L’àrea materno-infantil de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès estableix que les visites pediàtriques als nounats es facin dins de l’habitació - Notícies - CSAP\nL’àrea materno-infantil de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès estableix que les visites pediàtriques als nounats es facin dins de l’habitació\nAquesta iniciativa comporta un pas més per acreditar-se com a hospital IHAN\nL'àrea materno-infantil de l'Hospital Comarcal de l'Alt Penedès (HCAP) dóna un pas més cap a la seva humanització. A partir d'ara, les visites pediàtriques als nounats es realitzen dins de l'habitació, amb la presència dels pares.\nAquesta nova acció comporta un avenç en l'acreditació com a hospital IHAN (Iniciativa per a la Humanització de l'Assistència al Naixement i la Lactància), la qual garanteix un estàndard de qualitat en l'atenció al part i la lactància materna. L'Hospital Comarcal de l'Alt Penedès es troba en aquests moments en la primera fase per aconseguir aquesta certificació.\nDes de l'any 2012, l'HCAP treballa de forma continuada per oferir qualitat en l'atenció al part i la lactància materna.\nLa humanització es va iniciar amb la remodelació de les instal·lacions de sales de naixement, adequant-les per poder atendre parts naturals, proporcionant intimitat en sales àmplies amb lavabos i dutxes, llits articulats...evitant que la dona hagués de canviar d'espai.\nDurant aquests últims anys, s'han seguit incorporant accions que vetllen per establir bones pràctiques en l'atenció materno-infantil. Fa un any es va incorporar el contacte pell amb pell de la mare i el nadó en les cesàries, fet que ja es venia fent als parts naturals des de 2008, i fa uns mesos es va posar en marxa el circuit que convida a les parelles de les embarassades a entrar a quiròfan durant els parts per cesària programada.\nLa humanització també es posa en valor després del naixement del nadó, durant l'estada a l'habitació. L'HCAP compta amb habitacions individuals amb llum natural, com a les sales de naixement, amb canviadors de nadons a les mateixes habitacions i amb llit per l'acompanyant.\nFormació continuada dels nostres professionals\nUn dels elements més importants per oferir bones pràctiques en l'atenció materno-infantil és la formació continuada dels professionals, ja sigui en l'atenció i acompanyament al part natural, en l'ús de pilotes del part, miralls, moviments, aromateràpia, TENS, reflexologia, massatge i alletament matern, entre d'altres.\nLa Comissió de Lactància de l'Alt Penedès vetlla perquè hi hagi el recolzament necessari per a l'inici correcte i satisfactori de lactància materna, organitzant cursos de formació continuada, establint i actualitzant els protocols i resolent dubtes i consultes tant als professionals com a les mares de la zona, tant si opten per l'alimentació natural o artificial, complint amb els desitjos de la mare.\nDes de l'àrea materno-infantil de l'HCAP es posa en valor la individualització de cada cas, i es treballa per a què les dones embarassades tinguin un part únic i adequat a les seves expectatives. Per això, s'ofereix que cada dona elabori el seu Pla de Part, en el qual la dona explicarà a la llevadora, en una entrevista personalitzada, quines coses voldria fer o utilitzar durant el treball de part, com li agradaria prendre part en el naixement del seu nadó: si vol moure's, utilitzar les dutxes, pilotes, massatges..., perquè la seva vivència sigui el millor possible.\nÚltima modificació: 24/08/2021


13 juny 2021 18:23\nEls ajuntaments de l’illa de Mallorca podran reobrir a partir del proper dissabte els parcs infantils, que es varen tancar com a mesura de contenció de la Covid-19 coincidint amb l’inici del curs escolar. Els ajuntaments que obrin aquestes instal·lacions hauran de recuperar els protocols de neteja que tenien abans que es tancàssin i l’horari d’obertura serà entre les 7.00 i les 21.00 hores.\nLa presidenta del Govern, Francina Armengol, ha tractat les mesures aquest dimarts capvespre amb representants del Consell de Mallorca i batles i batlesses dels ajuntaments de l’illa, entre d’altres representants. La presidenta ha aprofitat la trobada per videoconferència per a oferir la col·laboració del Govern perquè les entitats locals s’impliquin en aquesta estratègia amb mesures pròpies.\n«Es tracta d’aprofitar millor els espais a l’aire lliure i al carrer i, al mateix temps, potenciar-hi activitats que fins ara es feien a interiors», els hi ha traslladat Armengol, remarcant per això que «s’ha de prioritzar l’ús d’espais a l’aire lliure per a realitzar-hi activitats i les administracions han de portar a terme les actuacions necessàries per promocionar i facilitar l’ús dels espais a l’aire lliure per part de la ciutadania».\n37 àrees recreatives obertes\nArmengol, que durant la reunió ha estat acompanyada per la investigadora Marga Frontera i pel director general de Cooperació Local, Francesc Miralles, també ha explicat que a partir del proper dissabte, dins la mateixa estratègia d’afavorir les activitats en els espais a l’aire lliure, el Govern tornarà a permetre l’accés a les àrees recreatives gestionades per l’IBANAT, un total de 37 repartides a 24 municipis de Mallorca, i l’ús de les seves infraestructures.


Un home patix un infart per córrer per a no perdre el bus en Port de Sagunt\nL'home s'ha desplomat a tan sols uns metres de la parada\ndijous, 3 d’octubre 2019 - 16:35h\nMoment de la reanimació | Twitter\nLa Policia Local de Port de Sagunt i diferents efectius sanitaris, han hagut de socórrer a un home d'avançada edat, en patir una parada cardíaca després de córrer per a no perdre l'autobús.\nL'incident ha tingut lloc en el passeig marítim d'esta localitat, situada en la comarca de Camp de Morvedre, en la província de València, tal com ha avançat el periòdic Levante.\nL'home s'ha desplomat a tan sols uns metres de la parada de l'autobús, i ha hagut de ser socorregut per alguns veïns que hi havia en la zona, i que han avisat ràpidament a la Policia Local, que comptava amb una patrulla en el barri en eixos moments.\nEls efectius han realitzat maniobres de reanimació a l'home durant prop de mitja hora, ja que no tenia pols. Finalment, fins al lloc dels fets s'ha desplaçat una ambulància de Suport Vital Bàsica, a més dels efectius del Servici Mèdic Urgent, que han continuat amb les maniobres de reanimació durant més temps.\nA pesar de què els agents disposaven d'equipament desfibril·lador, no s'ha recomanat el seu ús, per això no ha sigut fins a l'arribada del personal mèdic, que no han pogut fer ús d'un altre equip similar.\nL'home ha sigut traslladat a l'Hospital de Sagunt amb estat molt greu, i es desconeix el seu estat de salut actual.\nEls Yomus ataquen ultres de l'Ajax després de la derrota.\nDetinguda una mare per pegar als seus fills menuts i deixar-los marques en València.\n"Posposat el juí a un catequista que violà 2 menors en Castelló" "Mari Carmen, la dona que va decapitar el marit, repartia 'croquetes' als veïns"


Rafa Nadal acaba amb les aspiracions dels jugadors locals en imposar-se a Bernard Tomic\nEl de Manacor ja és a vuitens de final, on s'enfrontarà a Marin Cilic\nEl tenista mallorquí ha guanyat en tres sets (6-2, 7-5 i 6-3) l'últim jugador australià que quedava en el torneig\n2 min. Melbourne 22/01/2011 15:37\n651x366 Rafa Nadal celebra un punt en el partit davant Bernard Tomic. / GREG WOOD / AFP PHOTO Rafa Nadal celebra un punt en el partit davant Bernard Tomic. / GREG WOOD / AFP PHOTO\nRafa Nadal ha acabat amb les aspiracions dels locals en imposar-se avui a Bernard Tomic, l'últim representant australià, per 6-2, 7-5 i 6-3.\nNadal, el cinquè espanyol que accedeix a la quarta ronda del primer Grand Slam de la temporada juntament amb David Ferrer, Fernando Verdasco, Nicolás Almagro i Tommy Robredo, ha guanyat el seu partit sense gaires contratemps.\nNo s'ha vist la millor versió del número u del món. Tampoc ha calgut. El mallorquí ha guanyat Tomic amb solvència, com a la resta de rivals durant la primera setmana.\nEl primer set no ha tingut moltes complicacions per Nadal, que s'ha emportat per 6-2 sense perdre el seu servei. Al segon, però, Tomic s'ha situat amb 4-0 després de trencar dos cops el servei del mallorquí.\nUna petita accelerada del de Manacor ha tornat a posar les coses al seu lloc. Ha igualat a quatre i, després d'un petit descans, s'ha apuntat també la segona mànega (7-5). Al tercer, Nadal ha trencat d'entrada el servei de Tomic, que ha acabat el partit amb 48 errors no forçats.\nEl número u del món ha trigat dues hores i mitja en signar el seu pas a vuitens de final, on s'enfrontarà a Marin Cilic, semifinalista l'any passat, que ha guanyat en cinc sets (4-6, 6-2, 6-7 (5), 7-6 (2) i 9-7) a John Isner.\nNadal: "Em preocupa cansar-me tant en els entrenaments. No és gaire normal"


Daniele Righi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n28 de març del 1976\n1999. Mobilvetta Design-Northwave\n2000-2002. Alexia Alluminio\n2003-2012 UAE Team Emirates\nVa començar la seua carrera com a ciclista l'any 1999 a l'equip Mobilvetta Design-Northwave. El 2000, però, va fitxar per l'equip Alexia Alluminio on es va estar fins a l'any 2002 en què va fitxar pel Lampre.\nHa participat en carreres com ara el Giro d'Itàlia, la Volta Ciclista a Espanya o el Tour de França. Les úniques victòries amb què compta el seu palmarés són les contra-rellotge per equips de l'any 2003 a la Setmana Coppi i Bartali i la de l'any 2007 a la Volta a Polònia.\nVencedor d'una etapa de la Setmana de Coppi i Bartali (CRE)\nVencedor d'una etapa de la Volta a Polònia (CRE)\n2002. 85è de la classificació general\n2004. 96è de la classificació general\n2011. 125è de la classificació general\n2003. 125è de la classificació general\n2004. 107è de la classificació general\n2010. 112è de la classificació general\n2011. 141è de la classificació general\n2005. 110è de la classificació general\n2006. 109è de la classificació general\n2007. 96è de la classificació general\n2008. 127è de la classificació general\n2009. 110è de la classificació general\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Daniele Righi\nFitxa de Daniele Righi a sitiodeciclismo.net\nInformació sobe el corredor a la pàgina de Lampre (italià)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Daniele_Righi&oldid=23426107»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 maig 2020 a les 14:52.


Karla Ramos | Avís Legal\nTots els drets de propietat intel·lectual del contingut d’aquesta pàgina web, el seu disseny gràfic i domini, són propietat exclusiva de Karla Ramos i és a qui li correspon l’exercici exclusiu dels drets d’explotació dels mateixos. Tot aquest material està protegit per la legislació de protecció de la propietat intel·lectual i el seu ús indegut pot ser objecte de sancions, fins i tot penals d’acord amb l’Article 270 del vigent Codi Penal. Karla Ramos no serà responsable de la informació que es pot obtenir a través d’enllaços o que provingui de fonts alienes. La presència d’aquests enllaços té una finalitat merament informativa. Karla Ramos tampoc es responsabilitza del mal ús que es realitzi dels continguts de la seva pàgina web, sent exclusiva responsabilitat de la persona que accedeix a ells o els utilitza.\nEn virtut del que disposa l’Article 15 i següents de la LOPD i en els termes de l’el seu Reglament d’Execució (R.D. 1720/2007 del 21 de desembre), en qualsevol moment podrà exercitar els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, dirigint-se per escrit a info@karlaramos.com. Amb l’acceptació d’aquest avís legal, reconeix que la informació i les dades personals recollides són exactes i veraces.\nCookies de Tercers: utilitzem plugins socials i la seva funció és permetre a l’usuari compartir el contingut de la pàgina web en les xarxes socials. Els plugins s’identifiquen amb el logotip dels mateixos. Les dades recollides a través dels plugins socials estan determinats exclusivament per aquest tercer. Per obtenir informació sobre aquestes cookies o conèixer quines dades recopilen consulteu la política de privacitat de cada xarxa social: Facebook, Twitter, Google+ i YouTube.


