L'Informatiu - El programa 'Línia directa' rep més de 270 consultes ciutadanes durant aquesta temporada\nEl programa 'Línia directa' rep més de 270 consultes ciutadanes durant aquesta temporada\nMés de 270 preguntes ciutadanes s'han respost al llarg de la temporada 2020-2021 del programa Línia directa amb l'alcaldessa que va finalitzar el 9 de juliol a Ràdio Santa Perpètua. Un cop al mes, el segon divendres, l'alcaldessa, Isabel Garcia, ha donat resposta a les preguntes, queixes i suggeriments que la ciutadania ha volgut fer-li a través de l'emissora municipal.\nTots els programes han superat la previsió de temps programat degut a la gran quantitat de comunicacions fetes per la ciutadania. L'edició del gener va ser la que menys atencions va rebre amb 16 i la que més la de juny amb 42. La mitjana d'intervencions ha estat de 34 per programa.\nAmb aquesta quantitat de preguntes, queixes i suggeriments els temes han estat diversos i variats. Les actituds incíviques, les demandes de millores a l'espai públic i les diverses situacions provocades arrel de la pandèmia que encara patim han estat les gran línies de les preguntes fetes a l'alcaldessa.\nLa Covid-19 ha generat preguntes sobre cribratges massius, PCR, situació de la vacunació, ajudes a comerços i restauració i també sobre l'afectació del Procicat en serveis com els oferts per la Regidoria d'Esports i actes festius des de la Festa Major, la Central de Reis, Sant Jordi, la Flama del Canigó o Moguda Escènica.\nAltres temes que s'han repetit són actituds incíviques a diversos espais públics, problemes de convivència provocats per actituds incíviques, neteja de pintades i de via pública i problemes amb els patinets elèctrics. Aquesta temporada s'han plantejat moltes preguntes sobre els parcs infantils, sobre millores com enllumenat públic, sobre educació com ara perquè n un Batxillerat artístic i un centre Ocupacional, sobre le nou Institut Escola o sobre el tancament de l'EBM l'Espiga. També s'ha consultat sobre la programació cultural, sobre habitatge, sobre l'aparcament del Vapor i sobre animals.\nUna de les queixes que també s'ha transmès ha estat l'estat de diverses rieres del municipi, sobre l'enllaç del passeig de Can Taió amb l'AP-7 i sobre la posada en marxa de l'estació de la R8.\nL'alcaldessa, Isabel Garcia, ha agraït a la ciutadania la seva participació en el programa perquè "penso que ho fan amb tota la bona intenció de millorar el nostre municipi". L'alcaldessa es mostra molt contenta amb aquesta temporada del Línia directa. Malgrat tot, l'alcaldessa troba a faltar el contacte directe amb els oients a través de les trucades telefòniques en directe, però entén que els horaris a vegades fan impossible aquesta opció.En aquest darrer programa de la temporada, l'alcaldessa ha aprofitat per demanar prudència i precaució a totes les persones per esquivar aquest virus de la Covid-19 que ens ataca per tota arreu.\nFoto: Imatge del programa durant aquesta temporada / L'Informatiu


41 Marató de Berlín 28/9/2014 - Pàgina 10 - Corredors.cat\n04 Set 2014 15:07\t#181 per amic (Associat/da)\n06 Set 2014 13:18\t#182 per anaral (Associat/da)\nSegueixo amb els meus problemes al bessó.\nNo he pogut entrenar en tota la setmana i demà no podre participar a la mitja de Sabadell.\nJa estic desesperat i no li veig massa remei al faltar tan pocs dies per a la marató. Però bé, el cap de setmana turístic a la capital Alemanya el disfrutarem i la marató doncs a patir i intentar acabar-la el mes dignament possible.\nM'han assignat el dorsal 4513\n06 Set 2014 16:01\t- 06 Set 2014 18:42\t#183 per Altair (Visitant)\nAnaral em sap greu, la teva lesio es mes important, que las que tinc jo,.\ncrec que pots remuntar´la, ¿es probat els bendatges neuromusculars?.\nPots fer entrenaments alternatius per no perdra la forma fisica, bici / piscina / marxa nordica /.\ncal no perdra la constancia en els masatges em pomades adients.\ni no et preocupis que ja ens ajuntarem i anirem plegats , al menys els que estem em risc de petar,\nbueno res mes per avui, ja anirem comentan coses.\nÚltima edició: 06 Set 2014 18:42 per .\n06 Set 2014 20:57\t#184 per Jord1 (Associat/da)\nJa està penjada la revista d'informació de la marató a la web:\n08 Set 2014 09:42\t#185 per Raúl Martínez (Associat/da)\nUna altra setmana tancada, aquesta amb una mica menys de kms pel test de mitja, en total 91\nJa només queda aquesta setmana una mica forta i després començarem baixada, això cada dia ho tenim més a prop!\nÀnims anaral amb aquestes molèsties. Tal com dius, a disfrutar del cap de setmana i la marató doncs amb un altre plantejament\n08 Set 2014 20:48\t#186 per Jord1 (Associat/da)\nFelicitats Raúl que el test de la mitja t'hagi donat els resultats esperats. Estàs molt, molt, mooooooooolt fort :yes: :yes: :yes:\nAndreuRunner com van aquests isquios després de la mitja d'ahir ?\nAnaral, molts ànims i ara més val deixar passar uns dies que forçar.\nAltair, i tu com van les costelles?\nOstres, em dono compte que tenim bastants lesionats, una pena. Desitjo que les cames es vagin arreglant i que poguem gaudir tots de la marató :yes: :yes: :yes:\nRugbyman, com han anat aquests entrenos pel sud oest de la península? Molta calor ?\nJo per la meva part he completat una bona setmana de preparació amb 83 km i recuperant ritmes. No aconsegueixo deslliurar-me de les molèsties cul/esquena però per ara no són cap impediment per córrer amb normalitat.\nAra a passar aquesta última setmana de volum sense fer-se mal i després ja de baixada i que les cames recuperin energia pel dia de la marató.\nA cuidar-se molt\n08 Set 2014 21:14\t#187 per Altair (Visitant)\nHola companys maratonians.\nJordi 1, Molt bona setmana , si senyor.\nel cop a la costella esta millor, ara be el que estic controlant es el tendor del muscul aductor, que sem va carregar una mica, en una cursa pedrestre. Esta millorant.\nde fet no he deixat d'entrenarm pero a un ritme prudent, crec que em presentare a Berlin en un bon estat de forma.\nAvui he sumat els km, i desde el 25 de maig fins ara.\n1 cicle setmanal 164.\n2 " 206\n4 " 232.\ni el que resta fins el dia 25 de septembre que tancare el cicle.\ncrec que no esta malament donat l'edat que tinc.\nels ritmes son de 5 minuts i 30/40/50 segons.\nel meu objetiu se poder fer una marato de 4h, / ¿ 15 ?\npero be, tampoc hem fare larakiri, si estic en el mateix temps de Barça.\nbe , ja anirem afegint piulades.\n09 Set 2014 08:10\t#188 per Mothor (Visitant)\nJa queda poquet eh!!\nNo oblideu comprar el periódic al día següent perque hi ha un especial Marató a més de tota la clasaficiació en paper\n12 Set 2014 23:48\t#189 per Jorfer (Associat/da)\nVinga gent que d'aquí quinze dies ja estareu a Berlin :yes: :yipi:\nCuideu-vos molt i no feu tonteries aue esteu molt ben preparats i motivats\n13 Set 2014 10:42\t#190 per MIGUEL SBD (Associat/da)\nen la mitja de Sabadell és respiravar molt hambient de Berlínessos :he: vinga 15 dies per el gran dia\n14 Set 2014 11:29\t#191 per Lucius (Visitant)\navui a la cursa de poblenou he vist uns quants berlinesos\nja us queda poquet... molta sort a tots!!!\n14 Set 2014 11:46\t#192 per Altair (Visitant)\nEi Bon dia Berlinesos.\nHe llegit que el pasat dia 10 la Luthansa habia anulat 140 vols a Münchem. per la vaga de pilots.\ntinc la mosca al nas, esperem que al capdevall poguem volar\n14 Set 2014 19:05\t#193 per Jord1 (Associat/da)\nAltair, toquem fusta i que no hi hagi problemes :yes: :yes: :yes:\nJo he tancat la setmana amb un total de 75 km i avui l'última tirada de més de 20 km previa a Berlín.\nAmb companyia de l'amic i un company que també farà Berlín hem sortit de bon mati pel litoral de Barcelona i Badalona per fer un total de 28,1 km a 4:49 de ritme mig.\nAra ens toca l'última setmana de preparació, ja de baixada, i la propera a descansar i a posar-nos una mica nerviosos :mdr: :mdr: :mdr:\nJorfer, MiguelSBD i Lucius, gràcies pels ànims. Ja casi i som :yes: :yes: :yes:\n15 Set 2014 08:58\t#194 per Raúl Martínez (Associat/da)\nMenys de dues setmanes ja :beurk:\nGracies pels ànims!\nUna altra setmana a la saca, aquesta han sigut menys kms 85 perquè les cames s'havien de recuperar de la mitja de Sabadell.\nJa només queda aquesta setmana i la propera ja serà molt suau per tal d'arribar descansat i en condicions a la marató.\nAltair, com van aquests problemes?\n15 Set 2014 09:11\t#195 per MIGUEL SBD (Associat/da)\net veig de conya per la marató :yes:\n15 Set 2014 10:29\t#196 per Altair (Visitant)\nHallo amics/ freund.\nRaul , gracies pel teu interes, la lesio la tinc controlada, segueixo entrenan, pero no al ritme optim , per augmentar la forma, la molestia al punt d'incersio del tendo aductor encara la noto , tracto de no empitjora, ja estic mentalitzar a acabar la marato dignament, crec que si.\nla molestia a la costella, ja esta mes o menys be, puc respirar be.\nEu fet bons entrenaments, i farem molte goig en la foto de la sortida.\n16 Set 2014 21:50\t#197 per Jord1 (Associat/da)\nBerlinesos, com va aquesta recta final?\nTenim el fil molt apagadot. Espero que estigueu tots recuperats i a punt pel gran dia. :yes: :yes: :yes:\nAltair m'alegro que, encara que no estiguis del tot bé, les molèsties hagin anat afluixant i et permetin fer la marató.\nJo per la meva part, les molèsties ja han desaparegut totalment i estic en els dies on millor estic entrenant. Les cames estan cansades però és el que toca.\nSi algú està interessat diumenge a les 8:00 hi ha tirada correcat pel litoral i potser coincidirem varis dels que anem a Berlín. Així que ja sabeu.\nApa, cuideu-vos, que la feina ja està feta :happy: :happy: :happy:\n17 Set 2014 11:49\t#198 per RugbyMan (Associat/da)\nSi està paradet peró segur que tothom ja està preparant la visita a la city. Jo he estat imprimint planos del s-Bahn, u-Bahn i de més.\nEstem a les setmanes de tuppering i de moment encara que les molesties als aquiles hi son, sembla que estan minimitzades amb la tornada a les plantilles. Els ritmes costen peró crec que es per la xafugor d'aquesta setmana. Lo del diumenge estic negociant amb la family peró es una bona iniciativa.\nAnims companys que ja ho tenim a tocar i ens espera la Weiß Bier a l'arribada a la porta de Brandenburg.\n17 Set 2014 12:05\t#199 per kilometer (Associat/da)\nNois, estem amb vosaltres, queden pocs cies. Cuideu-vos que el treball ja està fet :wink2:\n19 Set 2014 11:50\t#200 per Mattu (Visitant)


