre d'altres països.\nLes exportacions tarragonines s'enfonsen un 17,5% entre gener i setembre arrossegades per la química\nLa DOP Siurana regala oli als establiments de restauració de Reus participants a la campanya 'Cuinem per tu'


Què és un llegat i 7 formes de deixar-ho - Joventut Acumulada | Century\nQuè és un llegat i 7 formes de deixar-ho\nLa vida és una cosa temporal i hem d’assumir que el final arribarà en algun moment. Per això, és important sempre fer el possible per deixar, ja sigui de manera material o espiritual, una cosa particular en cadascuna de les persones a les que apreciem. En aquest article trobaràs dades importants sobre el que coneixem com un llegat.\nUn llegat, des del punt de vista legal, és un document que ens permet a una persona determinar qui o qui seran els hereus dels teus béns o drets sobre alguna propietat. Una altra visió d’un llegat és aquella que implica tots els ensenyaments i records que has deixat en cadascuna de les persones a les que has conegut al llarg de la teva vida.\n7 formes de deixar un llegat\nDecidir quina és la millor opció per deixar els teus desitjos un cop ja no et trobis és una cosa que, a més de ser una mica incòmode, sens dubte necessita una reflexió. Per això, et brindem 7 opcions que sens dubte et donaran una forma particular de realitzar aquesta tasca i que poden donar un impacte molt positiu en els teus éssers estimats.\nLlibre d’anècdotes: és sens dubte una opció que s’ha pres en compte des de fa molts anys. Es pot veure com un diari en el qual pots recopilar tots aquests moments que consideris que deixaran un ensenyament o un record grat, quedant així com una inspiració.\nÀlbum de fotos: els bons moments sempre han anat acompanyats de fotografies memorables amb les persones més importants; per això, un àlbum en el que incloguis les fotografies que no vols que mai es perdin de tu és una opció increïble.\nRealitza un viatge amb els teus éssers estimats: aquesta és una forma particular de deixar un llegat mentre estàs encara amb vida. Visita al costat de aquells a qui estimes llocs que us deixin records i moments d’alegria.\nGravar un vídeo: durant un temps moltes famílies es dediquen a captar els moments de la infància dels més petits de la casa, però ara pots fer un vídeo en el qual li recordis a cada un dels teus éssers estimats quant els aprecies.\nComparteix amb els teus éssers estimats diferents activitats: sense importar el que vulguis fer, convida als teus amics i familiars a cadascuna de les activitats que et proposis, des de fer una barbacoa fins arreglar les plantes.\nDocumenta part de la vida de la teva família: hi ha molts motius per fer això, però bé diu el refrany “qui no coneix el seu passat està condemnat a repetir els mateix errors”. per això, deixar per escrit els esdeveniments més important de la vida dels teus avantpassats donarà una idea als més joves, no només de com portar una millor vida, sinó d’alguns detalls respecte a la seva salut que hagin de tenir en compte.\nContribueix amb alguna causa que t’interessi: no importa si no tens grans mitjans econòmics; sens dubte, donar alguna cosa a qui ho necessita sense demanar res a canvi no només pot ajudar a millorar la vida d’algú més, sinó que a més et servís per satisfa cció única.\nCom deixar un llegat quan no tens fills?\nHi ha persones que, per alguna raó, no tenen fills i no volen deixar els seus béns a ningú en particular. En aquests casos, sempre hi ha organitzacions benèfiques a les quals els seria de gran ajuda qualsevol donació.\nQuan tu cas, no dubtis a tenir en compte aquesta opció.\nHerència i llegat: ¿puc acceptar una i renunciar a un altre?\nHi ha una diferència legal entre un hereu i un legatari. En el cas de l’hereu, aquest ha d’assumir tota la càrrega legal que implica tant béns com deutes deixats pel testador; mentre que, el legatari únicament serà responsable dels béns assignats.\nTenint en compte aquesta diferència, ia més la posició particular de cada cas, de manera legal si ets tant hereu com legatari pots renunciar a qualsevol de les dues i acceptar un.