Com utilitzar endolls de Afganistan a Angola\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Afganistan a Angola en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Afganistan a Angola sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


El nou règim regulador harmonitzat a nivell de la UE per a les companyies d’assegurances, conegut com Solvència II, va entrar en vigor amb efecte 1 de gener de 2016. El règim exigeix informació i divulgació pública per part dels asseguradors i alguns d’aquests informes han publicar a la pàgina web de l’Entitat. Aquest document és per tant el tercer informe de situació Financera i Solvència (ISFS) que es requereix per a ser publicat per PREVISORA GENERAL, M.P.S. (En endavant “l’entitat”).\nAquest informe abasta els Negocis i l’Evolució de l’Entitat, el seu Sistema de Governabilitat, Perfil de risc, Valoració a Efectes de Solvència i Gestió de Capital. Al final qui té la responsabilitat de totes aquestes qüestions és la Junta Directiva de l’entitat, amb l’ajuda de diverses funcions de govern i control que ha posat en marxa per supervisar i administrar el negoci.\nL’exercici econòmic de l’entitat es tanca el 31 de desembre de cada any i presenta els seus resultats en euros.\nL’Entitat ha continuat generant excedents positius que passen a engrossir la xifra de fons propis de l’entitat. Aquests es basen en un resultat tècnic clarament positiu i permeten seguir generant un excedent de capital adequat per desenvolupar el pla estratègic de l’entitat, oferint als mutualistes garanties clarament suficients per fer front a les obligacions contretes.\nL’Entitat ha de mantenir actius suficients per afrontar les seves obligacions amb els assegurats en tot moment. La Junta Directiva vetlla perquè el capital de l’entitat sigui suficient per cobrir la solvència requerida segons la naturalesa i escala de l’negoci, i els requeriments operacionals esperats. Hi ha diversos mecanismes per avaluar aquests nivells i els resultats d’aquestes avaluacions indiquen que el capital de l’entitat és adequat en aquest moment per als requeriments esperats a curt i mig termini.\nL’evolució de l’Negoci de l’Entitat és molt estable en el temps, per aquest motiu la Junta Directiva considera que l’actual Sistema de Governança és adequat per afrontar un horitzó temporal a curt i mig termini, sempre que no canviïn les circumstàncies de forma molt rellevant .\nDurant els últims anys l’entitat ha anat prenent mesures significatives per enfortir el govern corporatiu de l’entitat. Així mateix, s’ha desenvolupat una cultura interna d’identificació i control dels riscos, que inclou la presa de mesures per pal·liar els mateixos.\nAl tancament de l’exercici 2018 l’entitat disposa d’uns fons propis que més que dupliquen la xifra de capital de solvència requerit i més que tripliquen la xifra mínima de capital requerit.\nAmb aquests resultats es confirma la possibilitat de l’entitat de continuar buscant oportunitats en el mercat que permetin oferir un bon retorn als mutualistes sobre el capital de solvència de l’entitat.\nAixí mateix, ia causa d’aquest excedent de fons propis generats, que permet complir folgadament amb els objectius fixats d’CSO i de CMO, es continua amb la política de fidelització a favor dels mutualistes a través de les propostes detallades a l’Assemblea.\nInforme Especial de Revisió Independent Exercici 2018


El cel a la Pobla\nLa Pobla de L.\nSituaci� de l'estaci�\nL'estaci� est� situada a La Pobla de Lillet,\na la Comarca del Bergued� (Barcelona)\nEl municipi de La Pobla de Lillet est� situat al nord de la prov�ncia de Barcelona, en el vessant prepirinenc, al sector nord-oriental del Bergued�, a l'alta vall del Llobregat. El terme municipal ocupa la part llevantina de la vall de Lillet, en la conflu�ncia dels rius Llobregat i Arija.\nEl seu terme municipal de 51,5 km�, s'est�n a banda i banda de les estretes valls de Lillet i de l'Arija, en un terreny molt accidentat ocupat per boscos de pi roig i de faig, per pastures i per alguns petits camps de conreu. Pel sector nord, els cims de Cesquera, el puig de Sant Eloi i les carenes de les Comes, les Roques del Bruc i de Carbonells separen el terme de la Pobla de Lillet de Castellar de n'Hug; a l'est, el riu Arija el separa del Ripoll�s; a l'oest, limita amb Guardiola de Bergued� i sant Juli� de Cerdanyola, i al sud, els plans del Catllar�s i el puig Lluent termenegen amb Castell de l'Areny.\nEl poble, situat a 843 metres, t� un caracter�stic nucli format per barris separat pel Llobregat i l'Arija. L'activitat econ�mica, a part de l'agricultura i la ramaderia, que han estat for�a importants, ha estat especialitzada en el sector secundari (mineria, transformacions mineres, t�xtil, paper...). Aquest sector ha sofert en els �ltims decennis les conseq��ncies de la crisi econ�mica. L'empenta tur�stica de la zona redueix les conseq��ncies d'aquesta crisi.\nPoblaci� (any 2005): 1348 hab.\nSuperf�cie: 51.5 Km�\nDensitat de poblaci�: 26,2 hab./km�\nElevaci�: 843 msnm.\n2.- Castellar de N'Hug\n3.- Guardiola de Bergued�\n5.- St. Juli� de Cerdanyola\n11.- La Nou de Bergued�\n12.- Castell de L'Areny\n13.- St. Jaume de Frontany�\n17.- La Quar\n19.- Castellar del Riu\n29.- Viver i Serrateix\n31.- Sta. Maria de Merl�s\nFont de les dades: Ajuntament, Idescat, elbergueda.org\nP�gina optimitzada per a la visualitzaci� amb el navegador Firefox


La comissaria de la Policia Local de Montblanc es trasllada temporalment\nLa comissaria de la Policia Local de Montblanc canvia de lloc provisionalment\nHo fa temporalment fins que finalitzin les obres de remodelació de la seva seu\ndivendres, 8 de febrer 2019 - 10:43h | Actualitzat a 08/02/2019 11:20h\nSeu de la Policia Local a la muralla de Sant Jordi de Montblanc. | Ajuntament de Montblanc\nL'Ajuntament de Montblanc ha comunicat que, a partir del proper dilluns 11 de febrer, i fins que finalitzin les obres de remodelació de la comissaria, la Policia Local es trasllada a l'antiga seu de l'oficina de turisme, ubicada a l'antiga Església de Sant Francesc. El consistori apunta que les persones que vulguin notifcar qualsevol incidència al cos policial, es poden dirigir a l'oficina temporal o bé trucar al número de telèfon 646.978.420.\nAquestes obres consisteixen en la instal·lació d'un terra modular, canalització dels serveis existents i creació d'un sistema de cablejat estructurat, segons informa el consistori montblanquí. La instal·lació del terra té un import de 4.059,28 euros, mentre que el sistema de cablejat estructurat un import de 2.338,61 euros.\nL'Ajuntament de Montblanc està millorant aquests dies el carrer Costa del Castell de La Guàrdia dels Prats. | Ajuntament de Montblanc\nMillora del carrer Costa del Castell de La Guàrdia dels Prats\nEn un altre ordre de coses, aquests dies l’Ajuntament de Montblanc està millorant el carrer Costa del Castell de La Guàrdia dels Prats. En aquests moments, ja s'ha pavimentat el terra, d'una superfície de 45 metres quadrats, i s'ha col·locat una planxa de formigó. En els pròxims dies s'instal·larà una tanca per als contenidors i es substituiran papereres i bancs per altres de nous.\nArranjament de la vorera del carrer Josep Maria Poblet\nFinalment, la Junta de Govern de l'Ajuntament de Montblanc ha aprovat diversos temes d'àmbit urbanístic. El primer és l'arranjament de la vorera del carrer Josep Maria Poblet, uns treballs que realitzarà l'empresa Cuenca Durich. El segon és l'elevació de dos passos elevats de vianants, que realitzarà l'empresa Rizos Figueras.\nTambé s'ha aprovat la millora i arranjament de dos parcs infantils del municipi, concretament els de plaça Catalunya i plaça de Sant Francesc. En els dos indrets es col·locarà mobiliari infantil nou per tal que els més petits gaudeixin d'aquests racons. Els treballs els realitzaran les empreses Avant i Hags-Swelek, respectivament.


Salvini torna a l'Alguer per fer campanya electoral - VilaWeb\nSalvini torna a l’Alguer per fer campanya electoral\nEl polèmic ministre d’Interior italià, l’ultradretà Matteo Salvini, ha anat a l’Alguer a fer campanya per a les eleccions regionals de diumenge que ve. En un acte al mercat, ple de gent, el líder de la Lliga ha promès millorar el trànsit de l’aeroport de l’Alguer –’quatre avions no són prou per a volar’, ha dit–; també ha promès millores en matèria de salut, turisme i treball.\nDavant un públic fidel, ha tornat a parlar d’immigració, per reiterar que Itàlia no acceptarà més immigrants, i ha anunciat que el vaixell d’una ONG alemanya que salva refugiats no serà acceptat en cap port italià. Salvini anava acompanyat de l’exmembre de Força Italia Michele Pais, la coordinadora de l’Alguer, Giorgia Vaccaro, i el comissionat regional, Eugenio Zofili. Després, ha visitat les instal·lacions dels bombers algueresos. Ací podeu veure’n la intervenció:


About: Mas Bagà\nEl Mas Bagà és un edifici al municipi vallesà de Llinars del Vallès inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici aïllat, alineat a dos carrers. De planta rectangular, consta de planta baixa, pis i golfes, amb un cos transversal més elevat cobert a dues vessants que talla la coberta general, també a doble vessant. Les obertures segueixen un llenguatge neogòtic, d'un gòtic tardà a la planta baixa i el pis, mentre que a les golfes tenen un cos de galeries amb obertures rectangulars. L'arribada del ferrocarril l'any 1855 va comportar el naixement del primer eixample que unia l'estació de Llinars amb el nucli urbà ja consolidat. La facilitat d'accés del ferrocarril va generar algunes construccions burgeses de segona residència, que seguiran més de prop la introducció d\nC. Mas Bagà, 24. Llinars del Vallès\nEl Mas Bagà és un edifici al municipi vallesà de Llinars del Vallès inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici aïllat, alineat a dos carrers. De planta rectangular, consta de planta baixa, pis i golfes, amb un cos transversal més elevat cobert a dues vessants que talla la coberta general, també a doble vessant. Les obertures segueixen un llenguatge neogòtic, d'un gòtic tardà a la planta baixa i el pis, mentre que a les golfes tenen un cos de galeries amb obertures rectangulars. L'arribada del ferrocarril l'any 1855 va comportar el naixement del primer eixample que unia l'estació de Llinars amb el nucli urbà ja consolidat. La facilitat d'accés del ferrocarril va generar algunes construccions burgeses de segona residència, que seguiran més de prop la introducció de nous llenguatges formals, com succeeix amb aquesta construcció neogòtica. (ca)\nEl Mas Bagà és un edifici al municipi vallesà de Llinars del Vallès inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici aïllat, alineat a dos carrers. De planta rectangular, consta de planta baixa, pis i golfes, amb un cos transversal més elevat cobert a dues vessants que talla la coberta general, també a doble vessant. Les obertures segueixen un llenguatge neogòtic, d'un gòtic tardà a la planta baixa i el pis, mentre que a les golfes tenen un cos de galeries amb obertures rectangulars. L'arribada del ferrocarril l'any 1855 va comportar el naixement del primer eixample que unia l'estació de Llinars amb el nucli urbà ja consolidat. La facilitat d'accés del ferrocarril va generar algunes construccions burgeses de segona residència, que seguiran més de prop la introducció d (ca)\nMas Bagà (ca)


9 de juliol de 2016. Roma cristiana\nDesprés de prendre el "cappuccino e cornetto" del matí, ens dirigim amb BUS+TRAM fins la basílica de Sant Climent. En el pis superior hi ha la basílica del segle XII que es va construir sobre una basílica del segle IV, que visitem en el pis inferior, sota la qual es pot visitar un mitreu, lloc de culte a Mitra, un déu pagà que adoraven alguns romans en el segle I. També hem visitat una casa romana, dos pisos per sota de la basílica actual, en la que hi ha unes canalitzacions d'aigua per mantenir-la ben fresca.\nA continuació ens dirigim caminant fins a la Basílica de Sant Joan Laterà, tercera basílica major que visitem a la que entrem per la seva Porta Santa. En aquesta plaça hem visitat també el magnífic Baptisteri, l'Escala Santa, que va portar Santa Elena, en el segle IV, del Pretori de Pilat, a Jerusalem. Els fidels pugen l'escala de genolls per arribar al Sancta Sanctòrum, la capella privada dels Papes. Nosaltres pugem per l'escala lateral per als visitants.\nA continuació ens dirigim amb metro a la Piazza del Popolo per veure els dos fabulosos Caravaggio que hi ha a l'església de Santa Maria del Popolo.\nDesprés de dinar, prenem l'autobús per dirigir-nos a les catacumbes de Sant Calitx, les més grans de Roma. Una visita molt interessant on no hem pogut fer fotografies.\nDe tornada al centre de Roma ens dirigim a la Bocca della Verità i l'església de Santa Maria in Cosmedin. Travessem el riu i agafem el tramvia per tornar a casa a descansar una mica. Després de sopar sortim a fer un volt i prendre un gelat.