L’ ocupabilitat en el sector turístic versus la formació turística: El cas de l’Estat Espanyol i Catalunya - Blog d'Economia i Empresa\nTURISME. A 10 De Setembre de 2016.\nDestaquem el TFM que ha obtingut la màxima nota en el Màster en Turisme Sostenible i TIC de la UOC és el presentat per Lluís Codinas. A continuació s’ofereixen els principals resultats del mateix.\nAquest treball presenta una anàlisi empírica de l’ ocupabilitat en el sector turístic en el territori espanyol. La investigació s’ emmarca dintre de l’àmbit espanyol i català, entre els períodes de l’any 2011 al 2015, i el seu àmbit d’estudi és l’ocupació en turisme i el seu grau formatiu.\nEls diferents subsectors del turisme generen una infinitat d’ocupacions amb un nivell formatiu que condiciona la qualitat del lloc de treball. Els requisits formatius dels llocs de treball són els que condiciona la qualitat de l’ocupabilitat en el propi sector.\nActualment, l’oferta formativa reglada en turisme es basa amb la formació professional, el grau en turisme i l’oferta de màsters i addicionalment els programes de doctorat.\nA nivell de síntesi de totes les dades elaborades i treballades al llarg de la recerca, s’exposen les dades més significatives:\nL’activitat turística genera un 12,27% d’ ocupabilitat respecte a totes les activitats econòmiques espanyoles.\nLes CCAA que generen més ocupabilitat turística, són Catalunya amb un 17% i Madrid i Andalusia amb un 15%. Però Balears i Canàries destaquen perquè els seus ocupats respecte del total d’ ocupats de les activitats econòmiques nacionals representen cadascuna el 26%. A diferència de Catalunya que té un volum del 12%, Madrid un 11% i Andalusia un 13%.\nA nivell de subsectors de l’activitat turística, l’hostaleria és qui té l’ impacte més important a nivell d’ ocupabilitat. A nivell de generació de llocs de treball té un volum del 64,35% i destaca el sector de serveis de menjars i begudes amb un 76,21% del total de l’hostaleria. Degut a aquest volum d’ ocupabilitat, en totes les dades treballades aquest sector és el que condiciona els resultats.\nLes franges d’edats que predominen en el sector turístic són, les de 30 a 44 anys amb 43,32% i la franja de 45 anys i més amb un 35,71%.\nÉs un sector amb un 78,48% d’assalariats i un 21,49% d’autònoms.\nDel conjunt d’assalariats, el 66,57% ha disposat d’un contracte indefinit i un 33,43% d’un contracte temporal.\nA nivell de jornada laboral, d’aquests assalariats, el 57,56% treballa a jornada complerta i el 16,73% a jornada parcial, però hi ha un 25,70% que no se tenen dades.\nÉs un sector que predominen els estudis secundaris amb un 62,43% dels ocupats, els estudis superiors amb un 26,78% i els estudis primaris amb un 10,63%.\nDels estudis secundaris destaca l’hostaleria amb un 67,38% d’ ocupats amb estudis secundaris, repartits entre els serveis d’allotjament amb un 61,86% i els serveis de menjars i begudes amb un 69,10%.També destaca transports de viatgers amb un 62,38% d’ ocupats amb estudis secundaris i altres activitats turístiques amb un 48,91%.\nDels ocupats que tenen estudis superiors, destaca altres activitats turístiques amb un 46,67 i amb diferència transports de viatgers amb un 28,47% i hostaleria amb un 19,20%.\nA nivell dels ocupats amb estudis primaris, destaca l’hostaleria amb un 13,19% seguit de transports de viatgers i amb diferència, altres activitats turístiques amb un 4,41%.\nEl propi sector turístic fruit de les necessitats provocades per la pròpia estacionalitat i la demanda, no distingeix les titulacions de Grau i Cicle Formatiu.\nMalgrat que a nivell formatiu, els diferents plans docents estan elaborats per un conjunt de competències que diferencia el CFGS i el Grau, el propi estament universitari està reconeixen implícitament que hi ha un solapament de determinats continguts del CFGS d’Hoteleria i Turisme amb l’oferta de Graus. Així ho demostra la regulació universitària espanyola i catalana amb matèria de reconeixement d’ ECTS pels titulats de CFGS.\nEl reconeixement de crèdits ECTS de les universitats catalanes i centres adscrits que apliquen als CFGS d’Hoteleria i Turisme està amb un 13,45%.\nSobre Lluís Codinas


Reflexions acalorades - Empordà\n"Jo no entenc aquesta por d’alguns polítics a... no sé què, que els bloqueja i no els deixa actuar correctament... llavors, què hi fan a la política?"\nFa molta calor, avui divendres 23 de juliol, quan escric. Ratllem els 40º i bufa vent de sud. Avui és el Montgrí el que crema. La setmana passada va ser el cap de Creus. I demà? Algun nou paratge serà engolit pel foc?\nL’OMM (Organització Meteorològica Mundial) ens diu que la terra ha doblat, en 10 anys, la calor que absorbeix del Sol, i això a causa del canvi climàtic, ja que l’efecte hivernacle dels gasos emesos pels humans reté, cada cop més, la radiació solar i accelera la crisi climàtica que provoca onades de calor més freqüents i inundacions catastròfiques. Onze mil científics d’arreu adverteixen als polítics de tot el món dels problemes que comporta i que ja comportarà tot això. Copio: «El clima terraqüi està determinat per un equilibri entre la quantitat de radiació solar que arriba a la Terra i la quantitat que el planeta rebota a l’espai. Si es reté més del que s’emet, la Terra es reescalfa. Si passa el contrari, es refreda. L’augment de les emissions de gasos d’efecte hivernacle de l’activitat humana atrapa la calor a l’atmosfera que, d’altra manera, escaparia a l’espai exterior».\nMalgrat aquestes explicacions i advertències, aquí es parla d’ampliar l’aeroport del Prat per poder rebre més avions, sembla, a costa d’espais naturals reservats. Quant de temps fa que es diu que s’han de gestionar els boscos? Que s’ha de buscar la manera que estiguin nets i esclarits? Que no podem perdre més terreny agrícola que acaba convertint-se en bosc salvatge i que minva la nostra autonomia alimentària?\nPerò no es gestiona res. No es planifica res. I si es planifica és només pensant en els interessos econòmics i poc –o mai– en els mediambientals. I evidentment, sense planificació correcta, no es pot gestionar correctament... què fan els nostres polítics? En què s’entretenen un any rere l’altre? S’han preguntat quan costa apagar un, i dos i més incendis? I quina inversió cal per a portar a terme una bona gestió dels boscos? I si s’ho han preguntat... han fet els números? I si els han fet... per què no actuen?\nJo no entenc aquesta por d’alguns polítics a... no sé què, que els bloqueja i no els deixa actuar correctament... llavors, què hi fan a la política? Una persona que vulgui dedicar-s’hi, ha de saber que s’incorpora a un espai que és de servei, de servei a la comunitat –i la comunitat és tot: persones i territori– i no un modus vivendi.


M�nor d'Angl�s Professional - UAB Barcelona\nM�nor d'angl�s professional\nM�nor en Angl�s Professional\nL'objectiu del mínor d'Anglès Professional és contribuir a formar professionals amb les destreses lingüístiques necessàries per a desenvolupar tasques en diferents entorns professionals que requereixin l'anglès com a llengua de comunicació, tant a nivell individual com a corporatiu. Aquestes tasques poden ser de diferents àmbits professionals (comercial, acadèmic, administratiu, ...).\nEl mínor està pensat com a una resposta pràctica per a la necessària incorporació dels futurs graduats a àmbits laborals internacionals.\nSota aquesta perspectiva, el contingut del mínor és clarament de caràcter funcional.\nEl participant en el mínor ha de ser un estudiant matriculat en uns estudis de Grau de la UAB, amb els dos primers cursos superats i amb el desig de ser competent en un mercat laboral de caràcter internacional. No s'admeten els estudiants del grau en Estudis Anglesos, dels graus combinats amb anglès, ni els estudiants de traducció amb l'anglès com a Llengua B o C.\nEl Pla d'Estudis del mínor en Anglès Professional consta de 30 ECTS de caràcter obligatori, amb 5 assignatures de 6 ECTS cadascuna, i estructurat en dos cursos, coincidint amb el tercer i quart de Grau:\n103544 - Habilitats Instrumentals de l'Anglès Professional\n103543 - Habilitats Fonètiques per a l'Expressió Oral 6 ECTS\n103541 - Comunicació Interactiva i Intercultural en els Àmbits Professionals\n103542 - Habilitats Expositives Orals en Contextos Professionals\n103545 - Redacció de Textos Professionals\nHoraris del Primer Curs\nDimarts i dijous de 14'30 : 16'00 h.\nHoraris del Mínor en Anglès Professional 2013-2014 Contingut de la prova de nivell\nEls alumnes hauran de fer en primer lloc una prova de competència lingüística. Només els que superin aquesta prova passaran a una segona fase que consistirà en una prova oral.\nDepartament de Filologia Anglesa i Germanística.\nCriteris d'admissió i selecció\nL'entrada al mínor depèn de les següents condicions.\n1) Tenir superats 120 crèdits dels estudis de Grau que estigui cursant.\n2) Els candidats han d'assistir a una prova de nivell que consisteix en una part escrita i una entrevista oral. El nivell d'anglès requerit és B2 del Marc Europeu Comú de Referència. La prova és obligatòria, independentment de si els candidats tenen acreditació d'exàmens oficials o no. La selecció final de candidats es farà d'acord amb la puntuació de la prova.\nMatriculació dels alumnes admesos: a la Gestió Acadèmica del centre on estigui cursant l'alumne els seus estudis de Grau. Si l'alumne rep l'admissió al mínor abans de que hagi fet la seva matrícula ordinària dels seus estudis de Grau, podrà matricular les assignatures del mínor seguint el procés de matrícula ordinari establert al seu centre, habitualment automatrícula. En canvi, si l'alumne rep l'admissió al Mínor amb posterioritat a la seva matrícula ordinària dels seus estudis de Grau, caldrà que s'adreci a la Gestió Acadèmica del seu centre per dur a terme la modificació de la matrícula. En aquests casos no es cobrarà cap taxa addicional per modificació de matrícula.\nLa preinscripció es fa en aquest formulari, disponible a partir del 3 de juny de 2013.\nData límit per al lliurament de la documentació complementària per part des estudiants.\nPublicació de la llista d'admesos a realitzar la prova de selecció.\nProva de nivell, part escrita.\nLa part oral es farà abans del dia 20 de setembre. La part oral només la podran fer els alumnes que hagin superat la part escrita.\nA partir del 25 de setembre segons el calendari establert per cada centre\nMatrícula en cada gestió acadèmica com a modificació de matrícula.