Avui, fitxa de cultiu: Els Cítrics\nEls cítrics presenten una gran variabilitat\nNom botànic general: Citrus spp.\nTaronger: Citrus sinensis L.\nTaronger agre: Citrus aurantium (L) Osbeck\nLlimoner: Citrus limon (L) Burm. f.\nMandariner: Citrus deliciosa Ten.\nAranger: Citrus paradisi Macfadyen\nPoncemer: Citrus medica L.\nCalamondin: Citrus madurensis Lour.\nCitrus deriva del grec antic Kedros, o del seu derivat en llatí Cedrus, noms utilitzats pels grecs i romans per a definir diversos tipus d'arbres amb fullatge i fusta aromàtica, tal és el cas dels cedres, els quals no tenen cap relació amb els cítrics. L'únic cítric del qual es té constància que es coneixia a l'época romana, mercès a Plini El Vell, era el Poncemer (Citrus medica)\nEl gènere CITRUS, engloba a tot una munior d'espècies d'arbres i arbusts planifolis perennes de petita talla (5-15 m.) amb fulles alternes, fusta aromàtica, i amb fruits usualment en forma de baia carnosa (hesperidi) molt rics en vitamina C, que li dona el característic gust àcid.\nNo existeix una taxonomia clara dins d'aquest gènere, donada l'extrema facilitat d'hibridació entre les diverses espècies que provoca que els especialistes discrepin obertament entre ells a l'hora de definir els límits precisos entre les espècies i els seus híbrids. S'especula que només siguin 3 espècies (Citrus maxima, Citrus medica i Citrus reticulata) les que van generar la resta d'espècies per hibridació i fins i tot es creu que el gènere Fortunella (Kumquats) hauria d'estar inclosa dins del gènere Citrus. Hores d'ara, tot plegat es troba dins del marc de la confusió.\nLes espècies del gènere Citrus provenen del sud-est asiàtic, i des d'aquí van ser distribuïdes posteriorment a les zones tropicals i subtropicals de tot el món, en raó de l'aprofitament dels seus fruits, ja sigui pel consum humà com per l'obtenció de perfums.\nEn general, tots els cítrics suporten malament les temperatures baixes, per lo que s'estimen més climes càlids, assolellats i humits corresponents a zones 10b i, com a límit a zones 10a. Encara que algunes espècies puguin suportar les gelades lleus (al voltant de 0ºC), la floració i la fructificació es veuen afectades. A ambients més freds, necessiten trobar-se protegides de les glaçades per a poder-se desenvolupar, la qual cosa ha permès a especies com el Calamondin o el Kumquat entrar a formar part dels arbres d'interior.\nCom a bonsai, a les zones mediterrànies, els cítrics s’han de mantenir a ple sol durant tot l’any, vigilant els perills de les gelades i dels forts vents, la qual cosa farà que a partir de que les mínimes assoleixin els 5ºC hàgim d'anar amb molt de compte. A zones fredes, mantenir a l’exterior i a un lloc assolellat sempre i quan les temperatures mínimes no assoleixin els 8ºC , a partir dels quals, conservar a hivernacle fred ben il•luminat.\nEls cítrics necessiten un aport constant d'humitat per a créixer correctament, per la qual cosa necessiten recs especials a l'estiu quan les condicions de sequedat ambiental -sobretot a les ribes de la Mediterrània- es fan molt marcades. Tot i així, hem de tenir compte de no regar massa, ja que són molt susceptibles d'agafar malalties relacionades a drenatges deficients i negaments.\nSi be suporta relativament les aigües calcaries, l'ús continuat d'aigües dures pot tenir efectes sobre la salut dels cítrics, ja que un excés de calç a l'aigua -i per tant a la terra- pot provocar l'aparició d'episodis forts de clorosi, així com afectar a la qualitat dels fruits. Resultarà prudent llavors fer servir aigües de la major qualitat que ens sigui possible.\nA la conca mediterrània, fer servir adobs líquids o solubles rics en nitrogen, com a norma general, cada 15 dies durant l’època de creixement primaveral, fins a finals de juny. Durant el juliol i la primera quinzena d’agost, no fertilitzar i començar a fertilitzar amb un adob baix en nitrogen durant la segona quinzena d’agost per a reforçar l’arbre de cara l’hivern.\nA zones més fredes, es pot continuar la fertilització durant l'estiu sempre i quan no faci molta calor. De totes formes, durant l'estiu s'haurà de reduir dràsticament la concentració de nitrogen de l'adob cara a preparar l'arbre a l'hivern i evitar que un excés de nitrogen no produeixi brotades no desitjades que esgotin les plantes o arribi a afectar a la fructificació.