La Marina Alta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Marina Alta)\nLa Marina Alta és una comarca valenciana, amb capital a Dénia. Limita al nord amb la Safor, al nord i a l'est amb la Mar Mediterrània, al sud amb la Marina Baixa i a l'oest amb el Comtat.\n38° 46′ 23″ N, 0° 05′ 01″ O / 38.7731°N,0.0836°O / 38.7731; -0.0836Coord.: 38° 46′ 23″ N, 0° 05′ 01″ O / 38.7731°N,0.0836°O / 38.7731; -0.0836\n1.3 La xarxa fluvial\n1.4 Divisions geogràfiques històriques\n4.1 Eixos naturals\n4.3 El punt mitjà\nEl riu Girona amb Beniarbeig i la Segària al fons\nEl massís del Montgó, vist des de l'altiplà situat entre Dénia i Xàbia, n'és la muntanya més simbòlica\nEl cap de Sant Antoni vist des de la platja de l'Arenal, Xàbia\nVista de l'illa del Portitxol, davant les costes de Xàbia\nÉs una comarca costanera que tanmateix marca un punt de transició entre el litoral pla i obert de la Safor, on el cultiu de la taronja domina, i els penya-segats marítims de la Marina Baixa on els conreus s'amaguen dins de valls interiors, i la nespra i el raïm dominen.\nLa comarca es divideix abruptament en tres zones de plana separades per agrestes muntanyes. La zona més gran d'horta es troba a voltant del riu Girona, és a dir, Dénia, el Verger i Ondara. Aquest és el punt més meridional del cultiu intensiu de tarongers al País Valencià. Al sud, s'estén una plana al voltant del riu Gorgos, de Xàbia a Gata de Gorgos. Ací predominen els ametlers i raïm. Finalment existeix una plana marjalenca a l'extrem nord, entre Pego i la costa, el Parc Natural de la Marjal de Pego i Oliva.\nLa costa de la Marina Alta és dominada per quatre muntanyes importants – la Segària (500 m), el Montgó (752 m), la serra de Bèrnia (1126 m) i el puig de la Llorença (436 m). Es complementen per tot un conjunt de serralades d'interior -l'Almirall, la Foradada, la del Migdia, la Carrasca d'Ebo (situades a l'O d'Ondara), la del Penyó o Cavall Verd, la d'Alfaro, les de la Muntanya Gran i Seguili (totes a l'O de Pedreguer), la del Carrascar de Parcent i la del Ferrer (a l'O de Benissa). Totes aquestes muntanyes i serres formen part d'un sol sistema: la serralada Bètica. Aquesta forma una sèrie de valls de difícil accés a l'interior de la comarca, anomenades les Valls, que s'orienten sobretot de l'oest a l'est, partint d'una línia vertical entre Pego i Xaló. Cada una es vertebra pel curs alt d'uns rius ben encaixonats entre serres agrestes, amb només petites zones de replà: la depressió d'Ebo, la d'Alcalà, i la riba del riu Gallinera a la vall homònima. La vall de Laguar ni tan sols disposa d'una ribera, sinó que els pobles es troben penjats sobre un barranc profund format pel curs alt del Girona. Només una de les valls ofereix una modesta plana interior: la Vall de Pop, orientada de nord-oest a sud-est, recorre el curs mitjà del riu Gorgos. Entre la Segària i la muntanya Gran de Pedreguer, pel curs mitjà del riu Girona, la plana d'Ondara-Dénia s'esmuny i conforma una mena de vall ampla amb relleus suaus i on abunden pobles modests d'origen morisc agrupats en la subcomarca anomenada la Rectoria. Al nord, aquest sistema encara persisteix en la forma de la Segària i el Montgó, mentre que al sud crea la serra de Bèrnia i continua en forma d'una massa muntanyenca que arriba fins a la costa i forma els penya-segats de Xàbia i Calp. A les Valls, el conreu és d'olives, cireres i ametlles; a la vall de Pop i les muntanyes entre Teulada i Benissa, l'oliva, l'ametlla i sobretot el raïm.\nPel que fa a comunicacions naturals de nord a sud, les serralades deixen només dos ports de muntanya: a l'interior, el coll de Rates, que comunica la Marina Alta amb la Baixa des de la vall de Pop (Parcent) fins a la vall del riu Algars (Callosa d'en Sarrià), i a la costa, el pas del Mascarat, entre Calp i Altea. Cap a l'interior, només la vall de Gallinera, per mitjà del coll de Benissili, comunica amb el Comtat de forma relativament fàcil. Cap al nord, l'única eixida natural és a través de la marjal de Pego-Oliva.\nA punt més septentrional, un petit pont sobre el barranc del Molinell dona accés a la comarca des de la Safor. La costa conjuga platges d'arena fina, sistemes dunars i pedra al terme de Dénia -entre elles, les de les Deveses i l'Almadrava- amb cales, costa rocosa i penya-segats al voltant dels cims costaners, en particular el Montgó i el puig de la Llorença, entre Xàbia i Moraira. És ací on la costa és més accidentada: el cap de Sant Antoni, el cap de Martí, el cap Negre i el cap de la Nau. També ací trobem dues illes: la del Portitxol i la del Descobridor, ambdues pròximes al cap de la Nau.\nA l'extrem sud, la costa torna a ser relativament plana, produint cales de més fàcil accés al terme de Benissa. Ja a Calp, la llengua de terra baixa entre la península i el penyal d'Ifac (327 m) produeix dues platges d'arena: la Fossa i l'Arenal-Bol. A l'extrem sud, el massís del Mascarat, extensió de la serra de Bèrnia, barra el pas entre Calp i Altea i és a través d'un túnel que hi penetren les carreteres i la línia de ferrocarril que es dirigeixen cap a Alacant.\nLa xarxa fluvialModifica\nEls rius de la comarca són el Bullent i el Molinell –o Racons–, que fan de frontera al nord i alimenten la marjal de Pego; el Girona i el Gorgos –o de Xaló–, que formen les valls principals i reguen les dues planes al·luvials de Dénia i Xàbia; i a la capçalera d'aquests, l'Alcalà o Ebo (afluent del Girona) i el de Castells (afluent del Gorgos). A més a més hi ha una sèrie de barrancs: l'Alberca, l'Alter, el Bo, el Regatxol, el Teulada, les Sorts, el Mascarat, el Malafí i la rambla de la Gallinera. Tots són de caràcter torrencial, de manera que sovint no porten aigua i, amb les pluges fortes de la tardor, poden desbordar-se, tal com feu el Girona l'octubre del 2007.\nDivisions geogràfiques històriquesModifica\nLa Marina Alta és una comarca formada per la comarca històrica del Marquesat de Dénia a més d'uns quants pobles al sud i la ciutat de Calp, que integraven la Marina antiga, la qual passà a anomenar-se la Marina Baixa. En l'actualitat tota la comarca, junt amb la seua germana al sud, és considerada part d'una sola unitat cultural, la Marina. Aquest és la denominació més típica entre els oriünds; tanmateix els més grans del nord de la comarca fan referència a voltes al Marquesat. Actualment, la comarca inclou, a més del Marquesat, les subcomarques de la Rectoria, la vall d'Aixa-Pop i les Valls de Pego.\nla Marina Alta (2008)\nAlcanalí 1.500 14,40 104,17\nl'Atzúbia 686 14,70 46,67\nBeniarbeig 1.889 7,40 255,27\nBenidoleig 1.221 7,50 162,8\nBenigembla 571 18,40 31,03\nBenimeli 427 3,50 122\nBenissa 13.140 69,70 188,52\nCalp 29.228 23,50 1.243,74\nCastell de Castells 505 45,90 11,01\nDénia 44.035 66,20 665,18\nGata de Gorgos 6.195 20,30 305,17\nLlíber 1.062 21,90 48,49\nMurla 601 5,80 103,62\nOndara 6.457 10,40 620,87\nOrba 2.566 17,70 144,97\nParcent 1.066 11,80 90,34\nPedreguer 7.480 29,60 252,70\nPego 11.043 52,90 208,75\nel Poble Nou de Benitatxell 5.216 12,70 410,71\nels Poblets 3.267 3,60 907,5\nel Ràfol d'Almúnia 692 4,90 141,22\nSagra 434 5,60 77,5\nSanet i els Negrals 740 3,90 189,74\nSenija 645 4,80 134,38\nTeulada 14.236 32,20 442,11\nTormos 375 5,30 70,75\nla Vall d'Alcalà 186 24,20 7,69\nla Vall d'Ebo 299 32,40 9,23\nla Vall de Gallinera 671 53,60 12,52\nla Vall de Laguar 997 23,10 43,16\nel Verger 4.847 8,20 591,10\nXaló 3.189 34,60 91,17\nXàbia 31.140 68,60 453,94\nTotal 196.606 759,30 258,93\nLa comarca és de climatologia mediterrània, i així hi abunda el sol; però el fet de ser una comarca marítima i de situar-se, a més a més, al nexe entre la mar catalana i la mar Mediterrània, fa que la Marina Alta pot patir tempestes fortes durant l'estiu i la tardor. Cal remarcar que la zona més plujosa del País Valencià se situa a l'extrem nord de la comarca, a la desembocadura del riu Molinell, entre Pego i el Verger, una zona hortícola. La zona més seca és al sud i a les valls d'interior, on els rius són menys significatius i els conreus s'adapten a un clima mediterrani àrid. La proximitat amb les Illes Pitiüses i la posició al final del golf de València, envoltada de mar, fa que sovint el temps de la Marina Alta siga més insular que peninsular. La saviesa popular confia que "passat el pas del Mascarat" –muntanya que marca la frontera comarcal meridional– "ix el sol", mentre que si hom es dirigeix a la Safor, passant doncs pel barranc del Molinell, sovint pot trobar que la pluja s′enforteix sobtadament. Una altra dita destaca que "a Dénia, pixa un gat i s′inunda tot", al·ludint a la llarga història d′inundacions que ha patit la capital. És fàcil observar la retenció dels núvols al voltant del Montgó i la costa adjacent, que descarreguen sobre la capital amb certa força, molt per damunt de la mitjana anual valenciana.\nEl transport de la comarca s'orienta del nord al sud i al voltant de la capital, Dénia. Per culpa del massís del Montgó, l'autopista AP-7 no passa per les poblacions més importants, sinó que continua al llarg de la plana entre les Valls, la Segària i el Montgó, i així es comunica amb Pego, Dénia i Xàbia mitjançant les carreteres generals CV-700, CV-725, CV-734. En canvi, té accessos directes a Ondara, Pedreguer, Gata i Benissa. La carretera nacional N-332 segueix el mateix eix que l'autopista, passant per dins de Gata, Benissa i Calp; disposa d'un desviament per al Verger i Ondara. Un eix igualment històric però que la natura no ha afavorit, gràcies a la seua orografia complicada, és el de Pego-Alcoi passant per la Vall de Gallinera. Una carretera comarcal sinuosa, la CV-700, ressegueix aquest eix.\nNomés Dénia, Xàbia i Calp disposen de transport públic urbà, en la forma d'autobusos municipals. Dénia és el punt d'origen de molts dels autocars que creuen la comarca. Aquest servei és ofert principalment per l'empresa ALSA, i algunes empreses de transport locals. Comuniquen Dénia, Xàbia, Ondara, el Verger, Benissa i Calp amb Gandia, Benidorm, Alacant i València. El TRAM Alacant és una línia de tramvia de llarg recorregut que opera els Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana. A la Marina, encara és conegut popularment com el trenet de Dénia en referència a l'antiga línia fèrria creada l'any 1915. Aquesta fou renovada i reconvertida en línia de tren tramvia a partir del 1999. Parteix de Dénia i serveix la Xara, Gata, Teulada, Benissa i Calp i tota la costa de la Marina, arribant a Benidorm i Alacant. Antigament, existia una línia de tren Dénia – Gandia, que deixa de funcionar el 1974. A més a més, gràcies a la planúria dels termes i la proximitat geogràfica de cada població, hi ha diverses vies ciclables enllacen Pego, el Verger, Ondara, els Poblets i Dénia. Com potser és típic d-una comarca rural, el transport privat guanya àmpliament al públic en nombre de passatgers.\nEl punt mitjàModifica\nA grans trets, els pobles del nord, fins a Gata, es dirigeixen preferentment a València, mentre que els pobles del sud com Calp sovint trien Alacant. El punt equidistant entre totes dues ciutats és el Verger, a 91 quilòmetres.\nUn riurau típic de Benigembla que tradicionalment s'utilitzava per assecar la pansa.\nL'economia de la comarca ha sigut i encara és en gran part agrícola: cítrics, raïm, cireres. La producció de la pansa i mistela, dos productes del raïm, enriquia Dénia, Xàbia, Benissa i Teulada al segle xix. Al segle xx, indústries com la producció de bosses i ceràmica a Pedreguer i Gata prengueren relleu al tradicional ofici de l'espart i la boga. Activitats com el conreu de les taronges i els velluters (seders), típiques de gran part del País Valencià, també hi eren importants. En l'actualitat, les indústries de la construcció, instal·lació i manteniment hi tenen gran importància. El sector dels serveis també ha experimentat un gran increment gràcies al turisme sostingut des de la dècada dels seixanta a la costa de la Marina.\nArticle principal: Català de la Marina Alta\nLa llengua nativa i predominant a la Marina Alta és el valencià, en la seua forma dialectal del valencià meridional. Alguns trets del valencià alacantí es presenten ocasionalment.\nEls pobles d'interior –d'històric repoblament mallorquí– conserven trets lèxics i fonètics mallorquins. L'article salat s'hi ha perdut i es conserva només a la veïna població de Tàrbena (Marina Baixa); a la Marina Alta, només apareix en alguna frase aïllada (sa germana d'ella) i en alguns topònims locals.\nEls trets distintius més destacats són l'ús d'aquí a Dénia i Xàbia contra ací als altres pobles, l'abundància de vocals obertes comparada amb les comarques frontereres, la vacil·lació extrema entre els prefixos a, en i es en molts verbs i alguns adverbis (*asronsar/enronsar/esronsar [arronsar]), i l'afegit d'una a en moltes frases com ara *a n'hi ha dos o *a t'ho dic. Posseeix un ric lèxic propi, una part del qual prové del francès.\nDes del segle xx, hi ha creixents comunitats lingüístiques europees residents a la comarca gràcies, sobretot, al turisme residencial. El coneixement del català i, en menor grau, del castellà, ha davallat gràcies a aquesta immigració i el fet que una part d'aquest col·lectiu no aprèn cap de les dues llengües.\nCoques de mullador, la coca més típica de la Marina.\nAlguns plats típics de la gastronomia d'aquesta comarca són el mullador, l'espencat, coques dolces i salades, sobrassada i llonganissa (Valls de Pego, els pastissets d'ametlla o d'espinacs (Xàbia), els bunyols, el suquet de peix, el bull amb ceba, les faves sacsades, la picaeta (salmorra, nous, tramussos i cacaues), la picada d'all i julivert, putxero amb mandonguilles, l'arròs a banda (Dénia), arròs al forn amb fesols i penques, arròs amb crosta (Marjal de Pego), paella amb gamba o mandonguilla, pa amb tomàquet (Pedreguer), pebrots farcits d'arròs i magre. Begudes típiques són el burret (coca-cola i café-licor), vi de Xaló i mistela conreada a la riba del Gorgos i el BiriBiri (beguda de taronja).\nExemple de l'estil de la Marina, a Teulada\nLa Marina té dos estils propis de construcció. Ambdós empren tradicionalment pedra lluïda amb guix i pintat. El primer metre arran de terra és de pedra més gruixuda. Al voltant de les finestres i portes, es pinta un marc blanc o de colors. Un estil pinta tota la resta en blanc; l'altre empra colors lluents com el blau, roig, groc i verd.\nLa Marina Alta desenvolupa unes edificacions pròpies: els casups, les naies i els riuraus. Igualment té un gran nombre de finques rústiques, masies, palaus urbans, castells, molins, torres de guaita, i mercats coberts que representen un patrimoni considerable.\nVegeu també: Llista de monuments de la Marina Alta\nParc natural del Montgó: el Cap de Sant Antoni, la Torre de Gerro i la cova tallada al nord, i els molins de Xàbia al sud.\nVila vella de Xàbia: l'església-fortalesa i l'ermita de Loreto. Cales, l'illa del Portitxol, i partits de la Nau, Negre, de Sant Antoni i Prim.\nLa torre medieval dels Medinaceli al Verger.\nVila vella de Benissa: palaus, convent i església de la puríssima xiqueta, anomenada Catedral de la Marina.\nVila vella de Teulada: palaus medievals, llotja gòtica i l'església.\nPlaça de bous, vila vella i l'església del convent d'Ondara.\nEls Pous de Xaló: el de les Figueretes, el de l'Assegador i el de la Basseta.\nSantuari del Pla de Petracos. El jaciment amb art rupestre del Pla de Petracos, es localitza a uns 500 metres sobre el nivell del mar, al marge esquerre del Barranc de Malafí. Descobert el 1980 per membres del Centre d'Estudis Contestans, està compost per vuit abrics dels quals cinc presenten motius pintats perfectament visibles.\nRestes del Castell de Serrella.\nBandolerisme a la Marina Alta\nles Germanies, en les quals la Marina Alta tingué un paper cabdal.\nla Guerra de Successió, en la qual Dénia pregué partida per a l'Arxiduc Carles.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 Beltran i Calvo, Vicent. El Parlar de la Marina Alta. Alacant (País Valencià): Universitat d'Alacant, 2005. ISBN 84-608-0333-3.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=La_Marina_Alta&oldid=30230456»