La sublimació : una tècnica ja consolidada. - Idees - Publicitat, regal d'empresa, marxandatge.\nIdees – Publicitat, regal d'empresa, marxandatge.\nLa seva empresa necessita fer publicitat? Tenim bosses, bolígrafs, pendrives, samarretes, … tot amb el seu logotip!\nEls nostres catàlegs de publicitat\nNOVETAT : Llapis amb llavors Sprout\nLa sublimació : una tècnica ja consolidada.\nidees.cat • 06/10/2015\nEl que anomenem sublimació tèxtil és una tècnica relativament recent de personalitzar samarretes blanques de polièster 100% o altres articles amb acabats especials que ho permeten.\nÉs una tècnica que consisteix en traspassar les tintes del paper a la peça. Les tintes s’evaporen amb l’escalfor de la planxa de transferència i penetren en les molècules del polièster. Això fa que no marxi, que no pesi, deixi transpirar... Una altra part positiva, és que no hi ha límit de color. El cost és el mateix si el logotip té una tinta, com si és una fotografia. No necessitarem fotolits ni clixés, només un bon arxiu original.\nJa fa uns anys que s'utilitza en diversos àmbits. El primer va ser potser en l'esportiu, al no tapar els porus de la samarreta, permet perfectament la transpiració. Per exemple els maillots dels ciclistes i les samarretes d'altres esports. Fa un temps que ha arribat a la publicitat, i per a quedar-s'hi!\nAquesta tècnica ens permet personalitzar poques peces a tot color (quadricromia) sense necessitat de fer els costosos fotolits i pantalles que utilitzem en estampació. Per exemple, podem utilitzar-ho per uniformar l'staff en una fira o esdeveniment.\nA part del tèxtil, es poden sublimar altres articles, sempre amb un material o tractament específic, com tasses, portadocuments, estoretes de ratolí ...\nPer a celebrar l'inici de la campanya de Nadal 2015, volen fer un sorteig a les nostres xarxes socials. Regalem una tassa sublimada amb el logotip de la vostra empresa o la fotografia que vulgueu. Es pot sublimar qualsevol imatge a tot color (la que triï el guanyador/a). Només caldrà que ens l'envieu en un format vàlid (vectorial o fotogràfic) que li indicarem al guanyador/a per mail.\nPer a participar caldrà que :\n- Feu like a la nostra pàgina de Facebook de Google Plus\n- Compartiu el post.\n- Expliqueu-nos el que us agradaria que sublimessim a la vostra tassa si sou el guanyador/a.\nNomés participareu en el sorteig si seguiu tots els passos que us hem detallat. El sorteig tindrà lloc a les nostres oficines el proper dia 23 d'octubre de 2015. Publicarem el nom del guanyador, que ens haurà d'enviar un e-mail a idees@idees.cat amb les seves dades i la imatge que vulgui sublimar, abans del dia 30 d’octubre de 2015. Si no és així, tornarem a fer el sorteig.\nSi ens doneu permís, penjarem la foto que ens envieu de la vostra tassa a les xarxes socials.\nMolta sort a tothom i a compartir!\nPosted in publicitat, sorteig, tassa. Tags: publicitat, samarreta tècnica, sublimació, tassa on 06/10/2015 by idees.cat.\n« No totes les bosses són iguals Aids World Cycling 2016 -12 HORES PEDALANT CONTRA LA SIDA – Una experiencia solidària única »\n(c) Idees, publicitat a través de l'objecte, S.L.U. • -->


Actualització de mesures i recomanacions per al maneig de la COVID-19 en els serveis de centre de dia per agent gran - Associació Acad | Et defensem i et representem\nActualització de mesures i recomanacions per al maneig de la COVID-19 en els serveis de centre de dia per agent gran\nFem difusió de l’actualització de les mesures i recomanacions per al maneig de la COVID 19 en centres de dia de gent gran i en centres i serveis d’atenció diürna per a persones amb discapacitat.\nCom a resum de les novetats que trobareu marcades en verd comentar-vos el següent:\nMesures i recomanacions a centres de dia de gent gran:\nCanvis en la gestió de casos segons els criteris establerts per epidemiologia. Es manté que els contactes estrets en el cas de centres de dia de gent gran correctament vacunats no podran assistir al centre de dia fins passats els catorze dies\nLes unitats de convivència es recomanen i poden ser d’entre 15-20 persones.\nS’especifica que als centres de dia integrats en una residència, es podran constituir unitats de convivència-grups estables amb persones usuàries del centre residencial i del centre de dia, que seran ateses per professionals exclusius que conformaran el grup estable. En aquest supòsit, aquest grup s’haurà de mantenir per totes les activitats grupals que s’organitzin en el centre (inclou el menjador entre aquestes).\nEls cribratges a professionals s’adeqüen als que es fan als centres residencials i en aquest cas els de centre de dia integrats i no integrats segueixen la mateixa pauta.\nMesures i recomanacions a centres i serveis d’atenció diürna:\nCanvis en la gestió de casos segons els criteris establerts per epidemiologia. Es modifica que en els contactes estrets, les persones usuàries correctament vacunades o que han passat la malaltia en els darrers 6 mesos contacte estret no han de fer quarantena, però han de fer vigilància de símptomes durant 14 dies i realitzar la prova PCR en els terminis que s’estableixen. Es recomana el transport privat o el transport col·lectiu amb la distància de seguretat i amb les finestres obertes.\nS’especifica que als centres integrats en una residència, es podran constituir unitats de convivència-grups estables amb persones usuàries del centre residencial i del centre de dia, que seran ateses per professionals exclusius que conformaran el grup estable. En aquest supòsit, aquest grup s’haurà de mantenir per totes les activitats grupals que s’organitzin en el centre (inclou el menjador entre aquestes).\nPel que fa al cribratge de professionals, en el cas dels centres i serveis integrats són els mateixos que s’estableixen a les residències, i en el cas de centres de dia no integrats no es realitzen cribratges i es mantenen les mesures que estaven ja anteriorment.\n« ACAD presenta Recurs de Cassació davant la sentència desestimatòria del TSJC referent a la constitució de la mesa negociadora del conveni col·lectiu.\nEncara ets a temps de fer servir el teu CRÈDIT FORMATIU 2021 »


El Museu de la Vida Rural ajorna el festival FES a causa de l'evolució negativa de la pandèmia\nLes noves dates seran els dies 2 i 3 d'octubre de 2020\nRedacció dijous, 27 d’agost 2020 - 11:08h\nEl Museu de la Vida Rural de l'Espluga de Francolí i la Fundació Carulla ajornen el Festival d’Educació per la Sostenibilitat un mes. En lloc de celebrar-se del 3 al 5 de setembre com estava previst en un inici, la segona edició del FES es posposarà als dies 2 i 3 d’octubre d’aquest mateix any 2020. La decisió ha estat presa després de conèixer el passat dilluns l’evolució negativa de la Covid-19 a Catalunya i al Camp de Tarragona i amb la voluntat de seguir les recomanacions del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya de reduir el contacte social i les reunions de més de 10 persones.\nEl FES no s’anul·la, s’ajorna. La voluntat del Museu de la Vida Rural i de la Fundació Carulla és mantenir el format presencial del festival el primer cap de setmana d’octubre, amb el mateix programa d’actes que s’havia dissenyat. En cas que a l’octubre tampoc fos possible la modalitat presencial a causa de l’emergència sanitària, el museu i la fundació es comprometen a consensuar amb tots els participants un nou format.\nLes dues institucions organitzadores treballen per garantir la cita amb totes les precaucions i les mesures de seguretat adequades a la nova realitat causada per la Covid-19. Ho fan amb la ferma convicció del paper de la cultura com a element transformador i guaridor en un context d’emergència com l’actual. Aquest compromís s’ha materialitzat des de la reobertura del MVR després del confinament amb una estricta gestió d’aforaments i control del volum de públics a les sales, recorreguts i activitats del museu que ha seguit el seu funcionament adaptant-se a la nova normativa.\nEl FES és un espai d’inspiració, de coneixença i de trobada de projectes i propostes relacionades amb l’educació cultural per la sostenibilitat, una iniciativa que segueix la línia de treball del marc estratègic del MVR aprovat el 2018. El festival pretén ser un lloc on teixir aliances entre la comunitat educativa i del lleure amb els professionals de les arts. Aquesta segona edició que tindrà lloc els pròxims dies 2 i 3 d’octubre se centrarà en la construcció de la resiliència individual i col·lectiva davant l’emergència permanent.\nMuseu de la Vida Rural L'Espluga de Francolí festivals agenda Coronavirus


Turisme a Sant Sadurní d'Anoia - 4 de març de 2020\nEl tast del mes al CIC Fassina\nCava Naveran Perles d'Or 100% xarel·lo 2016\nAprofita per tastar aquest monovarietal procedent de la vinya “Del Mel” de Naveran, agradable, ple en boca, untuós, i que combina a la perfecció amb la llonganissa artesana de Cal Miqueló. Tast inclòs amb la visita al Centre d'Interpretació del Cava.\nConeix la història del cava i tasta vins d'edicions limitades\nNova visita combinada amb preu reduït\nAra pots descobrir els inicis de la cultura del cava al Centre d'Interpretació del Cava i combinar la visita amb el nou espai dels vins a doll de Cal Feru, on es poden degustar diferents vins d'edicions limitades directament de la tina. I tot per només 8 €.\nNova sala de tast i obrador de cacaus aromàtics\nPots tocar, olorar, tastar i elaborar la teva pròpia xocolata a l'estil Maia, amb cacau, sucre, canyella i fins i tot xili! La nova activitat 'Cacaus aromàtics, un viatge als orígens' de Simón Coll Xocolaters és una autèntica temptació. Nosaltres ja hi hem caigut!\nTot passejant per Sant Sadurní coneixeràs les joies arquitectòniques que la indústria del cava ha anat deixant a les seves diferents èpoques i les històries que s'hi amaguen.\nData: 15 de març de 2020 - 11:00h\nLloc: Punt de trobada a la pl. del Pont Romà\nCalçotada popular i bingo musical\nFoc per coure els calçots i les butifarres, acompanyats de la salsa, el bingo, la música i el riure, configuraran el menú d'aquesta trobada popular.\nData: 15 de març de 2020 - 14:00h\nOrganitza: Casal Popular "El Carràs"\n9a Nit Empresarial\nEn el marc de la quarta Setmana del Comerç tindrà lloc la 9a Nit Empresarial, la trobada anual per a totes les empreses del municipi amb l'objectiu de crear sinergies entre diferents sectors i reconèixer l'esforç i la feina ben feta de les empreses d'àmbit local.\nData: 27 de març de 2020 - 20:30h\nLloc: Hotel Fonda Neus\nSant Sadurní al B-Travel\nJunt amb l'Oficina de Promoció Turística de la Diputació de Barcelona i de Penedès Turisme.\nDel 27 al 29 de març, al palau 8 del recinte de Montjuïc, Sant Sadurní promocionarà la seva oferta turística a tots els visitants de la nova edició del Saló de Turisme de Barcelona, que l'any passat va rebre més de 30.000 persones.\nCanigó, amb Lluís Soler\nFassina't, teatre al celler del CIC Fassina\nUn viatge a l'univers de la Renaixença amb el text de l'il·lustre poeta català Jacint Verdaguer. Lluís Soler despullarà les paraules de l'autor per oferir la virtuositat de la seva prosòdia al públic sadurninenc.