\nCom a arbres tropicals o subtropicals que són, el trasplantament s'efectuarà a la primavera quan ja faci una mica de calor, -abril o principis de maig segons faci més o menys calor a casa nostra-, sempre abans de que comenci a brotar. Convé no badar en aquest sentit donat que un trasplantament prematur pot provocar el retrocés de saba de moltes branques.\nEl trasplantament l'efectuarem cada 1 o 2 anys segons sigui la vitalitat de l'arbre i el desenvolupament durant la temporada, retallant 1/3 el pa d'arrels i posant-lo en torretes no molt planes, ja que prefereixen tenir una certa profunditat.\nLa poda s'efectuarà de preferència durant l'hivern, tenint en compte que si volem tenir floració, aquesta es desenvolupa sobre les branques de l'any anterior. És per aquesta raó, i per evitar debilitar massa l'arbre -podrien arribar a agafar clorosi- que els cítrics no es poden gaire, i només es fa cara a mantenir la forma general de l'arbre. Convé tapar les ferides amb cicatritzant, tot i que no tenen gaires problemes de tancament de ferides.\nEls cítrics, com en general a tots els arbres, es pincen durant l'època de creixement per a evitar que les branques s'allarguin massa i per a aconseguir ramificació fina. En el cas dels cítrics, en ser tropicals i subtropicals el pinçament serà més o menys tardà segons la zona on els cultivem, però generalment serà a partir de maig i pràcticament fins l'agost, ja que una temperatura elevada (no una calorada) afavoreix el creixement de tots els tipus de cítrics, tot i que siguin arbres de desenvolupament lent. S'hauran de pinçar tots aquells brots que s'allarguin massa, trencant el perfil, i aquells que tinguin les fulles massa gruixudes.\nEls cítrics admeten força bé el filferrat - malgrat que cal protegir l'escorça per a evitar senyals- encara que no s'acostuma a fer servir a la seva formació ja que les branques són molt rígides i és més habitual fer la formació a base de poda i pinçament. Tota manera, l'època millor per a filferrar és de novembre a febrer.\nLa majoria dels arbres del gènere Citrus prefereixen uns substrats lleugerament àcids amb un pH d'entre 5 i 6, degut a la seva facilitat de patir de clorosi al bloquejar la calç la síntesi del ferro. A més d'aquestes precaucions convindrà fer atenció a aconseguir una barreja de terres que sigui prou airejada i drenant cara a evitar els entollaments i, per tant, la podridura d'arrels.\nEls cítrics en general poden reproduir-se tant per llavors, esqueixos o murgons durant la primavera. Les varietats fructíferes convé reproduir-les mitjançant empelts i de costum s'utilitzen patrons de taronger amargant. Les llavors, tot i ser de fàcil desenvolupament tenen una vida curta (menys d'una setmana) que impedeix el seu emmagatzemament prolongat.\nLes plagues que més afecten als cítrics són les cotxinilles cotonoses, la mosca blanca, els pugons, l'aranya vermella i degut a les grans necessitats d'aigua d'aquests arbres, els fongs, que produeixen sovint afeccions a les arrels, sobretot quan es cultiven a interiors on el terra triga en assecar-se.\nPetit taronger amb fruits


Un drac envaeix la badia d’Altea en la presentació del cartell i el text literari del Castell de l’Olla ‘’més ecològic’’ - Altea Digital\nUn drac envaeix la badia d’Altea en la presentació del cartell i el text literari del Castell de l’Olla ‘’més ecològic’’\nJuan Martínez concep un cartell diürn amb la llum, la mar i un drac com a protagonistes.\nMiguel Lorente recita un emocionant text en vers i prosa evocant les il·lusions en la nit de Sant Llorenç.\nRicardo Caballer S.A. assegura que serà el Castell més ecològic de la història en aquesta la seua 33 edició.\nLa 33 edició del Castell de l’Olla d’Altea ja té cartell i text poètic. El evocador disseny de Juan Martínez mostra una estampa diürna amb el cos d’un drac que és la illeta de l’Olla d’Altea, tot això banyat per una mar blava. L’artista explicava durant la presentació, celebrada divendres passat a l’Era de Sant Llorenç, que aquesta gran festa representa la llum d’Altea, per això ha fet un cartell diürn. El drac ha estat elaborat amb troncs que va recollir l’autor en aigües del Mediterrani. El cartell va ser cremat en directe per l’artista Gerard Miralles, director de l’escola circense d’Andorra.