L´Esclat de Manresa organitza un curs de música per a nadons i família - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Esclat de Manresa organitza un curs de música per a nadons i família\nEn la primera sessió per provar l'activitat hi van participar una trentena de petits infants\nredacció manresa 26.03.2014 | 00:00\nInfants d´entre 1 i 2 anys que participen a una altra sessió del curs arxiu particular\nInfants d´entre 1 i 2 anys que participen a una altra sessió del curs\nL´escola de música organitza una sessió per a nadons de 4 a 12 mesos\nL'escola de Música Esclat de Manresa organitza un curs de música per a nadons i família, a càrrec d'Anna Vega, que tindrà lloc els dissabtes 29 de març, 5 i 12 d'abril i el dimarts 15 d'abril. S'han organitzat dues sessions: una per a nadons d'entre 4 i 12 mesos, que es farà a 2/4 d'11; i una altra per a infants d'entre 1 i 2 anys, que començarà a 3/4 de 12 del migdia.\nDel curs, pensat per iniciar els més xics en el despertar sonor i musical del seu entorn, ja se'n va fer una primera sessió gratuïta per provar l'activitat, en la qual van participar més de 30 infants amb les seves famílies. Vega, pianista formada en aquest camp, exposa que l'objectiu és enfortir el vincle entre el nadó i els pares, fomentant la relació emocional, sonora, motriu i musical.


Riverside Hotel Yambol Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 15 allotjaments a Yambol.\n24, Nikolay Petrini str., Yambol, Yambol, Bulgària - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Yambol, Riverside Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Riverside Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Yambol.


membres de la família de liam hemsworth & apos; s han declarat obertament no fanàtics de Miley Cyrus -->\nQuan les nostres celebritats preferides es converteixen en parella obligada per un certificat de matrimoni, els fanàtics es trenquen entre qui haurien de donar suport quan hi ha un problema entre la parella. És per això que Liam Hemsworth i Miley Cyrus han estat els trending topic a les xarxes socials des del seu divorci. Quan el duo es va unir en parella, els aficionats es van entusiasmar amb aquesta unió. D'una banda, hi havia el personatge 'Thor' a qui tothom estimava pel seu talent còmic i Cyrus, que és un cantant i intèrpret sensacional.\nTot i això, mentre tot semblava que anava bé amb la parella, van decidir anar per camins separats. El problema d’aquest divorci derivava del fet que Hemsworth l’havia d’esbrinar a través de les xarxes socials. Imagineu-vos que els vostres amics i aficionats us han divorciat i us ho han explicat. Ouch! Dies després del divorci, Cyrus va començar a sortir amb Kaitlynn Carter. Això va provocar diverses discussions i suggeriments dels fans que van concloure que Cyrus no era l’adequat per a l’actor.\nDes del divorci, Hemsworth ha decidit mantenir un perfil baix i obtenir el temps suficient per curar-se, segons la seva cunyada, Elsa Pataky. També va dir que la divisió va posar l'actor en un lloc dolent, de manera que va decidir mantenir-se a ell mateix de moment. A part de voler que es recuperés ràpidament del seu cor, Pataky també va mencionar que Hemsworth mereixia millor que la seva exdona, Cyrus. Tot i que l'ex parella es manté junts i des de fa temps durant molt de temps, els aficionats encara van quedar sorpresos en sentir que es van divorciar després de mesos d'haver-se casat entre ells.\nA banda de que Pataky va parlar dels seus pensaments sobre Cyrus, altres membres de la família dels actors han sortit a afirmar obertament que no són fan de la cantant. Segons US Weekly, Hemsworth esperava que ell i Cyrus es retrobessin junts, però després que la seva família veiés les fotos d’ella i Carter de vacances, se’ls va deixar deixar de pensar que Hemsworth es posaria a punt amb ella.\nPataky va registrar que el seu cunyat estava bastant sacsejat per l'experiència que el va deixar decebut.\nMentre que Cyrus va continuar amb altres tres persones, entre elles Cody Simpson, des del seu divorci, alguns fans esperaven escoltar amb qui anava a participar l'actor. Hi havia rumors que havia començat a veure una actriu coneguda com Maddison Brown. Tot i que la parella ha estat atrapada de la mà o implicant-se en PDA a càmera, no han sortit a revelar el seu estat de relació.\nRecentment, es va divulgar que l'actriu prefereix mantenir la seva intimitat, ja que no és una cosa que tenen moltes celebritats en aquests dies.\nS'ha revelat el certificat de naixement del fill de Francesca Eastwood: Meet Baby Titan\nL'estrella de 'Dance Moms', Abby Lee Miller, fa els primers passos en públic després de ser lligada amb cadira de rodes\nLa estrella 'RHOC' Kelly Dodd es diverteix a les tres amigues que fa Nadal