Club Cames Ajudeu-me: XVI MITJA MARATÓ DE GIRONA i XIV CURSA POPULAR DE GIRONA\nXVI MITJA MARATÓ DE GIRONA i XIV CURSA POPULAR DE GIRONA\nEl proper diumenge a Girona es correran dues curses força populars a la nostra província, la mitja i la cursa popular, de 9'140 quilòmetres.\nLa sortida es farà a les 9:30 del matí al davant del centre Girocentre, "Hipercor", i per davant 21'097 quilòmetres per la mitja. La cursa popular tindrà la sortida cinc minuts després de la sortida de la mitja.\nLes inscripcions per internet es podran fer fins demà dijous 6 de maig a les 13:00 i es poden fer a www.girona.cat/esports o www.championchip.cat/lliga2010. El preu per la inscripció de la mitja és de 16,-€ sense xip groc i de 14,-€ amb xip groc propi. Hi ha de regal samarreta tècnica i obsequi, sense especificar. Per la cursa popular la inscripció és gratuita.\nEl recorregut, els que la vau fer l'any passat és el mateix i pels que no i us animeu, és força planer, excepte un parell de quilòmetres que passen per la zona de Montilivi. Hi haurà habituallaments cada 5 quilòmetres. Ens veiem diumenge.\nPublicat per clubcamesajudeume a 21:57:00\nJosep 5 de maig de 2010 a les 22:21\nOstres!!! Acabo de veure que avui fa un any vam escriure el primer texte al blog. Bé demà faré un escrit per recordar-ho, ara ja és massa tard.\nJosep 6 de maig de 2010 a les 11:31\nInscrit a la mitja de Girona, ens veiem diumenge, si algú hi va...


Un llibre per recordar un amic que no vam poder acomiadar, un intel·lectual de referència.\nNoticíes i ressenyes\nRecull dels últims dos anys de col·laboració d’Arnau Puig al suplement Cultura del diari El Punt Avui, on va publicar durant els darrers anys de la seva vida. Hi trobem una triple mirada sobre la realitat a través del filtre periodístic: sempre des del motor de la cultura i l’art, i amb el combustible de la filosofia. L’autor s’interroga sobre els equívocs del present i deixa la lectura oberta a moltes reflexions de pes. El llegat d’Arnau Puig a la cultura catalana és colossal, i aquí en tenim una petita mostra que serveix per retre-li homenatge.\n«Hi ha déus –o deus– amagats; hi ha voluntats que no es dobleguen.»\nPròleg i selecció de David Castillo.\npròleg i selecció de David Castillo\nEn estoc 10000 Elements\nArnau Puig va ser un dels crítics d’art més importants del segle XX català, membre fundador de Dau al 7, autor prolífic de Comanegra, Premi Nacional de Cultura l'any 2012 i mort l’any 2020 en la primera onada de la pandèmia de coronavirus.\nAmb Comanegra també ha publicat De una filosofía de la itinerancia, Carta oberta als joves de Catalunya i a tots aquells que la vulguin llegir, Pensar la imatge. Homenatge a Arnau Puig, La filosofia de la immediatesa i Brossa: escamotejador i burleta.\nDavid Castillo i Buïls (Barcelona, 1961). Poeta, escriptor, i crític literari català. Dirigeix el suplement Cultura del diari El Punt Avui.\nTenies raó, Arnau Puig: només es pot anar endavant — El Temps de les Arts, 27/03/2020\nSempre endavant, Arnau! — El Punt Avui, 27/03/2020\nEn record d'Arnau Puig, llavor que rebenta una pedra — ARA, 26/03/2020\n200 años de ilustración de...\n999. Les primeres dones...\nA ding in Japan


On és el públic? Públics ‘in situ’ i públics ‘on line’ | Interacció\nInici Apunts On és el públic? Públics ‘in situ’ i públics ‘on line’\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 15/01/2018 - 11:04 | Última modificació: 15/01/2018 - 15:22\nEl número 134 de Culture et Recherche (hivern 2016-17) posa sobre la taula l’ús que es pot fer de les eines digitals en relació als públics i els equipaments culturals i patrimonials, posant el focus en els àmbits següents.\nDes dels mitjans digital: s’analitza quins mitjans i amb quins objectius es poden utilitzar. S’exploren les possibilitats de la desmaterialització i digitalització d’arxius, i l’activació i cooperació de comunitats a través d’eines digitals, etc.\nQuins públics i amb quina finalitat. Anàlisi de les pràctiques en línia dels públics de patrimoni.\nRecull d’experiències. Entre les que destaca l’Estudi de relació dels públics del museu del Louvre amb el món digital, els arxius col·laboratius de la Vendée amb el Laboratori dels internautes, o els MOOC com el de Versailles sobre Lluís XIV.\nA la portada, hi veiem una espectadora amb els auriculars que són bandera de les peces del director català, Roger Bernat. A les seves obres de teatre el públic participa, i és activat gràcies a les narracions a través dels auriculars que a partir d’un relat, dirigeix i promou l’acció del públic, convertit en actor. És aquesta unió simbòlica del mateix espectador entre l’espai físic, entre el llatí ‘in situ’ i l’anglès ‘on line’, entre la tradició clàssica i l’actualitat digital.\nAvui, no hi ha un sol públic, i els públics globals són la suma dels públics físics i digitals. Trobem com a exemple aquest estudi del Louvre, segons el qual, de la suma de públics que suposaria el 100%, només és un 4,4% únicament físic. Mentre que la majoria, pràcticament el 70%, visita el Louvre físicament però també virtualment (des del web, Xarxes socials, apps, etc.)\nEl que ens aporta aquest número de Culture et Recherche, és un ampli mostrari d’estudis i projectes que vinculen els públics i les opcions digitals, ja que com veiem en el cas del Louvre, avui dia no hi ha pràcticament públic ‘in situ’, sense un públic digital.\nPDF Culture et Recherche 134, Les publics in situ et en ligne\nHTLM Culture et Recherche 134, Les publics in situ et en ligne\nFrança, cultura digital, bretxa digital, digitalització, creació de públic, tecnologia\nPràctiques culturals i públics, Patrimoni cultural, Creativitat, innovació i Tics, Cultura i Ciència


DUIR Projectes i Seguiment d'Obres\nInicio Duir.net >> Productes >> Projectes i Seguiment d'Obres\nEl mòdul de projectes i seguiment d'obres permet de controlar, des del seu començament, la rendibilitat de cada actuació amb els clients, partint d'uns marges teòrics.\nEl control d'acceptació i imputació de costs anirà convertint automàticament aquests marges teòrics enmarges reals; d'aquesta forma es pot saber,en temps real, el benefici o desviació sobre [els marges teòrics que s'està aconseguint a cada projecte.\nLa gestió de projectes enllaça directament i a tempsb real amb els mòduls de vendes i compres, podent associar a cada projecte, en qualsevol moment, documents d'aquests mòduls.\nL'enllaç amb l'ofimàtica de l'empresapermet d'associar a cada document intern qualsevol tipus de document dels principals programes d'ofimàtica del mercat, com Word o Excel, i plans o instruccions en format digitalitzat Jpeg, Gif, Tiff, etc.\nEl mapa del projecte El mapa del projecte permet de definir el format de sortida dels documents, dividits en capítols i subcapítols. A cada apartat anterior es poden incorporar directament comandes de vendes,pressuposts independents, ofertes de proveïdors, comandes de compres, etc. En aquest punt es poden copiar estructures preestablertes d'altres projectes, com ara formats estàndards del projecte actiu.\nL'anàlisi financera permet d'identificar desviacions sobre els marges teòrics i actuar en conseqüència.\nL'anàlisi de realitzaciódel projecte permet de saber la situació actualitzada dels lliuraments i l'estat real de cada partida del projecte.\nLa comparativa realització/finançament aporta informació sobre el finançament del projecte. Realitza una comparativa entre lliuraments realitzades i facturació acumulada; d'aquesta manera, és possible saber qui finança l'operació, si el client o l'empresa, i en el cas que sigui aquesta, la quantia del finançament propi.\nAcceptació de pressuposts\nAquests processos són capaços de convertir pressuposts actius en comandes confirmades pel client i, al mateix temps, són capaços de generar de forma automàtica les comandes de compres als proveïdors de la mercaderia necessària per a la seva realització.\nLes comandes de compresLes comandes de compres funcionen sota el criteri de càlcul de necessitats de magatzem; no es comprarà allò que es tingui en existències, i s'utilitzarà sempre la comanda òptima, independentment de la quantitat exacta que sigui necessària per [al pressupost en tràmit (veureCàlcul de necessitats, al mòdul de Magatzem i control d'estocs).\nIntroducció i control dels treballs realitzats pel personal intern o subcontractat en relació amb el projecte. Càlcul d'hores estimades i reals, per operari i projecte.\nAvenços. Permet de gestionar cobraments anticipats de clients, generant la comptabilització corresponent en cada cas.\nFactures. Genera la factura automàtica i la seva comptabilització, tant al mòdul de comptabilitat, com al de cartera d'efectes al cobrament.\nLlistat de certificacions\nAjornament de factures en concepte de seguretatPermet un ajornament percentual de cada factura per al seu cobrament diferit, en concepte d'assegurança d'obra.