\nPer la seua banda, el text literari del besnét de Joaquim Sorolla i vicedegà de la Facultat de Belles Arts d’Altea, Miguel Lorente, desgrana les il·lusions que la nit del Castell de l’Olla produeix als alteans amb una composició poètica molt rítmica. Lorente finalitzava així la seua lectura durant l’acte:\n‘’…que la belleza explote, que nos anuncien la profecía, que llegan mundos ideales que existen, como el Castell de l’Olla nos dice y que a esta tierra Altea siempre bendice’’.\nLa presentació va comptar amb la presència de la regidora de Turisme d’Altea, Xelo Gonzàlez; l’edil de Festes, Marta Lloret; el regidor de Medi Ambient, José Orozco; i l’edil d’Infraestructures i de la PDM, Diego Zaragozí.\nA l’inici de la seua intervenció, Xelo Gonzàlez, excusava l’assistència de l’alcalde d’Altea, Jaume Llinares, i agraïa a la confraria el seu treball perquè tots els alteans i alteanes i quants ens visiten gaudisquen d’aquest meravellós castell únic a la Mediterrània, i va subratllar el compromís de l’Ajuntament.\nEn este sentit, l’edil destacava la implicació de l’Ajuntament en l’esdeveniment: ‘’disparar el Castell és un desafiament que cada any es supera amb èxit. Es dedica molt esforç i treball per part de la Confraria, administracions públiques, empreses privades i, per descomptat, de l’Ajuntament d’Altea, amb la implicació de diferents regidories’’.\n‘’Com és sabut, Altea ostenta enguany la capitalitat cultural valenciana. Un reconeixement a la feina que a Altea s’ha desenvolupat al voltant de la creació artística en totes les seues vessants. I, com no podia ser d’una altra manera, el Castell de l’Olla és part ineludible de la nostra cultura’’, afegia Gonzàlez.\nPer la seua banda, el president de la Confraria Castell de l’Olla, José Pérez, va agrair als patrocinadors públics i privats l’esforç d’enguany i va recordar que la festa del foc de l’Olla d’Altea treballa perquè cada any es respecte més el nostre ecosistema i va donar a conèixer unes noves plataformes per als coets realitzades amb materials biodegradables.\nEn aquesta mateixa línia es va manifestar el representant de la pirotècnia RICASA, Fernando Cuatretonda, que va assegurar que ‘’serà el castell més ecològic de la història tant pels components químics de la pólvora i les metxes, com per l’ús sistemàtic de cartró en lloc de plàstic en la fabricació del material pirotècnic’’.\nDe la mateixa manera es va pronunciar Gabriel Poveda, gerent de zona de la multinacional INDRA, empresa que col·laborarà amb el desplegament d’una flota de vaixells amb bussos per netejar la badia d’Altea després del Castell de l’Olla.\nDurant l’acte la Confraria va reconèixer amb la Illeta d’Or a Vicente Ivars ‘Parroyo’ i a Rosendo Montiel.\nEl Castell de l’Olla compta amb el patrocini de l’Ajuntament d’Altea, Diputació d’Alacant, Generalitat Valenciana, Rover Alcisa, Fundació Caixaltea, Hospital IMED Levante, INDRA, Hotel SH Villa Gadea i Hotel Cap Negret.\nText Castell de lOlla 2019\nEl periodista Toni Cabot realitzarà el text poètic…\nSe signa, un any més, el conveni de col·laboració…


Batet veu "lluny" un acord amb ERC i la CUP però descarta una repetició electoral\nActualitzat 27/03/2021 12:37 CET\nEl president de Junts al Parlament, Albert Batet, ha assegurat aquest dissabte que veu "lluny" un acord amb ERC i la CUP que permeti investir president de la Generalitat el candidat d'ERC, Pere Aragonès, tot i que descarta un escenari en què s'esgoti el termini de dos mesos per investir-lo i que hi hagi una repetició electoral a Catalunya.\n"L'acord està lluny", ha dit en declaracions a Catalunya Ràdio que ha recollit Europa Press el dia després que la cambra catalana hagi rebutjat investir president Aragonès, que ha comptat només amb el suport d'ERC i la CUP, motiu pel qual s'haurà de sotmetre a una segona votació aquest dimarts, en què encara no té garantida la seva elecció per la falta d'acord amb Junts.\nBatet ha emplaçat els 74 diputats independentistes de l'arc parlamentari a aconseguir un acord de legislatura i d'estabilitat --en les seves paraules-- que els permeti avançar cap a l'autodeterminació, i no un "acord d'investidura" puntual.\nAixí, els ha reclamat aprendre dels errors del passat i conformar una unitat estratègica i aliances sectorials: "No es poden resoldre els problemes dels últims tres anys en només tres dies".\nTambé ha expressat la seva "preocupació" per les propostes i prioritats del programa de la CUP en matèria de col·laboració públicoprivada de les escoles catalanes o sobre el model de concertació pública i social.