La campanya pel càncer de còlon de Solsona en va descobrir un 3,2% de casos - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa campanya pel càncer de còlon de Solsona en va descobrir un 3,2% de casos\nUna nova campanya convida homes i dones entre 50 i 69 anys a fer una prova gratuïta\narnau valverde 26.10.2019 | 23:56\nLes farmacèutiques Eva Sensada i Antònia Cruz mostren el kit de la prova arxiu\nLes farmacèutiques Eva Sensada i Antònia Cruz mostren el kit de la prova\nUn 3,2% de les proves que es van fer a persones del Solsonès en la darrera campanya per detectar càncer de colon va donar un resultat positiu i van poder ser tractades, tot i que abans de la prova aquestes persones no eren conscients de tenir la malaltia. Les dades de l'Àrea Bàsica de Salut (ABS) del Solsonès expliquen que, del total de 1.866 persones que es van fer la prova, a 145 (7,8%) se'ls va detectar sang en les mostres. Tot i això, la taxa de detecció per cada 1.000 participants va ser semblant a la d'altres territoris. La taxa de càncer invasiu va ser del 3,2%.\nPel que fa als pòlips trobats en proves posteriors, un 14,5% van ser de baix risc, un 16,1% de risc intermedi i un 11,6% d'alt risc de convertir-se en càncer si no es tractaven. Ara, la sanitat solsonina inicia una nova campanya per posar al dia aquest mapa de persones amb càncer de colon.\nEl càncer de còlon i recte és el que afecta més persones, incloent tant homes com dones, a tot Catalunya, segons les dades del Pla Director d'Oncologia de Catalu-nya actualitzat l'any 2018, i també la segona causa de mort per càncer al territori català. El procés perquè els pòlips esdevinguin càncer és molt llarg, i això permet detectar-los precoçment i en molts casos eliminar-los.\nPer lluitar contra aquesta malaltia, l'Oficina Tècnica de Cribratge de Càncer de Còlon i Recte d'Althaia durà a terme durant els mesos de novembre i desembre el Programa de detecció precoç del càncer de còlon i recte a la comarca del Solsonès. El procés començarà aquest novembre, quan les persones de la comarca compreses entre 50 i 69 anys, és a dir, les que tenen més risc de patir aquest tipus de càncer, rebran una carta per convidar-les a fer-se una prova molt senzilla des de casa.\nLa prova consisteix a recollir una petita mostra de femta per analitzar si les deposicions contenen petites quantitats de sang que no es detecten a simple vista.\nEls veïns i veïnes que hagin rebut la carta i vulguin participar en el programa hauran d'anar a una de les farmàcies adherides al programa que s'especificaran en el mateix escrit per recollir el kit necessari per dur a terme la prova de la femta des del seu domicili. Un cop es tingui la mostra, s'haurà de tornar a la mateixa farmàcia, que l'enviarà al laboratori per a la realització de les anàlisis pertinents.\nEl resultat de la prova es comunicarà als participants del programa per correu o bé per telèfon. En cas que la prova sortís positiva, s'oferirà la possibilitat de fer una colonoscòpia per descartar riscos.


Programa d'Intercanvis - ESCOLA PIA BALMES Programa d'Intercanvis - ESCOLA PIA BALMES\nHome / Programa d'Intercanvis\nNomés l'alumnat que cursa un segon idioma estranger a 3r d'ESO: francès o alemany pot participar en l'intercanvi amb Marsella o Munic. Tot l'alumnat del mateix curs, que cursa primer idioma estranger: anglès, poden participar en l'intercanvi amb Cracòvia, Polònia.\nA 1r de Batxillerat tot l'alumnat, que cursa primer idioma estranger: anglès, te la possibilitat de fer un intercanvi amb Cracòvia, Polònia.\nÈcole de Provence\nLes famílies acolliran durant una setmana a Barcelona (octubre) l'alumnat europeu, cobrint les seves despeses, mentre que el nostre alumnat serà acollit a la segona part de l'intercanvi (abril/maig) també amb les mateixes condicions.\nL'Escola organitza un seguit d'activitats culturals i acadèmiques per tal de fer l'estada més agradable i ptofitosa als i les visitants.\nEn finalitzar l'horari lectiu, serà resposabilitat de les famílies l'acolliment del o la participant\nEl fet de participar en l'intercanvi és perfectament compatible amb el seguiment del curs acadèmic, donat que l'escola incorpora aquesta activitat en la programació del curs.


El passat 10 de febrer, a les 20:00 va tenir lloc el Sopar de la fam a l’institut. És una activitat oberta al municipi on hi col·laboren diferents entitats, entre elles el GPS del nostre centre. És una altra de les iniciatives que dóna suport als projectes de Mans Unides. Es va iniciar la trobada amb un testimoni que va posar de manifest les dificultats que passen els immigrants que volen arribar a Europa saltant la tanca de Ceuta. Tot seguit es va presentar el país i el lloc concret on anava destinat l’ajut, així com el projecte concret d’enguany: reconstrucció d’una escola a l’Índia. Finalment es va acabar la trobada compartint pa amb oli que va substituir el sopar d’aquella nit per destinar l’equivalent del seu import al projecte.


Catalonia Innovation Triangle, l’oportunitat perduda - elCugatenc\nDilluns, 19 d'octubre de 2020 - 21:31h\nCONTRACRÒNICA.Feia goig veure Lluís Recoder agafant-se de la mà dels alcaldes de Rubí i Cerdanyola aquell 2012 en què es va constituir el consorci que impulsa el Catalonia Innovation Triangle (CiT), un projecte ambiciós que buscava generar sinergies entre els tres municipis per promoure l’economia i atreure inversions de la mà de l’administració pública, les universitats, els centres de recerca i les associacions empresarials.\nVuit anys després, les plaques de trànsit amb indicacions amb les sigles CiT és, potser, l’únic que ens queda d’aquell intent de cooperació intermunicipal. Una manca d’activitat que ha arribat en forma d’advertència de la Sindicatura de Comptes de Catalunya. Si el consorci no es posava al dia de les seves obligacions, és a dir, presentar els pressupostos mai realitzats dels darrers exercicis i fer el del 2020, l’Ajuntament de Sant Cugat com l’administració més gran podria veure’s limitat a l’hora de rebre fons.\n“Si no reactivàvem el consorci o decidíem deixar-lo, podíem deixar d’ingressar 550.000 euros del Fons Català de Cooperació Local”, ha explicat el tinent d’alcaldia d’Hisenda, Pere Soler, en la sessió plenària telemàtica corresponent al mes d’octubre. I entre les dues opcions, el tripartit ha optat per marxar i així obrir el camí perquè els altres dos municipis puguin fer el mateix i s’acabi liquidant el CiT, un adéu que fa més llàstima per l’oportunitat perduda que per l’activitat real dels darrers anys.\nAixí ho ha expressat Soler, tot dient que es tracta d’un instrument inoperatiu i que, des del punt de vista del govern, no tenia cap sentit reactivar-lo tenint en compte que es mantenen relacions bilaterals amb Cerdanyola i Rubí. Tot i que el tinent d’alcaldia no ha especificat quins projectes hi ha darrere d’aquesta voluntat d’intercooperació comarcal mancada d’un consorci operatiu.\nLa mateixa percepció té Sergio Blázquez, regidor de Ciutadans, que ha agraït a Soler la coherència de marxar d’un òrgan inoperatiu. Ara bé, per al regidor taronja això és mostra del fracàs d’una iniciativa de la qual s’hagués pogut extreure molt més suc. En la recerca de responsables de la mort gradual del CiT, Blázquez mira especialment el govern anterior tot i que també fa un toc d’atenció al tripartit tot dient que podria haver sigut més ambiciós.\nCarles Brugarolas, regidor de Junts i, per tant, hereu polític del Recoder de la foto, ha estat l’únic crític amb la decisió del govern. Des del seu punt de vista, el consorci va començar a fallar per motius polítics vinguts de Cerdanyola, apuntant especialment a ERC i la CUP, a qui considera culpables d’haver bloquejat un projecte que hauria permès l’arribada de fons europeus. Es perdia així el suport unànime que Brugarolas ha reivindicat com a inici del CiT.\nPerò a ulls de Junts, el fracàs del CiT durant el darrer any no és un motiu suficient per marxar-ne. De fet, gairebé és un motiu per posar-s’hi a treballar a fons perquè considera que en un moment de crisi econòmica com l’actual –i la que vindrà!–, un consorci com aquest serviria per captar inversions, fons europeus i empreses i, sobretot, per establir estratègies d’innovació més fortes gràcies a la cooperació dels tres municipis.\nHi ha hagut debat perquè quan Soler i Blázquez critiquen la inoperativitat bàsicament estan dient a Brugarolas que no va fer bé la seva feina i, a canvi, el regidor de Junts diu que és ara el govern qui no està actuant correctament. En qualsevol cas, es tracta d’un debat estèril perquè entrar o sortir del CiT no depenia de tot el Ple i el que ha passat per la sessió d’aquest octubre era només un punt informatiu d’una decisió que ja havia pres l’Ajuntament. Així ha mort el CiT a Sant Cugat. Ens queden les plaques.


Com netejar la cera sobrant per reutilitzar-la - SANNICOLAS | Velas de cera de abeja artesanales y ecológicas\nCera d'abella, Trucs per espelmes\nPublicat 14 juny, 2017 6 juliol, 2017 per SANNICOLÀS\nNo llencis la cera d’abella sobrant del degoteig o base de les espelmes! Pots netejar-la i reutilitzar-la.\nVal la pena recuperar la cera sobrant de les espelmes per a altres usos. Les abelles treballen molt per produir-la i no es mereixen que es malgasti aquest material tan preuat.\nA més del seu ús per fer espelmes, la cera d’abella s’utilitza també per a l’elaboració de productes medicinals o estètics, per a la restauració i conservació de mobles i per al manteniment i protecció dels broquets dels instruments musicals, per posar alguns exemples.\nEl procés de neteja és molt senzill. Necessitem:\n· 1 cassó.\n· 1 pot de vidre que puguem rebutjar (per exemple, d’alguna conserva que haguem utilitzat).\n· 1 tros de tela porosa o malla mosquitera.\n· 1 recipient per posar la cera neta. Hem utilitzat un pot de vidre, però es pot fer servir una safata de fer glaçons de gel per obtenir petits trossos.\n·1 bastonet de fusta per remenar.\n· Film de plàstic o paper del forn.\nSeparem, si podem, les restes de la metxa que estigui carbonitzada. En cas que sigui molt complicat, no passa res, només és per evitar que es faci fosca la cera.\nPer tal de fondre-la, posem la cera, en el pot de vidre al bany maria. Intentarem evitar que l’aigua bulli per conservar al màxim les seves propietats. A poc a poc es fondrà fins fer-se totalment líquida.\nQuan està fosa, la colem o filtrem utilitzant la tela porosa o la malla mosquitera i l’aboquem directament en el recipient preparat. Tota la brutícia es quedarà a la tela i així eliminem els residus de les metxes.\nEn cas d’utilitzar com a recipient final la glaçonera, la folrem amb film de plàstic o paper del forn i aboquem la cera fosa a través de la tela o la malla, tal com hem fet per al recipient de vidre.\nUn cop freda, la cera es solidificarà. Per tal de donar-li ús, haurem de tornar a fondre utilitzant el mateix mètode que hem descrit, però aquesta vegada no caldrà filtrar-perquè ja la tindrem neta.\nCom veieu, netejar la cera és molt senzill, així que en les properes publicacions us anirem explicant quins usos podeu donar-li de manera fàcil i senzilla!\nAquesta entrada va ser publicada a Cera d'abella, Trucs per espelmes i etiquetada abella, bio, cera, cera d'abella, com netejar, eco, natural, reutilitzar.\n2 comentaris de “Com netejar la cera sobrant per reutilitzar-la”\nMeritxell Martinez ferres diu:\nGenial m encanta l idea. Moltes gràcies\n7 maig, 2020 en 11:42 am\n6 juliol, 2017 en 4:26 pm