‘Crònica’ del 2.05.2022 – Vilassar Ràdio\n‘Crònica’ del 2.05.2022\nJa són obertes les inscripcions per a un Juliol Jove que, enguany, ve farcit de propostes tant lúdiques com esportives. Les pots complimentar a través de l’app gratuïta de Vilassar de Mar. Així doncs, tallers i activitats tant gratuïtes com de preu reduït proposades des de la Regidoria de Joventut. I la proposta arrenca per la porta gran. El 3 de juliol, sortida a Port Aventura per només 30 euros. L’autocar té 50 places disponibles. Repassem totes les activitats previstes\nLa Policia ha identificat dues joves per cometre una estafa\nLa Policia Local de Vilassar de Mar va identificar, ahir al matí, dues dones joves que es feien passar per una associació inexistent de sordmudes. Els fets van passar sobre les 11 del matí, al carrer de Narcís Monturiol\n26ena. Trobada de puntaires\nDiumenge 5 de juny se celebrarà la 26ena trobada de puntaires, a la plaça de l’Ajuntament, de dos quarts de 10 a 2 de la tarda. El certamen inclou una exposició dels treballs de les puntaires que es podrà veure a la Sala de Sessions del nostre consistori\nEls alumnes de 4art. d’ESO del Pere Ribot organitzen campanya de donació de sang el 7 de juny\nEls alumnes de quart d’ESO de l’institut Pere Ribot organitzen, en coordinació amb el Banc de Sang i Teixits de Catalunya, una campanya de recollida de donacions de sang el proper dimarts en horari de matí i tarda. La fan en el marc del treball transversal del Servei Comunitari, l’assignatura de Biologia i està entroncada amb el treball de salut que es fa des de l’institut\nEl Maresme supera els 140.000 llocs de treball\nBones notícies econòmiques pel que fa a la nostra comarca. El Maresme es recupera i ja supera els 140.000 llocs de treball, la segona xifra més alta des de 2008 que va ser, recordem-ho, quan va començar la crisi econòmica. En relació a l’any passat, doncs, els llocs de treball han augmentat en poc més del 4%\nNotícia anterior‘Crònica’ de l’1-06-2022\nSegüent notícia‘Crònica’ del 03-05-2022


Nou canals de la TDT deixen d'emetre perquè la seva concessió va ser errònia\nEl Suprem va dictaminar que la seva concessió pública va ser errònia\nRedacció 05/05/2014 - 17.38 Actualitzat 06/05/2014 - 11.09\nAquest gest permetrà ara triar entre menys possibilitats.\nNou canals de la TDT han deixat d'emetre la mitjanit d'aquest dimarts perquè la seva concessió pública va ser errònia.\nEls canals en qüestió són Xplora, Nitro i La Sexta 3, pertanyents al grup Atresmedia; La Siete i Nueve, del grup Mediaset; dos canals de Net TV i dos de Veo. El seu tancament afectarà un 6,7 % de l'audiència.\nPer acomiadar-se de l'audiència, alguns canals van oferir una programació especialment pensada per a l'ocasió. Així, per exemple, La Sexta 3, un canal dedicat íntegrament a pel·lícules, va emetre el film "Cinema Paradiso".\nLes afectades es busquen plataformes alternatives\nPer la seva banda, les televisions afectades es mostren indignades amb l'actual situació perquè consideren que van complir totes les obligacions que els havien imposat durant la transició a la TDT, i que va ser l'administració l'única que va incórrer en errors.\nMalgrat que a partir de les dotze de la nit el senyal ha deixat de ser funcional, els canals canviaran de plataforma d'emissió per continuar oferint la seva programació.\nXplora oferirà els seus continguts en "streaming" 14 hores al dia a a través d'un canal gratuït a internet -www.xploratv.com. Alguns dels seus programes com "Mayday", "Pesadilla en su tinta", "Buscadores de fantasma" i "Embargos a lo bestia", entre d'altes, s'acabaran reubicant a Neox, un canal que també pertany a Atresmedia.\nEl programa de la Nitro "El Chiringuito de Jugones" es traslladarà al "late night" de La Sexta, i "Frontón", el programa que dedicaven al joc de la pilota basca, continuarà els diumenges a La Sexta.\n8 canals més amenaçats\nHi ha un altre procés judicial en marxa que podria desembocar ben aviat en l'ordre de tancament de 8 canals més: FdF, Divinity, Energy, Boing, Nova, Neox, un que hauria de ser Discovery Max o 13 TV, i un que podria ser Disney o Paramount Chanel.\nL'apagada digital és conseqüència d'una sentència del Tribunal Suprem que considera que la concessió d'aquests canals, ara fa 4 anys, es va fer sense concurs públic malgrat que el Consell de Ministres, prèviament, havia aprovat l'assignació de nou canals nous que s'havien de repartir els diferents grups multimèdia. L'empresa de telecomunicacions Infraestructuras y Gestión 2002 va portar el cas als tribunals, que finalment li van donar la raó.


Soperton - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n32° 22′ 34″ N, 82° 35′ 34″ O / 32.3761°N,82.5928°O / 32.3761; -82.5928\nComtat Treutlen County\nSoperton és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia una població de 2.824 habitants.\nSegons el cens del 2000, Soperton tenia 2.824 habitants, 1.096 habitatges, i 737 famílies. La densitat de població era de 336,5 habitants per km².\nDels 1.096 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36,4% hi vivien parelles casades, en un 26,4% dones solteres, i en un 32,7% no eren unitats familiars. En el 29,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 15,4% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 73,8 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 20.471 $ i la renda mediana per família de 26.042 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.643 $ mentre que les dones 18.646 $. La renda per capita de la població era de 12.367 $. Entorn del 29,3% de les famílies i el 31,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nAiley (21 km)\nGlenwood (23 km)\nHiggston (21 km)\nMount Vernon (22 km)\nTarrytown (7 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Soperton\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Soperton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Soperton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Soperton&oldid=21871611»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2019 a les 06:35.


Almurrio archivos - Valida\nNecessites un elevador de curt recorregut a Almurrio? Llavors vols veure aquesta instal·lació feta en una casa particular. Els elevadors estan suposant un canvi radicar per a les persones amb problemes de mobilitat.\nAquestes solucions de salvaescales s'han convertit en una forma molt pràctica per trencar amb les barreres arquitectòniques. Són molt pràctiques i segures ja que compleixen amb totes les normatives europees requerides.\nEls elevadors de curt recorregut són perfectes per a persones en cadira de rodes. Són una solució ideal en comunitats de veïns, restaurants, locals o espais públics. A més, per a cases particulars amb diverses plantes, suposen una forma molt eficient per millorar l'accessibilitat.\nA diferència dels ascensors, els elevadors no suposen tantes obres, ja que solen necessitar un fossat de pocs centímetres. Tampoc necessiten manteniment obligatori, així que són molt econòmics de mantenir. Per decidir entre un ascensor i un elevador, has de parar atenció al desnivell que s'han de salvar, ja que els elevador tenen un recorregut màxim de 4 metres.\nELEVADOR DE CURT RECORREGUT A ACASA PARTICULAR DE ALMURRIO, ÀVILA\nEn aquesta casa s'han decidit per instal·lar l'elevador de curt recorregut SUBEO. Aquest model és ideal per salvar distàncies de fins a 1,8 metres. A més, es pot instal·lar tant en interior com en exterior.\nSUBEO s'instal·la molt ràpidament ja que només necessita un fossat de 7,5cm o, si es prefereix, es pot fer una rampa per evitar fer el fossat. Les dimensions de la cabina són 1.250 x 830mm.\nLes portes són automàtiques i panoràmiques de manera que influeix en què tingui un disseny bonic capaç d'encaixar a tot arreu. Té botoneres sense fils per poder demanar que la plataforma es desplaci al pis desitjat. Una vegada col·locat a l'interior de l'elevador, la persona només ha de prémer un dels botons que indica la direcció on vol anar.\nÉs un sistema fàcil i intuïtiu d'utilitzar, pràcticament igual a un ascensor. A més, porta una clau de seguretat perquè només ho utilitzin les persones que hi tinguin accés. Pot fer fins a dues parades en el seu recorregut.\nNecessites un pressupost per SUBEO? Crida'ns i t'en farem un a mida i gratuït.


'És que jo no votaria'\nOpinió // 25/05/2016 - 17:06h\nAixò és el que va respondre un noi a un amic seu quan li va preguntar «a qui votaràs?», a l’autobús de tornada a Mataró. Eren davant meu i vaig pensar que no és un cas únic: igual com aquest noi, més d’un 10% de joves, el percentatge més elevat per grups d’edat, no votaria a les properes eleccions, segons dades de l’últim baròmetre del CEO. Sembla una situació una mica preocupant i és ja de sobres sabut que el jovent, si bé pot tenir inquietuds polítiques, no les reconverteix en simpatia envers els partits. De fet, és la franja d’edat amb el percentatge més elevat que no sent simpatia per cap partit: més d’una cinquena part.\nAra bé, això d’entrada, perquè després el noi va seguir dient que «el que passa és que si no voto jo, els del PP sí que ho fan i guanyaran». Al final, semblava que sí que votaria. No sé la resta de joves, però almenys aquest no semblava completament indiferent, perquè reacciona per descontentament. Però, compte, ho fa a la contra d’algú. No em malentengueu: hi ha motius de sobres, i ben lícits, per voler fer fora el PP del govern, però no deixa de ser una actitud indolent, sense preocupació per la situació general ni ganes per plasmar amb un projecte les inquietuds polítiques pròpies.\nAixò m’ha fet preguntar, i voldria tenir ocasió de preguntar-ho a aquest noi: cal arribar a aquest punt perquè decideixis votar a qualsevol perquè no surti vencedor el PP? No és més positiu i constructiu fer fort un projecte polític alternatiu al PP, i no només votar en contra seu quan se n’està fart?\nLa campanya electoral, durant la qual de les eleccions anteriors un 17% d’electors va decidir el vot, es presta com a oportunitat clau dels partits progressistes no només per «vendre» el projecte propi, sinó també per fer pedagogia i mostrar als joves que la política és una cosa tan important que no n’hi ha prou a tenir clar a qui no s’ha de votar. I cal aprofitar, certament, que no són completament indiferents: ja vaig trobar estrany que ara, encara lluny de campanya electoral, aquests dos nois parlessin de política. Perquè si no s’aprofita, llavors sí que acabaran caient en la màxima indiferència.\nEn aquest sentit, l’efecte de despertar consciències que va produir el 15-M segueix cinc anys després, d’aquí que s’hagi pogut trencar el mapa polític espanyol. Però el 15-M també ha ensenyat al ciutadà corrent una cosa molt més important: que hem de deixar de lamentar-nos i no caure abatuts, que si volem que el seu llegat perduri hem de mostrar-nos actius i no passivament reactius.


ACV - Associació Catalana de Vènding - La junta visita Vending Florence\nLa junta visita Vending Florence\nEls passats 23 i 24 de setembre es va celebrar a Florència una nova trobada del sector. El president de l’ACV, Toni Romero, acompanyat d’en Francesc Company, Giussepe Cerea i Rafael Cubarsí van assistir-hi amb un especial interès en els canvis fiscals que estan afectant al sector de la distribució automàtica a Itàlia.\nEl proper 1 de gener de 2017 serà obligatòria la transmissió telemàtica i emmagatzematge de les recaptacions a Itàlia. En aquest sentit, el Ministeri d’Hisenda i Finances Italià ha treballat amb les associacions del sector per proporcionar solucions poc traumàtiques a les empreses de vènding que ja disposen, des de l’1 de juliol, d’un servei gratuït per a la correcta transmissió i emmagatzematge.\nPer fer més senzill el procés d’adaptació, durant el primer any es podrà fer servir el hardware actual i només serà necessari transmetre les dades telemàticament. A partir de 2018 serà obligatori que totes les màquines siguin capaces d’emmagatzemar i transmetre aquestes dades.\nAquesta és una notícia molt rellevant per al sector de la distribució automàtica a Itàlia, ja que la responsabilitat legal del manteniment i transmissió de les dades és sempre del subjecte passiu.\nTot i que aquesta normativa emana d'una directiva europea, a Catalunya encara no es treballa en aquesta direcció. Tot i amb això, l'ACV està en comunicació constant amb les autoritats tan estatals com autonòmiques.