Nadezhda Guest House Anapa Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlitsa Zavodskaya 22, Anapa, Anapa, Rússia, 353440 - Veure al mapa\nMés informació sobre Nadezhda Guest House\nDissenyat tant per oci com per negoci, Nadezhda Guest House està situat idealment a Anapa; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nNadezhda Guest House també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Anapa. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, biblioteca, servei de llançadora, àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Nadezhda Guest House no troba competidors en cap categoria.


HomeFormació Open DataCrònica: Workshop recorregut per les dades obertes de la Generalitat\njuny 26, 2019 Lourdes Muñoz Formació Open Data Comentaris tancats a Crònica: Workshop recorregut per les dades obertes de la Generalitat\nLa Setmana de l’Open Data ha començat amb un workshop matiner on la Núria Majó, informàtica FIB – UPC del CTTI, el projecte de dades obertes de la Generalitat, ha explicat, de manera pràctica i participativa, el funcionament del portal de dades de la Generalitat de Catalunya.\n“La llei de transparència va suposar un canvi de paradigma i es va passar a que accedir a les dades sigui un dret de totes les persones”. La sessió ha començat amb una explicació general del que són les dades obertes i el context en què es troben.\nA continuació, la Núria Majó ha explicat totes les possibilitats que ofereix el portal de dades obertes de la Generalitat. Visualitzacions sobre què hi ha al mateix portal, quin tipus de dades hi pots trobar, conjunts de dades i enllaços externs, etc. “La voluntat del portal de dades obertes és ser un catàleg de tot el que hi ha. L’objectiu seria tenir-ho tot carregat dins del mateix portal però en alguns casos no ho podem fer i aleshores el que fem és referenciar-ho amb enllaços externs”.\nEines com Carto o Power BI, són algunes de les que s’han explicat per poder treballar amb les dades obertes i fer-ne visualitzacions i anàlisi de dades. Les dades estan al núvol i algunes d’aquestes eines et permeten agafar-les a través d’enllaços API.\n“Com a ciutadans podem demanar les dades que vulguem a la Generalitat. La llei de transparència garanteix que t’ho han de donar” ha dit Núria Majó en referència a una pregunta sobre què fer quan no trobes les dades que busques al portal. A continuació ha ensenyat una visualització amb les dades que s’han sol·licitat i les que s’han donat i les que no.\nLa ronda de preguntes final ha portat a la dicotomia entre la protecció de dades i l’obertura de les dades públiques. “L’ anonimització de les dades ha de ser responsabilitat de qui genera les dades, no directament del portal” ha explicat Núria Majó.\nDemà dia 27 de juny hi haurà les jornades d’innovació econòmica i social i l’exploració de dades


Cerca totes les ofertes d'hotels a Sao Cipriano Entrada:\nCasa de Tapadeiro...Habitacions per nit per només208 EUR Més zones a Resende\nSao Cipriano és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Resende. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Amb calor i comfort, Sao Cipriano és un lloc per a vacances relaxades després d'una setmana de feina. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Resende. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Sao Cipriano.\nHotels destacats a Sao Cipriano, Resende\nÀrea Sao Cipriano\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Casa de Tapadeiro és una elecció...\nHotels a Sao Cipriano: Casa de Tapadeiro