Memòries de la casa morta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nuna novel·la de Fiódor Dostoievski publicada l'any 1862\n(S'ha redirigit des de: Memòries de la casa dels morts)\nMemòries de la casa morta (en rus: Записки из Мёртвого дома) és una novel·la de Fiódor Dostoievski publicada l'any 1862.\n(ru) Записки из Мёртвого дома\nImperi Rus , 1860\nEn aquesta obra es reflecteix la desesperació de l'autor quan va estar empresonat per crims contra la seguretat de l'Estat. Ell va estar acusat de debatre sobre las idees utòpiques socialistes i liberals sorgides a França.\n1 Traducció catalana\nL'autor va ser empresonat el 23 d'abril de 1849 i condemnat a mort per activitats antigovernamentals per la seva vinculació amb el Cercle Petrashevski. El 22 de desembre de 1849 va ser traslladat per tal d'ésser afusellat, junt amb altres 25 detinguts, però la seva pena va ser commutada per la de treballs forçats a Omsk (Sibèria), on hi va romandre 5 anys i gràcies a una amnistia decretada per Alexandre II, va poder tornar a Sant Petersburg. Allà es va convertir en un jugador i per això va tenir grans deutes durant tota la seva vida.\nRecull les vivències del personatge Alexanfre Petròvitx Goriàntxikov a la presó siberiana per haver matat la seva esposa. Cada capítol descriu les anècdotes, les diferents temàtiques i conversacions o experiències que viuen els presoners, els seus sentiments sobre el Nadal, l'estiu, intents de fuga i altres detalls de la societat, l'administració i la cultura russes. En aquest llibre es reflecteixen les pròpies experiències de l'autor a la presó i el tipus de persones amb què va conviure, que malgrat ser criminals descriu amb una gran humanitat. En aquesta obra es fa una pregona reflexió sobre la psicologia criminal. Transmet els seus coneixement de la Bíblia, llibre que el mateix autor llegia diàriament a la presó i del que en va derivar la seva idea de la utilitat del sofriment com alliberament i salvació espiritual.\nLa història transcorre majoritàriament en el primer any de presó, sense especificar dates exactes. Apareixen diverses publicacions alternatives com “Records de la casa dels morts” (a causa d'una traducció deficient), “Memòries de la casa morta”, “Notes de la casa morta” o “El sepulcre dels vius”.\nL'autor arriba a la conclusió que l'única possibilitat de llibertat per a l'home a la presó són els llibres.\nAkim Akímitx és un exmembre de l'Acadèmia militar de Rússia; es troba en la presó per haver disparat accidentalment a un príncep i haver incendiat una fortalesa. A la presó és una figura respectada per tractar-se d'un bon negociador.\nSirotkin, un jove atractiu de 23 anys d'edat, empresonat per haver mort el capità del seu batalló. Apareix sovint per la seva homosexualitat.\nGazin, amb el pseudònim "l'aranya", empresonat per haver matat molts nens quan era soldat i sentir-se orgullós d'haver-ho fet.\nApareixen altres personatges com el de Baklushin.\nEl compositor moravià Leoš Janáček adaptà aquesta novel·la en el seu llibret d'òpera De la casa dels morts (Z mrtvého domu).\nText en castellà a Scribd.\nText rus en Wikisource.\nText anglès a Internet Archive.\nThe house of the dead : or, Prison life in Siberia. Facsímil electrònic.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Memòries_de_la_casa_morta&oldid=24311198»\nDarrera modificació: 28 jul 2020 a les 13:30\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 jul 2020 a les 13:30.


CENTRE C. EXCURSIONISTA LA VALL DE SEGÓ -Eixides-: 2010\nVI Pujada Nocturna a la Creu\nCom cada any hem realitzat la Pujada Nocturna a la Creu, com quasi sempre hem passat calor, però les vistes heu compensen tot.\nBarrancs de l'Almanzor i de la Mosquera a la Serra d´Espadà\nRuta circular pels barrancs de l´Almanzor i de la Mosquera a la Serra d´Espadà. Hem aparcat els cotxes en la carretera que va d´Almedijar a Aín, només passar la pista que entra a la Mosquera. Des d´ací hem baixat al Barranc de l´Almanzor i després de disfrutar de la seua atapeïda vegetació i de l´aigua, el PR ens ha dut al coll d´Ibola. Hem travessat la carretera i agafat el sender que puja a "Cerro Gordo". Després de fer una paradeta per esmorzar hem continuat i agafat el sender que baixa a la Mosquera -marcat com a PR-. Feia temps que no passàvem per aquesta senda, però cal assenyalar que el sender es troba completament abandonat, sense cap manteniment i en molts llocs es fa costosa la seua continuïtat. Arribats a la casa de la Mosquera sols ens ha quedat seguir la pista per eixir novament a la carretera.\nDistància: 8,38 km - Ascen. Acumulat: 544 m - Temps: 03:36:49\nFalagueres al Barranc de l´Almanzor\nEl Carbo i el cim del Penyagolosa\nCom cada any no podia faltar l´eixida de cap de setmana al massís del Penyagolosa.\nDissabte anada i tornada al Carbo. Diumenge de Sant Joan al cim.\nDe les previsions metereològiques més val no parlar, solament dir que no es remullarem.\nLa Vall de Segó -PR-\nHuit valents començaren el dia amb la intenció de completar tot el recorregut d´aquest llarg sender -29´1 km i més de 1000 m. de desnivell-, finalment sols l´acabaren cinc.\nEl sender travessa a la muntanya de la Frontera un santuari Iberorroma dedicat al culte de Liber Pater. -Més informació-\nLes Fonts de Bernia PRCV-7\nEn dos paraules podem definir aquesta bonica eixida a les Fonts de Bernia i el seu cim, meravellosa i impressionant.\nHem iniciat el recorregut, des de les Cases del Runar, el camí per arribar a aquestes, asfaltat però en mal estat, dificultós per als cotxes -no tot terrenys-.\nSender marcat com a PRCV-7, d´una dificultat mitja-alta, si es fa el cim. El sender li pega tota la volta a la serralada passant pel Fort, el Forat i les Fonts del Runar, del Fort i de Bernia.\nPerò sense cap mena de dubte, el que més ens ha sorprés ha sigut la pujada al cim i, com no, les seues vistes de la costa, del Puig Campana, l´Aitana i Eivissa.\nCim del Bernia 1226m\nEixida del Forat\nIIIª Cursa de muntanya solidaria -Quart de les Valls-\nEns ha acompanyat el bon temps en aquesta nova cursa de muntanya que ha comptat amb més de dos-cents participants.\nUn any més alguns membres del Centre hem acompanyat als Pelegrins des de Les Useres fins al Santuari de Sant Joan de Penyagolosa.\n9ª Marxa a Peu al Camp de Morvedre -Benavites-\nEn aquesta 9ª Marxa a Peu l'aigua ha sigut la protagonista.\nItinerari 9ª Marxa a Peu al Camp de Morvedre. Benavites\nHem realitzat l´itinerari de la 9ª Marxa a Peu al Camp de Morvedre. Partint de la Torre de Benavites, transcorre pel Molí d´Arròs, barrancs de l´Arquet, Fondo i de la Catalana, les Gerretes, mina de ferro, la Corralissa, Molí de Vent, Font de Quart, l´Era i novament Benavites.\nLos Estrechos -Montanejos-\nEixida a los Estrechos amb un bon nombre de participants.\nDescripció de la ruta -web de l´Ajuntament de Montanejos-.\nBarrancs de l'Almanzor i de la Mosquera a la Serra...\nItinerari 9ª Marxa a Peu al Camp de Morvedre. Bena...


2a edició d’art en cicle. Festival d’arts escèniques\n20 h 2a edició d’art en cicle. Festival d’arts escèniques de Súria. Música: Guillem Roma. Cançó d’autor, música folk i mediterrània. Teatre del Foment Cultural.\nEntrades: 12 euros per espectacle. Venda anticipada: http://artenciclesuria.com o a l’establiment Milar Reguant-Agut. També a la taquilla del Teatre del Foment Cultural, una hora abans de l’espectacle.


Qui som: Missió, Visió, Valors.\nEscrit per AICCV on 21 Març 2020 .\nLa fi primordial de AICCV és obtenir solucions adequades a les necessitats que se'ls plantegen als implantats coclears, a les seues famílies i als deficients auditius en general, per a la seua realització com a ciutadans de ple dret dins de la societat. AICCV realitza assessoraments individualitzats, ja que considera que tan important o més és el factor humà com el metge. Per a això prepara a persones, pares/mares de xiquets/es amb implant coclear i/o adults implantats, perquè servisquen de guia a aquelles persones que requereixen ajuda.\nEs pretén establir un canal d'informació sobre l'Implant Coclear, sent aquest veraç, plural, actualitzat i sense condicionaments mediàtics.\nMantenir obert un canal per a atenció i informació permanent dels socis i d'aquelles persones que puguen veure's afectades.\nInformar mitjançant fullets, revistes, pàgina web, entrevistes personals, intercanvi de correus electrònics, etc. sobre l'Implant Coclear per a les persones sordes o les seues famílies que desitgen informar-se sobre aquesta ajuda tècnica, imprescindible per al tractament de determinat tipus de sordeses.\nAtendre les persones sordes implantades i les seues famílies per a aconseguir la seua plena inclusió i normalització en la societat, estant legitimada l'entitat per a la defensa dels drets i necessitats del col·lectiu, a través d’oferir assessorament i suports, en qualsevol etapa de la vida, des de nadons, xiquets i xiquetes, joves, adults i persones majors.\nSom la principal organització de referència de les persones sordes usuàries d'implants coclears-auditius i les seues famílies a la Comunitat Valenciana. Intentem actuar de forma eficaç i eficient mentre augmentem la nostra base social i la capacitat d'incidència política per a aconseguir que els nostres usuaris siguen ciutadans de ple dret en la societat.\nEls valors que guien les actuacions de la AICCV són:\n1. Perseverança: Portem més de 10 anys en lluita contínua per a la plena inclusió de les persones que atenem i que implica l'adaptació als canvis de context social, polític i tecnològic.\n2. Expertesa: Coneixem la temàtica que envolta l'ajuda tècnica que constitueix l'implant coclear de manera específica i especialitzada i la posem en valor, formant-nos constantment, divulgant i fent difusió de la realitat i actualitat dels diferents abordatges mèdics, tecnològics-tècnics i de rehabilitació. Ens permet assessorar de manera rigorosa segons les necessitats de cada família i usuari específic, així com a les Administracions Públiques sobre el tema.\n3. Proximitat: Entesa com la capacitat de l'entitat de ser una organització amb "calor humana" cap a les persones usuàries i les seues necessitats així com les de les seues famílies apostant per un tracte pròxim i directe amb tots els membres que s'acosten a AICCV, promovent trobades i intercanvis per a compartir experiències i interactuar entre iguals.\n4. Independència: Generem criteri propi al marge de les pressions i incidències dels diferents actors i que implica independència no solament econòmica sinó de cases comercials, centres mèdics, universitats i altres agents relacionats.\n5. Servei: Voluntat de servir a les persones candidates o usuàries d'implant coclear i les seues famílies treballant per a detectar i encarrilar les seues necessitats, buscant fórmules per a cobrir aquestes necessitats en qualsevol àmbit: escolar, laboral, econòmic, social, cultural, d'oci, temps lliure i de rehabilitació.\n6.Accessibilitat: L'eradicació de les barreres de la comunicació és un dels puntals de AICCV, per la qual treballem no tan sols en el nostre entorn habitual sinó que és un punt que promocionem en qualsevol àmbit de la societat.