Sis morts en cinc accidents de trànsit en un sol dia\nTres de les víctimes mortals es van registrar a l'Eix Transversal\nBalanç tràgic a la xarxa viària catalana en el primer dia del cap de setmana. Sis persones van morir ahir en cinc accidents en menys de 24 hores. Tres de les víctimes es van registrar a l'Eix Transversal.\nS.S. BARCELONA 11/03/2012 00:00\n260x366 El camió que va xocar amb un totterreny a l'Eix Transversal, a Rajadell. Dues persones van morir i una altra va quedar ferida greu. Hores després una altra persona moria en un altre accident a l'Eix. / ESTEFANIA ESCOLÀ / ACN El camió que va xocar amb un totterreny a l'Eix Transversal, a Rajadell. Dues persones van morir i una altra va quedar ferida greu. Hores després una altra persona moria en un altre accident a l'Eix. / ESTEFANIA ESCOLÀ / ACN\nSis persones van perdre la vida ahir en cinc accidents de trànsit registrats en menys de 20 hores, entre la matinada i un quart de vuit de la tarda. Un primer dia del cap de setmana que va deixar un balanç de sinistralitat més alt del que és habitual a la xarxa viària catalana.\nEls dos primers accidents es van produir dins de la ciutat de Barcelona, el primer a la Ronda Litoral poc abans de les tres de la matinada. Per causes que encara es desconeixen, un motorista va patir una caiguda mortal en aquesta via prop del Moll de la Fusta. Unes hores després, a les nou del matí, un cotxe va atropellar un vianant que travessava el carrer Balmes, per sobre de la Via Augusta. El transeünt, de 41 anys, va ser traslladat a l'Hospital Clínic, on va morir poc després. La resta dels sinistres es van registrar a carreteres interurbanes, com la GI-674, on a les 10.30 del matí va morir un veí de Vilablareix de 33 anys. L'home conduïa la seva moto quan va xocar contra una furgoneta. Les diverses dotacions de bombers, tres ambulàncies i un helicòpter medicalitzat que es van desplaçar fins al lloc del sinistre no van poder fer res per salvar-li la vida.\nDos accidents a l'Eix Transversal\nUn altre xoc, aquesta vegada entre un totterreny i un camió que traslladava planxes d'alumini, va deixar dues víctimes mortals més, a les 16.45 de la tarda a l'Eix Transversal, a l'altura de Rajadell (Bages). A causa de la col·lisió, en què s'hi va veure implicat un tercer vehicle, el totterreny va fer diverses voltes de campana i el camió va quedar bolcat al marge de la via.\nEls dos ocupants del totterreny, un home i una dona, van morir, i el conductor del camió va resultar ferit molt greu. També a l'Eix Transversal i a la comarca del Bages, una altra persona va morir poc després, i va elevar a tres les víctimes mortals en menys de tres hores en aquesta via. A l'altura de Manresa dos cotxes van xocar, un dels quals es va incendiar totalment. Una de les dues persones que hi viatjaven va morir i l'altra, com també l'ocupant de l'altre cotxe, va resultar ferida.


Els EUA ordenen la detenció del líder xiïta radical Muqtada al-Sadr\nL'Autoritat Provisional de la Coalició, que lideren els Estats Units, ha anunciat que existeix una ordre de detenció contra el líder xiïta Muqtada al-Sadr, per la seva presumpta relació amb l'assassinat d'un altre líder xiïta. En una roda de premsa a Bagdad, el portaveu de la coalició ha explicat que l'ordre de captura va ser emesa fa mesos. Els partidaris de Muqtada al-Sadr lideren des de dissabte passat violents enfrontaments en diverses ciutats iraquianes, en els quals han perdut la vida una seixantena de persones.\n05/04/2004 - 00.00 Actualitzat 06/04/2004 - 07.31\nEls Estats Units han ordenat la detenció del líder xiïta radical Muqtada al-Sadr, incitador de les violentes protestes dels últims dies a l'Iraq, que s'han saldat amb una seixantena de morts. El comandament militar nord-americà al país involucra Al-Sadr en l'assassinat, l'any passat, d'un altre líder xiïta, el moderat Abdul Majid al-Kohei, segons ha explicat el general Mark Klimt. Precisament, l'administrador civil de l'Iraq, Paul Bremer, ha qualificat Al-Sadr com un fora de la llei i li ha advertit que no tolerarà cap insurrecció. Un portaveu del líder xiïta ja ha deixat clar que Al-Sadr no serà mai capturat. Qui és Muqtada al-Sadr? No se sap amb certesa la seva edat, però Muqtada al-Sadr volta la trentena. És un líder jove, en una societat que considera l'edat com un element indispensable per a l'autoritat religiosa. Tot i això, pels seus defensors, el lideratge d'aquest home de cara rodona i barba curta i negra està per sobre de la seva joventut. És el més petit dels fills de Muhammad Sadiq Sadr, un respectat clergue xiïta assassinat el 99 pel govern de Saddam Hussein. La mateixa sort van córrer dos dels seus germans i el seu tiet, aquest últim a la dècada dels vuitanta. Amb la caiguda del govern baasista, Muqtada al-Sadr va emergir de la foscor i es va situar a la primera línia dins la comunitat xiïta. Els nord-americans el van descartar del govern transitori per la seva radicalitat i com a resposta va llançar una campanya en contra de l'ocupació. Fins i tot va amenaçar de crear un govern paral·lel, però això no va prosperar. En canvi, sí que va fructificar la creació del grup armat, l'exèrcit de Mehdi, amb milers de milicians al darrere. Representa l'inconformisme i l'oposició a la presència estrangera al país i ha aconseguit el suport dels joves xiïtes. S'ha enfrontat amb els xiïtes més moderats, amb els seguidors de l'"ayatollah" Ali Sistani i se l'ha assenyalat com el responsable de l'assassinat d'un altre clergue pròxim a la col·laboració. Fa només una setmana, les autoritats nord-americanes van prohibir el setmanari "Al-Hawza", del jove Al-Sadr, acusant-lo d'instigar la violència contra els Estats Units. Ell hi ha respost amb sermons incendiaris i amb una crida als seus seguidors a defensar l'honor de l'Iraq.\nRadicals xiïtes prenen el control de l'oficina del governador de Bàssora\nSet soldats dels EUA morts i 24 de ferits en enfrontaments amb rebels xiïtes a l'est de Bagdad\nUna revolta xiïta contra la brigada espanyola a l'Iraq causa una vintena de morts