Isabel de Yzaguirre - La Colorista®: Consultoria de Color, disseny i Investigació de Tendències: de maig 2013\nEtiquetes de comentaris: cercle cromàtic, colors, disseny, paleta de colors\nUn exemple de bon disseny quant al color i materials: Pono Burguer, de Santa Mònica (California)\nAhir mateix, a través de l'amiga +Debra Kling, m'arribava notícia d'un Burguer inaugurat el passat 15 d'Abril a Santa Mònica.\nAmb un nou concepte procedent de Hawaii, el Pono Burguer treballa amb productes de proximitat -carn i vins californians- i patates fregides orgàniques no GMO (no modificades genèticament).\nDEX Studio (SugarFISH) ha aconseguit crear un local acollidor tot i ser de petites dimensions, amb una atmosfera fresca i casual que reforça el concepte del local, tant pels materials escollits com pels colors.Vegem-ho.\nTant el mobiliari com els materials són desenfadats i fan que el local sembli assequible. L'abundància de fusta dóna un aire natural i càlid, reforçat per la presència del color taronja a les banquetes.\nEl color blau, present a les cadires i coixins dels bancs laterals i a la barra de servei,a més de ser un to fred és el complementari del càlid taronja i, per tant, l'equilibra. Contribueixen a aquest equilibri els tocs de verd distribuïts per tot el local, als petits i senzills poms d'herbes que guarneixen les taules i a les fotografies de productes i païsatges locals que pengen esteses amb pinces en un cordill que recorre ambdues parets de punta a punta.Tots aquests detalls en fan un local que resulta familiar i acollidor.\nAmb ben pocs elements,uns materials propers i amb una equilbrada paleta de colors naturals s'ha aconseguit transmetre la idea d'un lloc on es pot menjar com a casa, amb productes de la terra i naturals.\nTot,en un projecte d'interiorisme, és important, i els materials i la paleta de colors adequada també.Si necessites algú expert en color per a interiors, posa't en contacte!\nPublicat per Isabel de Yzaguirre a 11:49 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: acollidor, ambient, atmosfera, càlida, casual, comercial, disseny, estil, jove, naturals, paleta de colors\nUn exemple de bon disseny quant al color i materia...


BarcelonaEnviar humans a Mart, i que no tornin. Tres missions espacials privades treballen amb aquest objectiu. El multimilionari Richard Branson, propietari de Virgin, té clar que el seu repte és viatjar a Mart, segons va explicar fa tres mesos a la revista Wired . "Però només anar-hi. El cost d'una tornada és horriblement elevat", va dir. Wired explicava que el Dia dels Innocents del 2008, Branson i el cofundador de Google Larry Page van fer creure que havien obert un procés de selecció d'astronautes per establir-se a Mart. En qüestió d'hores van rebre centenars de sol·licituds. Cinc anys després, un programa de televisió holandès ha obert el mateix procés de selecció, però ara va de debò.


EMTA - Eines didàctiques de l'Escola Municipal de Teatre d'Aldaia: 2014\nSobre la gestualitat\nEn les sessions d'aquesta setmana hem estat treballant la gestualitat corporal. A banda dels comentaris que han suggerit les propostes que heu realitzat en els exercicis, voldria posar-vos un darrer exemple.\nHe triat aquest video en què veureu una actuació del malograt actor Pepe Rubianes. És molt curt; en aparença està molt allunyat d'allò que podríem dir "teatre gestual". Ho és. Però és ací, en aquesta contrast, on crec que podrem extraure conclusions interessants.\nEl Mercat d'Aldaia\nUna de les noves iniciatives que ha tingut el Mercat d'Aldaia és oferir als seus clients una sèrie de regals per punts. Aquests punts s'acumulen en una targeta cada vegada que s'hi compren productes.\nAçò no tindria cap importància per ser ressenyat en aquest bloc si no fos perquè entre els regals als quals podem accedir trobem entrades per als espectacles que s'ofereixen al TAMA.\nDe moment, i per trencar mà, s'hi ofereixen entrades per a GAT AMB BOTES. EL MUSICAL, a càrrec de JM Gestión Teatral i Màgic 6, en el qual podrem veure actuar a Alberto Jiménez, actual professor de l'EMTA. La representació està programada per al diumenge 28 de desembre a les 18 hores.\nAplaudim aquesta idea de promocionar les vendes al Mercat perquè també ajuda a promocionar el teatre a Aldaia. Esperem i desitgem que prompte s'estenga a la resta de la programació.\nS'alça el teló... de nou.\nDesprés de dos anys d'aturada, reprenem la vida d'aquest bloc.\nAcí teniu la informació necessària per poder fer la matrícula dels curs 2014/15\nA poc a poc reprendrem la normalitat.