Històrica beatificació a la Catedral de Tarragona de Marià Mullerat | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nHistòrica beatificació a la Catedral de Tarragona de Marià Mullerat\nDescoberta de la imatge del nou beat a l’interior de la Catedral. Foto: Tarragona21\nTarragona i molt especialment la seva Catedral han viscut aquest matí de diumenge una històrica beatificació, la del doctor en Medicina Marià Mullerat, assassinat a l’inici de la Guerra Civil. Nascut a Santa Coloma de Queralt, a la Conca de Barberà, fou metge i alcalde a la localitat lleidatana d’Arbeca, membre de col·lectius catòlics i va ser assassinat en el context de les matances que van tenir lloc a la rereguarda organitzades especialment per la FAI.\nPresidida pel representant del papa i cardenal prefecte de la Congregació de les Causes dels Sants, Angelo Becciu, i amb l’assistència dels familiars del difunt, filles, néts i besnéts, així com les autoritats polítiques d’Arbeca i Santa Coloma de Queralt, l’acte de beatificació ha reunit més de mil persones a la Catedral.\nNo només això, han presidit l’acte l’arquebisbe de Tarragona i l’enviat del Papa, dos cardenals -Joan-Josep Omella i Lluís Martínez Sistach-, set bisbes, tres bisbes auxiliars i dos abats, els de Montserrat i de Poblet, Josep Maria Soler i Octavi Vilà, respectivament, a més de 112 preveres i diaques. Vint-i-dos mitjans de comunicació han estat acreditats i la beatificació ha estat retransmesa en directe per 13 TV, Tarragona Ràdio i Radio Maria.\nEl representant del papa, l’arquebisbe de Tarragona, dos cardenals, 11 bisbes i bisbes auxiliars, dos abats i 112 preveres han assistit a l’acte. Foto: Tarragona21\nLa inscripció de Marià Mullerat al nombre de beats ha estat un decisió personal del papa Francesc, una causa que va promoure Lluís Martínez Sistach, que ha comptat amb un postulador, Vito T. Gómez; i un peticionari, l’arquebisbe de Tarragona i Primat de les Espanyes, Jaume Pujol. El representant del papa ha llegit la Carta apostòlica que anuncia la decisió papal.\nEl papa, doncs, ha destacat que Mullerat «va tenir cura per alleujar en els germans els dolors i les dolences, donant així testimoni amb l’exemple d’una vida de caritat del primat del perdó». El dia 13 d’agost de cada any, data en què va néixer Mullerat, es podrà celebrar la seva festivitat, indica el papa.\nPoques institucions hi ha com l’església catòlica que organitzin uns actes tan espectaculars i emotius alhora com el que s’ha viscut a la Catedral de Tarragona. Un dels moments culminants de la celebració ha estat la descoberta d’un retrat enorme amb la imatge del metge afusellat el 36, mentre la família es dirigia al lloc amb les restes del ja beat.\nEn l’homilia del cardenal i enviat del papa, Angelo Becciu ha subratllat que «malgrat que el seu temps es va caracteritzar per una forta onada d’odi persecutori contra el cristianisme i contra aquells que testimoniaven la fe amb les obres de misericòrdia, ell va rebutjar fugir i va restar al lloc», perquè se sentia impel·lit pels malalts, «prestant-los atenció mèdica, preparant-los per rebre els sacraments, al mateix temps que no deixava de prestar gratuïtament les atencions mèdiques als pobres».\nMullerat va perdonar els seus botxins «fins a inclinar-se a curar la ferida d’un d’ells». «A la violència va respondre amb el perdó, a l’odi va respondre amb la caritat que no porta el compte del mal rebut, que tot ho excusa i tot ho suporta». L’exemple de Mullerat és per al prefecte «un potent far de llum» per a l’arxidiòcesi de Tarragona i per als pelegrins que han vingut de tot Espanya a l’acte de la beatificació.\nTarragona va presidir una massiva beatificació de 522 fidels assassinats a la guerra civil. Va ser en octubre de 2013 a l’antiga Universitat Laboral. A la Catedral, és la primera que se celebra que es tingui constància històrica.\nEl representant del papa, Angelo Becciu, dirigint-se a l’altar. Foto: Tarragona21\nJaume Pujol: ‘L’església de Tarragona se sent interpel·lada’\nPer la seva part, l’arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, que acabarà el seu mandat amb un bon sabor de boca per aquesta beatificació d’un fidel de l’arxidiòcesi tarragonina, feia una al·locució final, subratllant que «és l’església de Pau i de Tecla, de Fructuós i els sants diaques que avui se sent honorada i al mateix temps interpel·lada i urgida al testimoni de la fe». Pujol ha tingut un record especial per al cadenal Vidal i Barraquer, el cardenal de la pau, nat a Cambrils, del qual la setmana passada es concloïa a la seva vila la celebració dels 150 anys del seu naixement.\nBesnetes del metge, avui a la Catedral. Foto: Tarragona21\nLa celebració d’avui «quedarà inscrita en la història d’aquesta Catedral metropolitana, però també inscrita en el meu cor». «Arribat al final del meu pontificat només ho puc rebre com un regal del Senyor per a vosaltres i per a mi». Pujol no ha donat pistes del seu relleu, un cop enviada al papa la carta de renúncia per edat el passat mes de febrer.\nPaco Jones\tel 24/03/2019 a las 9:46 am\nCuantos mataron con el beneplácito y la colaboración de la iglesia los fascistas. Que vergüenza de iglesia, consolidando poder y riqueza, y haciendo actos en contra del pueblo, abusando impunemente de niños.


Cultures. Musical sincro con mapping en hotels | Acttiv\nUn videoclip en viu al voltant del món\nCuinat per: German Cabrera\nEquip de tres animadors + Pantalla + Projector + Vestuari\nDíptic per a clients + Tutorial per a animadors + Cartelleria + Teaser\nQuè és Cultures?\nCultures va més enllà d’un musical Sincro, Cultures és un videoclip en directe. Té un ritme trepidant i està pensat per a tots els públics. Amb només un equip de 3 animadors, el seu fil musical recorre diverses cultures al voltant del món.\nL’equip d’animació balla en sincronia amb innovadores imatges projectades sobre una pantalla gegant. Cultures va més enllà en innovació d’efectes d’animació 3D i mapping.\nEfectes especials amb ballarins virtuals\nA Acttiv no ens cansem d’innovar. Ens encanta provar i provar coses noves i Cultures n’és un clar exemple. Lluny de conformar-nos amb la qualitat dels efectes dels espectacles previs hem incorporat noves tècniques.\nUn exemple sorprenent: ballarins professionals són projectats a la pantalla i marquen el compàs dels actors a l’escenari.\nEl making of de Cultures\nCultures és el resultat de més de quatre mesos de treball d’un coreògraf i un especialista en motiongraphics. Descobrim en un breu vídeo el making of del treball dels artistes German Cabrera i Marcos Andavert. Des de la conceptualització a la creació de l’storyboard, les gravacions amb ballarins professionals i el muntatge final.\nConeix què hi ha entre bastidors.\nCultures és una producció del nostre format d’esdeveniments amb projecció sincronitzada: Sincro.\nSincro professionalitza l’animació nocturna d’hotels i càmpings. Els equips d’animació ballen sobre projeccions sincronitzades que incorporen les tècniques més innovadores de mapping i d’efectes especials. Converteixen els escenaris en espectaculars platós de televisió.\nPer posar en marxa aquests esdeveniments només cal un equip d’Acttiv, un projector i una pantalla.


Leighton Meester gairebé va perdre a Blair Waldorf per culpa dels seus cabells | CAT.polkadotsinthecountry.com\nLeighton Meester gairebé va perdre a Blair Waldorf per culpa dels seus cabells\nRosses no es diverteixen més, aparentment\nAra aquí hi ha alguna cosa perquè se senti d'edat - que ha estat oficialment una dècada des xafarderia Girlaired. La comèdia adolescent de la part superior (encara totalment chic) van escombrar el món i que va créixer fins amor i l'odi Serena van der Woodsen i els seus fluides cabellera rossa, Broody Chuck Bass i, per descomptat, reina de gel Blair Waldorf. No obstant això, resulta que l'espectacle podria haver anat de manera molt diferent, com Leighton Meester gairebé va perdre a Queen B causa de la seva cabellera rossa.\nEn un perfil d'aniversari amb Vanity Fair, el repartiment i equip es van reunir per reflexionar sobre les seves vides ficticis a l'Upper East Side. El tema de les seves primeres audicions es va acostar també i sorprenentment, Leighton en realitat una prova primer per Serena - No Blair.\nDesprés de llegir per a Blair, durant la seva audició, va sentir una connexió immediata amb el caràcter i els showrunners es va enamorar d'ella. Hi va haver un problema però: el seu cabell era molt Serena van der Woodsen rossa.\nJosh ha dit, '[Leighton] va entrar i ella era molt divertit i molt intel·ligent i va jugar vulnerables. Però hi havia un problema: ella era rossa. I Blake era ros, òbviament; Serena havia de ser rossa. Per tant, [Leighton] va anar al lavabo i tenyit els cabells. Ella ho volia. '\nA la vida real, probablement, el més allunyat de Leighton de Blair Waldorf. Ella és més reservat, va tenir una infància molt menys atractiu (la seva mare va ser empresonat per tràfic de drogues, per exemple) i ara està casada amb Adam Brodyof Seth Cohen fama - algú Blair no hi hauria fins i tot tenint en compte l'hora del dia. Un altre membre xafarderia Girlcast tenia reserves que ella podria realment pas en els talons de Waldorf.\nChace Crawford reflecteix en la satisfacció de Leighton i va dir que el seu primer pensament va ser: 'És que no la veig com Blair Waldorf. No puc veure-ho.\nNo va passar molt temps abans que ella es va trencar en una banda per al cap i es va tornar 'astutament a la seva cadira' que estava totalment escombrada. El dit, 'Jo només recordo que vaig pensar,' Aquesta noia pot actuar. Ella és la noia perfecta per a això ''.\nAltres curiositats sorprenents de l'entrevista inclouen el fet que Blake Lively gairebé converteix el paper de Serena cap avall, ja que inicialment volia continuar els seus estudis a la Universitat de Columbia. Amb el temps es va prendre el paper quan la xafarderia Girlteam li va permetre anar un dia a la setmana, però a mesura que el programa es va convertir en un fenomen cultural i va exigir més d'ella, ella va acabar la deserció.\nI pel que fa a la qüestió candent en boca de tots: ¿hi haurà un reinici en el curt termini? Bé, tothom va jugar bastant tímida al respecte. Josh i el seu company d'espectacle corredor Stephanie Savage van revelar que havien pensat en fer una pel·lícula, però que no havien anat enlloc.\nNo obstant això, l'autor de Gossip Girl Cecily Von Ziegesar tenia altres idees. Ella va admetre a l'esperança que anirien completament fora de la paret amb una versió de terror pel·lícula de la sèrie, on Serena torna d'internat com un assassí en sèrie. Ja saps el que, estaríem totalment fora de servei per això.\n13 raons per les quals: Primera visió exclusiva de la nova sèrie de Netflix de Selena Gómez\nSerena Williams acaba delogiar a Andy Murray per cridar el sexisme\nQuants diners li deuen els amics en els amics?\nNikolaj Coster-Waldau sobre per què la seva dona no ha vist el joc de trons\nEls moments més divertits de Barack Obama a loficina?\nKatherine Ryan: Si no tinc nuvi fins que tinc 75 anys, estaré bé\nScreen guild actors de les fotos de parelles de celebritats de 2018\nEls moments damics estranys que mai no heu vist abans\nJoc de trons emesos: els actors que podrien haver estat al programa\nIman: de la formació musulmana estricta a Jamming with ed sheeran


Comença la mitja jornada del 18 al 22 de Juny\n@manyanetbegues #josocmanyanet @EscolesManyanet\nMantenim viu el CROS!\nEl nostre projecte educatiu s’inicia amb l’estimulació primerenca, a l’etapa d’Educació Infantil, continua amb el desenvolupament de les Intel·ligències Múltiples i es completa amb les metodologies interactives.\nDiversifiquem les estratègies d’ensenyament i aprenentatge per oferir a tots els infants i joves oportunitats d’apropar-los al present i al futur. Acompanyanem emocionalment i propiciem un entorn motivador que generari expectatives positivies seguint el carisma manyanetià.\nL’examen B1 (Preliminary English) dóna prioritat a la part oral per tal d’assegurar que els alumnes surtin preparats per a enfrontar-se a situacions comunicatives diverses. Els alumnes que realitzen l’examen B1 estan més motivats i també més preparats per a dur a terme, més endavant, l’examen B2 (First English), amb un reconeixement internacional en tots els àmbits.\nEntra a l'AFA de Manyanet Begues