Encuentra aquí información de Teories gramaticals i ensenyament de llengües; Maria Josep Cuenca Ordinyana para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nTeories gramaticals i ensenyament de llengües; Maria Josep Cuenca Ordinyana\nRessenya del llibre de Maria Josep Cuenca “Teories gramaticals i ensenyament de llengües”\nAutora: Maria Josep Cuenca Ordinyana\nTítol: Teories gramaticals i ensenyament de llengües\nNumero d'edició: 2º edició\nNúmero de les pàgines: 161 pàgines\nMaria Josep Cuenca Ordinyana és professora a la Universitat de València a l'actualitat i escriu molts llibres sobre sociolingüística. Alguns dels títols de les seues obres són: “Sintaxi fonamental”, “Sintaxi catalana”, “Comentario de textos: mecanismos referenciales”, “El valencià és una llengua diferent?”, etc.\nEl més important per a l'autora d'aquest llibre és recordar que és fonamental una bona formació de lingüística teòrica com a professionals de l'ensenyament ja que aquest aprenentatge ens pot donar sensibilitat i habilitat didàctica per a tindre l'èxit desitjat d'una teoria gramatical.\nÉs per tot això que aquesta obra estiga dirigida a tot tipus de professors, mestres o docents que vulguin ampliar el seu coneixement i més concretament a professors interessats en l'ensenyament de llengües.\nAquest llibre pretén mostrar-nos de manera fàcil i breu la història de la lingüística i més concretament de la lingüística aplicada. Es pot considerar també un manual d'ensenyament. L'objectiu més important de l'obra és explicar les diferents tipus de teories gramaticals de la història de la lingüística i en específic la relació d'aquestes amb l'ensenyament de llengües i la seua influència en l'ensenyament de llengües estrangeres. Igualment important és com objectiu l'aportació de la lingüística a l'ensenyament de llengües.\nResum objectiu del contingut.\nAquesta obra crida l'atenció perquè es troba molt bé estructurada (introducció, capítols, conclusions, bibliografia bàsica comentada, bibliografia i índex temàtic) amb molt bones explicacions de cadascú dels punts que anem a trobar a continuació, per això crec que és molt important descriure un poc algunes de les parts:\nAl final de cada capítol podem trobar un itinerari bibliogràfic on l'autora parla dels llibres que pensa que són importants per aprofundir més en el tema tractat a cadascú d'ells. També té petites ressenyes dels llibres aconsellats.\nTambé podem dir com curiositat la manera en què tracta els temes aquesta autora, ja que quasi tots els capítols comencen amb títols bastant informals. Alguns d'ells són: “El legislador, el joglar i l'endevinador” (pàg. 16), “Ara es veu, ara no es veu” (pàg. 21), “Ja l'has passada, la gramàtica tradicional? No, jo no he passat ni el xarampió” (pàg. 30), “Una llança (però només una) a favor de la gramàtica tradicional” (pàg. 39), “Busqui, compari i si troba alguna cosa millor, compri-la!” (pàg. 54), “Gat estructural per llebre comunicativa?” (pàg. 65).\nA cada capítol tracta un tema diferent que desenvolupa de diverses maneres. A vegades va des d'alguna cosa en concret a una altra més general i altres vegades fa a l'inrevés, del general a l'específic.\nAl final del llibre trobem un índex temàtic amb els termes més importants apareguts al llarg de l'exposició, els quals, en ser esmentats per primera vegada, es maquen al text en negreta.\nL'autora tracta de diferenciar sempre que és possible entre L1 i L2.\nAra farem un petit resum dels continguts dels sis capítols que hi ha a l'obra:\nEl primer capítol és una introducció general als problemes i als conceptes bàsics de la qüestió (relació lingüística-ensenyament, tipus de gramàtica, models gramaticals).\nComença parlant del “divorci entre la lingüística i l'ensenyament de les llegües”, cosa no molt lògica ja que són camps afins. És necessari la seua unió per a un bon aprofitament. A més podem veure com diferencia lingüística de lingüística aplicada i la relació d'aquestes amb l'aprenentatge de llengües. Després fa un breu repàs per les quatre etapes de la història parlant de les relacions entre lingüística i ensenyament de llengües.\nDesprés l'autora ens explica les definicions de la gramàtica normativa, descriptiva i predictiva a més de mostrar-nos els problemes que poden provocar. A aquest aparta l'anomena “El maremàgnum gramatical”. Després parla de les gramàtiques analítica, pedagògica i intuïtiva (aquesta última relacionada amb la competència lingüística) i d'aprenentatge (relacionat amb la interllengua) i la forma en què se relacionen entre tots.\nA més també parla de “l'adquisició lingüística” (aprenentatge lingüístic) i acaba el capítol desenvolupant els models gramaticals tradicional, estructural, generativista i textual i la seua repercussió en l'ensenyament de llengües.\nEl segon capítol exposa el tema de la gramàtica tradicional. L'escriptora fa una descripció d'aquest model i de les seues característiques més importants.\nDesprés l'autora se centra en la aplicació de la gramàtica tradicional a l'ensenyament de llengües que són coneguts com els models gramàtica-traducció i directe i natural. S'expliquen amb molt detalls les característiques i els problemes d'aquests models, que més tard l'autora tracta de trobar una llança (alguna cosa positiva) explicant les seues aportacions a l'ensenyament.\nEl tercer capítol parla de la lingüística estructural, altre model gramatical bàsic. Primer ens parla dels models gramaticals que s'inclouen sota la lingüística estructural i que tenen com origen el Curs de Lingüística General de Saussure.\nTambé explica el estructuralisme europeu i americà i l'enfocament conductista, a més de les aplicacions d'aquests en l'ensenyament de llengües. Podem veure totes les característiques dels models i el més significatiu d'aquests com per exemple els “drills” (exercicis estructurals de repetició), per què s'utilitzen i els tipus que hi ha.\nHi ha un apartat dedicat a l'anàlisi contrastiva, molt important en l'aplicació a l'ensenyament de llengües. Ací ens parla de la transferència negativa o interferència i la tendència del parlant a utilitzar les estructures de la pròpia llengua a la L2.\nDesprés tenim el mètode audio-lingual, on destaca l'ús de mitjans audio-visuals (pel·lícules, diapositives...) i el laboratori d'idiomes que motiven a l'estudiant i el fan més cridaner.\nEls dos últims apartats estan dedicats a les aportacions i innovacions de l'estructuralisme i els desavantatges a l'ensenyament de llengües.\nAl quart capítol parla del mètode que va nàixer als anys 50 a partir del estructuralisme: la gramàtica generativa, de caràcter científic, que intenta explicar el llenguatge com a capacitat humana, fent una gramàtica universal. A aquest capítol també ens explica la definició de competència lingüística segons la gramàtica generativa i el concepte d'enfocament cognitiu.\nDesprés hi ha un apartat on ens explica els components de la gramàtica generativa: el component lèxic, sintàctic, fonètic i semàntic (amb els seus subcomponents).\nLa teoria del innatisme de Chomsky també està present a aquest capítol. Aquesta teoria està d'acord amb els filòsofs què el llenguatge humà és una facultat innata. Per afirmar aquesta teoria l'escriptora tracta de cercar i exposar la informació dels fets que mostren la seua veracitat.\nCom als altres capítols, l'autora finalitza aquest altre amb les aportacions de la gramàtica generativa a l'ensenyament de llengües i amb els problemes e inconvenients que té el model.\nEl cinquè capítol manifesta el quart model gramatical bàsic, que és la lingüística textual, que conforma totes les aportacions que tenen com a punt comú la superació del límit oracional en l'anàlisi del llenguatge. Les característiques més importants a tots els corrents textuals són el “text”, que es considera una unitat amb valor semàntic i comunicatiu autònom. Després Bernárdez ens introdueix les tres característiques que ha de presentar un text: l'adequació, la coherència i la cohesió (conceptes vertebradors de la lingüística textual). Altre també fonamental és la competència comunicativa, terme encunyat pel sociolingüista Hymes a mitjan dels seixanta, ampliació del concepte de competència lingüística de Chomsky. Hymes diu que els éssers humans no som només ésser parlants, sinó que son éssers comunicatius. Més tard, als anys 80, Canale i Swain diuen que la competència comunicativa té quatre components: la competència gramatical, la sociolingüística, la discursiva y l'estratègica.\nL'apartat següent d'aquest capítol està dedicat a explicar totes les aportacions i repercussions d'aquest mètode. Van aparèixer molts més mètodes gràcies a la lingüística textual: el mètode funcional nocional, l'enfocament cognitiu i les tipologies textuals (textonomies).\nL'autora finalitza com a cada capítol amb les aportacions i problemes i inconvenients de l'enfocament cognitiu i de la lingüística aplicada textual.\nAl capítol sisè trobem les conclusions. Aquest capítol és molt breu, ja que només són dues pàgines, encara que suficients per a resumir les idees més importants dels capítols anteriors: el professor ha de ser “eclèctic”, ha de tenir en compte tots els models gramaticals. Per finalitzar, no podem jutjar o descartar teories sense conèixer-les i hem de familiaritzar-nos amb ells i aprendre a valorar-los.\nCrítica y valoració personal.\nCrec que aquesta obra de Maria Josep Cuenca és un bon manual de les teories gramaticals i d'ensenyament de llengües, ja que tria les parts més importants de forma selectiva i precisa i sap com explicar tots els conceptes de manera que els mestres i futurs mestres ho puguin entendre tot sense molt esforç i de forma massa amena.\nAmb aquest llibre el docent pot aprofundir en la lingüística generant nous coneixements que vertaderament són necessaris per a la nostra tasca com professors, que és un bon ensenyament (especialment dirigit al de llengües).\nÉs una obra molt senzilla i fàcil de entendre, sense conceptes complicats i amb moltes explicacions i exemples de cadascú dels termes. A més tampoc és necessari tindre un gran coneixement sobre lingüística per a comprendre l'obra, i per aquelles persones que sí sàpiguen del tema i vulguin tindre més informació també poden trobar-la gràcies a la bibliografia que disposa cada capítol del llibre.\nTambé hem observat els grans coneixements de l'autora sobre lingüística i teories gramaticals, ja que ha degut estudiar molt i informar-se àmpliament sobre el tema per a fer un llibre tan clar i concís com és aquest, amb moltes teories d'altres autors i tantes notes per aclarir conceptes i cites.\nCom conclusió m'agradaria afegir que aquesta obra m'ha paregut molt enriquidora i interessant com a futura mestra que sóc i crec que també és un llibre molt important com aportació a la lingüística en general.\nEnviado por: Leka\nLenguajeGramáticaResumen# SintaxiTeories gramaticals


ADN San Francisco - Centro Escolar San Francisco\nEl C.E. San Francisco és una escola concertada, en règim de coeducació, deslligada de qualsevol organització política, ideològica o social.\nTé una caràcter propi d’inspiració humanística i cristiana, profundament respectuós i obert a tothom, a qualsevol creença religiosa i/o manera de pensar, valorant la persona per damunt de tot, que pretén, fonamentalment, promoure el ple desenvolupament de la personalitat dels alumnes.\nFINS D’AQUESTS CENTRE\nc) L’educació en l’exercici de la tolerància i de la llibertat dins dels principis democràtics de convivència, així com la prevenció de conflictes i la resolució pacífica dels mateixos.\nd) L’educació en la responsabilitats individual i en el mèrit i esforç personal.\ne) La formació per la pau, el respecte als drets humans, la vida en comú, la cohesió social, la cooperació i la solidaritat entre els pobles així com l’adquisició de valors que propicien el respecte cap als éssers vius i el medi ambient, en particular al valor dels espais forestals i el desenvolupament sostenible.\nf) El desenvolupament de la capacitat dels alumnes per regular el seu propi aprenentatge, confiar en les seves aptituds i coneixements, així com per desenvolupar la creativitat, la iniciativa personal i l’esperit emprenedor.\ng) La formació en el respecte i reconeixement de la pluralitat lingüística i de la interculturalitat com un element enriquidor de la societat.\nh) L’adquisició d’hàbits intel·lectuals i tècniques de treball, de coneixements científics, tècnics, humanístics, històrics i artístics, així com el desenvolupament d’hàbits saludables, l’exercici físic i l’esport.\ni) La capacitació per l’exercici d’activitats professionals.\nj) La capacitació per la comunicació en la llengua castellana i catalana, i en una o més llengües estrangeres.\nk) La preparació per l’exercici de la ciutadania i per la participació activa en la vida econòmica, social i cultural, amb actitud crítica i responsable i amb capacitat d’adaptació a les situacions canviants de la societat del coneixement.\nAl C.E. San Franciscisco INSPIREM FUTURS!


Gestió amb influencers | Agència V3rtice Barcelona i Madrid\nInfluencers Ens encarreguem de buscar, contactar i tancar tot tipus d'accions amb influencers.\nEl nostre departament especialitzat en gestions amb influencers de buscar, contactar i tancar tot tipus d'accions amb influencers. A més, té com a punts a destacar l'elaboració de campanyes i accions com a espots, anuncis i catàlegs per a tot tipus d'empreses amb influencers que s'adaptin a cadascuna d'elles. La nostra gestió és a nivell local, regional i nacional amb orientació multitasca.\nEl punt fort del nostre departament de contacte amb influencers és l'organització i el treball personalitzat amb cadascuna de les accions i el contacte amb els influencers. Això permet que cada activitat sigui personalitzada i única.\nPer aconseguir-ho, seguim una metodologia de treball que ens permet executar les nostres idees amb un bon resultat:\nReunió i anàlisi prèvia: Abans que el departament de contacte amb influencers s'engegui, ens reunim amb el client per conèixer de primera mans les necessitats de la nostra funció en el desenvolupament de les accions amb els influencers. És a dir, tenir el màxim d'informació perquè el nostre servei amb influencers encaixi perfectament amb els valors de l'empresa.\nPlanificació estratègica: Una vegada tenim clar les necessitats definim els objectius i l'estratègia de comunicació a seguir per dur-los a terme. Aquests objectius permetran definir aspectes claus en l'estratègia amb els influencers: el missatge a comunicar (que dir i com dir-ho), quins mitjans i tècniques s'utilitzaran per comunicar, i quin calendari d'actuació seguir (timing).\nExecució: Engeguem la planificació elaborada en la fase anterior, que ens permeti complir els objectius marcats de forma eficaç i immediata. És a dir, executar les accions concretes amb els influencers.\nAvaluació: Una vegada hem finalitzat la nostra funció amb els influencers, avaluem cadascun dels detalls i elaborem un informe que l'hi facilitem dies posteriors al client. Normalment acordem una reunió per presentar-ho personalment i tenir un feedback directe i personal. Aquests documents ens aporten informació que permetrà millorar les futures accions.\nDins del nostre departament de contacte amb influencers, oferim els següents serveis:\nStands i Displays\nFormació de portaveus (mitjana coaching)\nGestió protocol esdeveniments\nRelació amb administració\nDemana un pressupost si estàs interessat en contactar amb influencers


ECOFEMINISME UN MÓN MÉS JUST I SOSTENIBLE\n• El 17 d'abril és el Dia Internacional de la Lluita Camperola. A Potries, des del 2016 commemorem aquesta data amb unes jornades de divulgació, formació, xerrades i col·loquis, tallers i activitats, on donar a conèixer i posar en comú experiències d'arreu del territori i, donar suport a totes les llauradores i llauradors que treballen la terra.\nAquest any, organitzem la V edició de les Jornades de Lluita Camperola. L'experiència ha posat en manifest que en els moments de crisi els drets de les dones i la igualtat s'han vist seriosament afectats. Per això, l'eixida d'aquesta crisi ha de fer-se des d'una mirada violeta, ecofeminista i amb perspectiva de gènere, sense permetre ni un pas enrere en el camí que portem recorregut cap a la igualtat.\nQuè és l'ecofeminisme i com pot transformar la nostra manera de viure i relacionar-nos? La proposta de posar la vida al centre, en què consisteix i quins canvis proposa del model actual? A través d'aquestes jornades, amb la programació de diverses activitats, coneixerem l'aposta de l'ecofeminisme, quina és la seua aportació teòrica i com a través de la responsabilitat social podem contribuir a construir un món més just, igualitari i sostenible. A més, analitzarem propostes, algunes que ja son realitat, i d’altres projectes de futur de València, Godella, Gandia i Potries.\nEmpoderar les llauradores i aconseguir una alimentació sostenible són alguns dels objectius a assolir, que es treballen des de l'àmbit municipal. Traçant una línia cap a un model agroecològic, entés com un moviment social, capaç de transformar la situació actual. Donant suport a iniciatives com les dels mercats de proximitat, assegurant així un consum de productes de la terra, ecològic i de qualitat. Construint entre totes un model de sobirania alimentària.


MORT DEL CREUER: ELS PARES DEL NEN CULPEN A ROYAL CARIBBEAN - BY THE WAY - VIATGES\nPrincipal By The Way - Viatges Els pares del nen que va caure d'un creuer culpen a Royal Caribbean\nAlan i Kimberly Wiegand, els pares de Chloe Wiegand, van parlar amb Savannah Guthrie a 'Today'. (NBC News/'Avui')\nEls pares d'un nen que va caure des d'una finestra oberta d'un creuer estan culpant públicament la línia de creuers per la mort de la seva filla.\nÒbviament, els culpem, va dir Kimberly Wiegand al programa Today de NBC News en una entrevista que es va emetre dilluns. Hi ha un milió de coses que es podrien haver fet per fer-ho més segur.\nLa seva filla, Chloe Wiegand, de 18 mesos, va morir el 7 de juliol després de caure de la coberta 11 del Freedom of the Seas de Royal Caribbean International al formigó de sota quan el vaixell va ser atracat a San Juan, Puerto Rico. La família de Granger, Indiana, estava en un creuer pel Carib amb els dos grups d'avis.\nL'advocat de la família va dir que l'avi de Chloe, identificat per les autoritats com Salvatore Anello, va col·locar el nen en una barana al costat del que pensava que era una finestra de vidre a una zona de jocs aquàtics per a nens. Però la finestra s'havia obert i la Chloe va caure per fora.\nEstava extremadament histèric, va dir Kimberly Wiegand, que es va referir a Anello com a Sam. El que ens ha dit repetidament és: 'Em creia que hi havia vidre'. Plorarà una vegada i una altra. En cap moment, mai, Sam ha posat mai en perill els nostres fills.\nDurant el segment de sis minuts, Kimberly Wiegand i el seu marit, Alan Wiegand, van descriure l'angoixa de descobrir com havia mort el seu fill, circumstàncies que va descriure com a insondables, i van preguntar per què hi havia una finestra oberta a una zona de jocs infantils tan alta. terra.\nSegons Kimberly Wiegand, els treballadors del vaixell van dir que la finestra estava oberta perquè la zona necessitava ventilació.\nA això li dic, feu-vos un fan, inventeu alguns altres mecanismes perquè els vostres convidats estiguin còmodes en lloc de crear un perill enorme per a la seguretat que li va costar la vida al nostre fill, va dir.\nL'advocat de la família, Michael Winkleman, va dir a Today que no dubta que la mort va ser accidental.\nPerò realment, la pregunta singular és: hi havia mesures de seguretat que podrien haver estat i haurien d'haver-hi hagut? Ell va dir. Si estiguessin al seu lloc, de nou, no hi hauria hagut cap tragèdia.\nOficial: la investigació de la mort de la noia inclou l'escrutini de la línia de creuers\nKimberly Wiegand va dir que creu que l'empresa de creuers ha de ser responsable davant els jutjats.\nAixò no pot passar a una altra família, va dir.\nUn portaveu de Royal Caribbean Cruises, l'empresa matriu amb seu a Miami propietària de Royal Caribbean International, va publicar la mateixa declaració a The Washington Post i NBC News.\nEstem profundament tristos per aquest incident i el nostre cor va amb la família, va dir el portaveu Owen Torres en un correu electrònic. Hem ajudat les autoritats de San Juan amb les seves consultes, i són les persones adequades per atendre més preguntes.\nSegons el programa Today, els funcionaris porto-riquenys van dir que la investigació estava en fases avançades i que no podien donar més informació.\nAquest mes, el secretari de seguretat pública de Puerto Rico, Elmer Román, va dir a Associated Press que els investigadors estaven explorant múltiples angles en el cas, inclosa la possibilitat de negligència per part de la companyia de creuers.\nEls agents assisteixen al funeral de la nena morta a la caiguda del creuer\nMilers de vacances cancel·lades després d'una fallada mecànica al vaixell de Norwegian Cruise Line


L'últim trau | Comunidad Valenciana\n17 nov. 2018 09:01\nCHARLES SHARP / FLICKR\nPasse molt de temps assegut al sofà. Ara llegint, ara escrivint, ara escoltant música o mirant la televisió. Isc a comprar el que necessite -o no- per llevar-me les ganes de menjar i de beure. De tant en tant -no massa- també xafe el carrer per acudir als compromisos socials o d'amistat. Tot açò ve a compte perquè tinc poc costum de caminar per caminar com diàriament fan molts i moltes a la meua edat. És a dir, abillar-se i anar-se'n a trescar uns quants kilòmetres. Potser hauria de fer el mateix, però la veritat és que em fa molta mandra i encara més en els mesos d'hivern que és quan millor s'està, embolicat en una manteta assegut al sofà, gràcies a Rajoy. I és clar, vulgues que no, els genolls se'n ressenten. Tanmateix, faig els meus exercicis per no anquilosar-me completament; entre altres coses m'alce a pixar, cuinar, agafar quelcom de la nevera, rentar la roba, estendre, fer dissabte o bé regar i cuidar les plantes.\nTinc un jardí urbà a la meua terrassa on des de fa anys cultive en testos de plàstic xinesos, una buguenvíl·lia que em fa unes esplèndides flors de color vermell encès; dos petits gesmilers que omplin de goig el meu olfacte durant gran part de l'any i unes quantes i variades plantes ornamentals que tinc escampades per allà i per l'interior de casa. Els gesmilers s'enreden entre ventalles de llistons de fusta, d'eixes que venen en els comerços de jardineria. Va ser en una de les ventalles que temps enrere, de cop i volta em va sobtar veure una llagosta ben crescudeta i alimentada que gairebé no es feia de notar.\nSi, ja sé que una cosa porta a l'altra i tindre una terrassa amb plantes comporta haver de fer lloc als bitxos i bitxets i, és per això que per algun racó hi fa niu un andragó a qui salude tots els estius quan, de repent, com si fos una sangantana, el veig passejar-se per alguna de les parets. Sé que els andragons fan la seua funció biològica, així que no el moleste i punt. Ara bé, no m'esperava tindre cap llogater més i no mai m'hagués pogut pensar a trobar-me un representant d'una de les plagues bíbliques entre les meues plantes més preades. Més, al bell mig d'un centre urbà que dista bastants centenars de metres del camp obert. De menut eixos centenars de metres no ho eren tant i com que estava familiaritzat amb tota mena de bitxos, no vaig sentir cap recança a agafar aquella llagosta imprevista. Així que, durant uns instants, de bell nou em vaig sentir un xiquet i veure que no havia perdut facultats en les meus arts de caçador de bitxos incruent. Acte seguit vaig treure mig cos pel damunt la barana de la terrassa i la vaig amollar com aquell que allibera un ocell.\nNo hauria passat una mesada quan estant podant el gesmiler -no s'ho creureu- em torne a trobar amb la fastigosa llagosta. Com era possible que aquell bitxo hagués tornat a la meua terrassa i just en el mateix lloc on el vaig enxampar la darrera vegada? Per culpa d'ell vaig haver de podar, i gairebé deixar sense una fulla, el gesmiler que tant m'estime. Tot d'una vaig sentir dins del meu interior com un arravatament assassí de llagostes que em va posseir. Gràcies, però, a la meua eclèctica formació en la qual també entren les influències budistes de la meua joventut i de les que queden fora les puces i les mosques, em vaig contenir i fins i tot, vaig sentir llàstima per aquell bitxo. Així que, una vegada més, el vaig atrapar i perquè no es repetira el seu viatge de tornada, el vaig introduir dins un flascó de vidre en espera que se m'acudira alguna solució pràctica per a tot dos. Mentre em preparava un desdejú monacal no deixava de fer ullades a la pobra llagosta que tractava d'enfilar-se per veure d'escapar del seu captiveri. Davant aquella escena, el sentiment de culpabilitat anava en augment i al cap de poca estona vaig haver d'acceptar que no tenia més remei que tornar la llagosta al seu element natural. Per a ser sincer, el dia era primaveral i totes les virtuts misericordioses reunides pel Caravaggio les vaig fer meues ja que malgrat tot, el proïsme vers aquell bitxo invertebrat i malèvol quan s'ajuntava amb els amics, em podia.\nEl vaig treure del flascó i amb tota la cura del món el vaig embolicar en paper d'alumini sostenint-lo a la mà mig tancada. Vaig eixir de casa disposat a trobar un lloc adient on poder alliberar-lo una vegada més. Junts vam travessar mitja ciutat fins arribar als afores on vaig fer l'acció caritativa del dia ja que, no només vaig alliberar la llagosta per segona vegada sinó que la vaig proveir d'una immensa catifa de gespa, herbes, arbres i plantes que de ben segur no s'acabaria i, d'una vegada per totes, deixaria en pau el meu gesmiler.\nAprofitant l'ocasió, vaig continuar el meu trajecte sense rumb amb el propòsit de fer uns quants kilòmetres pels afores de la ciutat. L'observació de tot el què m'eixia a l'encontre m'ajudava a meditar i durant més d'una hora i mitja vaig fer una bona caminada. Estava jubilat, cap ni ningú em feia frissar i ben mirat aquell exercici començava a agradar-me, així que, ves per on, fa un parell de setmanes que tinc eixa costum; com la d'estrènyer el cinturó. Però, hui, gràcies a la llagosta he hagut d'ajustar-me'l fent servir l'últim trau.\nVolver a la noticia 'L'últim trau'