Felicitem a Rifton pel seu 40a aniversari - Rehagirona\nEl nostre proveïdor americà Rifton està d’enhorabona: celebra 40 anys. Des Rehagirona el volem felicitar, i agrair la professionalitat amb la que elaboren tots els seus productes i els distribueixen.\nPer celebrar el seu quarantè aniversari, Rifton va organitzar recentment una festa a la qual hi van assistir més de 300 persones, i en què van poder menjar un deliciós pastís d’aniversari, així com anar en tricicle, preparar pastissos, fer bombolles de sabó o pintar-se la cara, entre altres activitats lúdiques. A més, van sortejar tres tricicles Rifton entre els assistents.\nRifton fabrica els caminadors Pacer Dinàmic i Pacer, els bipedestadors Supí Rifton i Prono Rifton, la cadira Activity Chair, el dispositiu de mobilitat Tram, el tricicle Rifton, l’HTS sistema d’higiene, i l’hamaca de bany Wave.\nEn aquest vídeo podeu veure un resum d’aquesta feliç celebració:\n[/spb_text_block] [spb_video link=”https://www.youtube.com/watch?v=JvQgklZ54vA” remove_related=”yes” autoplay=”no” full_width=”no” width=”1/1″ el_position=”first last”]


4 campiones d’Espanya del Club Gimnàstica Esparreguera als estatals – La Bústia\nPer Esports 20 de juliol de 2019 a les 18:00 0 1178 Visites\nRita Jiménez, Yaama Diedhiou, Abril Sayavera i Leire Rodríguez, les campiones\nEl Club Gimnàstica Esparreguera va pujar fins a 11 vegades al podi en els darrers campionats d’Espanya sumant un botí de sis medalles d’or, dues de plata i tres de bronze en la competició que va tenir lloc a València en el comiat de la temporada. En l’expedició esparreguerina hi van participar 23 gimnastes en la darrera prova de la temporada.\nYaama Diedhiou es va proclamar campiona d’Espanya de Base 4, a més d’una medalla de plata a paral·leles i una medalla de bronze en la modalitat de terra. També en la categoria de Base 4, Rita Jiménez, va sumar el títol de campiona d’Espanya a l’aparell de barra d’equilibris, a més de la tercera plaça individual en la classificació general i el bronze a l’aparell de salt.\nLeire Rodríguez, també campiona d’Espanya a l’aparell de salt en la categoria de Via Olímpica 2. Finalment, Abril Sayavera va obtenir una fita única en la historia recent del club: proclamant-se campiona d’Espanya al nivell 3 de la màxima categoria, Via Olímpica. Saavedra va completar la prova coronant-se campiona d’Espanya als aparells de salt i terra i, amb la millor nota de la competició, fou subcampiona de barra.\nEtiquetes: Club Gimnàstica Esparreguera


Recursos educatius > Tag > vistes+al+mar - Didactalia: material educativo\nComposició Musical (17)\nVistes Al Mar (17)\nHistòria De La Música (14)\nEducació Musical (12)\nRecursos educatius > vistes+al+mar\nHipervinculo Història de la música i de la dansa\nFerran Sor, més enllà de la guitarra: l'obra per a...\nEn Xavier Chavarria i el seu equip ens apropen a la música catalana i als protagonistes de la vida musical d'avui dia. En aquest capítol es dedica a u....Ver más.Ferran Sor, més enllà de la guitarra: ...\nEscolania de Montserrat: inici d'una nova etapa. C...\nEn el present capítol podrem escoltar la nova etapa encetada a l'Escolania de Montserrat sota la direcció del mestre i compositor Bernat Vivancos....Ver más.Escolania de Montserrat: inici d'una nova e ...\nLa Passió de Cervera. Convidats: Ramon Subies, Alf...\nEn aquest capítol es presenta l'entrellat musical de la Passió de Cervera. Aquest esdeveniment musical vinculat a la religió gaudeix d'un prestigiós c....Ver más.La Passió de Cervera. Convidats: Ramon ...\n50 anys de la mort de Joaquim Serra. Jesús Ventura...\nEn Xavier Chavarria i el seu equip ens apropen a la música catalana i als protagonistes de la vida musical d'avui dia. En Joaquim Serra, músic sardani....Ver más.50 anys de la mort de Joaquim Serra. J ...\nAgustí Borgunyó. Elisenda Vilarrúbias, Josep Maria...\nEn Xavier Chavarria dedica aquest capítol a un compositor català eclèctic però molt interessant que va passar la seva vida professional als EEUU. La s....Ver más.Agustí Borgunyó. Elisenda Vilarrúbias, ...\nPau Casals i l'exili (I). Núria Ballester, Josep M...\nEn Xavier Chavarria i el seu equip ens apropen a la música catalana i als protagonistes de la vida musical d'avui dia. Avui a vistes al Mar parlarem d....Ver más.Pau Casals i l'exili (I). Núria Balles ...\nLa crítica musical, a debat. Convidats: José Guerr...\nPrograma dedicat a repassar la Història de la Música dels Països Catalans, des dels inicis fins a l'actualitat. Una visió històrica i actual del nostr....Ver más.La crítica musical, a debat. Convidats ...\nHipervinculo Orientació i Tutoria\nDe l'ESMUC al món professional: situació laboral d...\n"En aquest capítol de "Vistes al mar" s'analitza la situació dels titulats superiors en estudis musicals que s'han d'incorporar al mercat laboral.Un 7....Ver más.De l'ESMUC al món professional: situac ...\nConjunt XXI!: innovació i experimentació al poder....\nEn Xavier Chavarria i el seu equip ens apropen a la música catalana i als protagonistes de la vida musical d'avui dia. Aquest capítol es dedica a un c....Ver más.Conjunt XXI!: innovació i experimentac ...\nPep Ventura: moda, sàtira i revolució. Anna Costal...\nAquest episodi de Vistes al mar ens descobreix una de les facetes més sorprenents d'un dels pares de la sardana moderna, Pep Ventura. El músic català ....Ver más.Pep Ventura: moda, sàtira i revolució. ...\nEn Didactalia tienes 96264 recursos educativos y una comunidad de 423148 usuarios


El millor derbi de la història - Oriol Pujols\n01 Mai El millor derbi de la història\nPosted at 10:48h in Esport, Reus\tby\topujols 0 Comments\nHo he de reconèixer: no sóc ni “futbolero” ni tinc un lligam històric amb el Camp de Tarragona. Amb aquesta premissa, doncs, el partit d’avui a la tarda entre en Nàstic i el C.F. Reus al Nou Estadi de Tarragona m’hauria d’importar més aviat poc, però no és així. El fenomen sociològic que genera el futbol, en sí, ja és força apassionant però si a més hi afegeixes proximitat geogràfica l’espectacle està servit.\nLa veritat és que la situació esportiva dels dos clubs fa que aquest partit, a nivell esportiu, sigui de vida o mort. Qui guanyi es posa a mitja taula i qui perdi en posicions de (quasi)descens. Pel que em diuen els entesos la segona és així (entre entre el desè i el dinovè només hi ha 5 punts de diferència).\nSegons el diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans un derbi és una competició esportiva que enfronta dos equips locals o de ciutats veïnes. El seu origen, com gairebé sempre, està envoltat de força llegendes i teories, tot i que una de les més acceptades és que el terme derbi prové de la hípica. Derby és una cursa de caballs anglesa fundada por Edward Smith-Stanley l’any 1780. Aquesta mot va passar de descriure qualsevol enfrontament esportiu a fer-ho només per aquells d’equips geogràficament propers. Així que sí, avui es celebra el derbi futbolístic per excel·lència del Camp de Tarragona (i un dels més importants del principat).\nEsport a banda el que a mi m’agrada observar és tot el que envolta el partit i ho faig, com gairebé sempre, amb una visió externa de tot. Sóc del Reus, no ho nego, però no tinc cap mena d’herència familiar que m’ho faci ser. No odio el Nàstic, al contrari, l’any passat m’hagués agradat molt que hagués pujat a primera, tot i que vist ara, ens haguéssim perdut l’enfrontament d’avui. I què veig amb els meus ulls forànis? Doncs que el derbi Nàstic – Reus és molt sa, no és gens violent i porta en sí un respecte per l’afecció rival que ja voldrien a moltes altres ciutats del món. Sabeu com acaben els partits Lazio Roma? O els Inter – Milán? Allò fa por de veure! No, al Camp de Tarragona fem molta broma, ens en fotem dels altres, però la sang no arriba mai al riu, com ha de ser!\nÉs veritat que el partit d’anada (qui li havia de dir al Reus que avui podrien acabar la jornada en posició de descens i per sota del Nàstic) va estar envoltat per la polèmica del jugador de les categories inferiors del C.F. Reus que va assistir al partit vestit del Nàstic. Per mi va ser un error del Reus no permetre la llibertat d’expressió d’un nen i un petit error del càlcul del nen i la seva família de no veure que no era gens encertat. Mal resolt, segons la meva opinió, per part del Reus, però resolt, al cap i a la fi.\nEl futbol és l’espectacle esportiu més gran del món, alhora que mou una quantitat indecent de diners. Pel Camp de Tarragona tenir dos equips a la categoria de plata del futbol espanyol és molt bo i cal lluitar per fer créixer els dos clubs per tal que algun dia aquest derbi sigui de primera. Passi el que passi avui, si algú perd, que s’aixequi, que lluiti fins al final i que conservi la categoria perquè és bo per tots, fins i tot pels qui no ens agrada el futbol. Avui, senyores i senyors, nens i nenes, a Tarragona hi ha el partit de futbol més gran que podem veure per aquestes terres així que gaudiu-lo, animeu els vostres i sigueu conscients que esteu veient el millor derbi de la història.


Bogeria de Jordi Cañas contra Pilar Rahola i Lluís Llach aprofitant el festival d'Eurovisión - XCatalunya.cat\nBogeria de Jordi Cañas contra Pilar Rahola i Lluís Llach aprofitant el festival d’Eurovisión\nJordi Cañas s’encara amb els independentistes\nFa uns dies, el diputat del PDECAT al Congreso de los Diputados, Ferran Bel, anunciava que convidaria a un dinar a tots els diputats de Partido Popular, VOX i Ciudadanos si aconseguien fer la campanya electoral d’Andalusia sense esmentar el nom de Catalunya i sense parlar dels catalans. Evidentment, anava sobre segur i està clar que no s’haurà de gratar la butxaca perquè Catalunya estarà a l’ordre del dia.\nDoncs de la mateixa manera, el diputat de Ciudadanos al Parlament Europeu, Jordi Cañas, no ha sabut parlar d’Eurovisión sense atacar el cantautor i activista Lluis Llach i la periodista i escriptora, Pilar Rahola. És un missatge ple d’odi cap a dues persones amb idees independentistes: “El único problema si gana Chanel es que el año que viene, si sigue Pedro Sánchez, presentaremos a Lluis Llach a Eurovisión y presentará la gala Pilar Rahola”.\nParal·lelament, Lluís Llach havia valorat el festival d’Eurovisión i no només n’havia criticat el format i l’espectacle televisiu, sinó també l’actuació espanyola. Segons Llach, encara que no ho sembli, la lletra de la cançó espanyola interpretada per Chanel Terrero també és política.\nL’exdiputat de Junts pel Sí ho considera una màquina d’alienació. Critica que dins del panorama polític i social que estem vivint, amb una probable Tercera Guerra Mundial, els europeus busquin entreteniment en un format televisiu del segle passat, on els interesses polítics estan per sobre dels mèrits musicals i interpretatius. Tot i això, és líder d’audiència en tots els països i s’aconsegueixen grans ingressos procedents de la publicitat.\nEspanya, després de molts anys fent el ridícul, ha quedat en tercera posició. Ningú dubta del talent de Chanel Terrero, però, probablement, ni els anys anteriors ho van fer tan malament ni enguany ho han fet tan bé.\nOstres. Alineació = alienació. Aquest corrector em fa repapiejar més del compte. Bona nit . https://t.co/ASIntk35I8\n— Lluís Llach (@lluis_llach) May 15, 2022\nTags: Jordi Cañas, Pilar Rahola\nAnterior La petició de Plataforma per la Llengua en defensa del català\nNePròximxt Nou èxit de Valtònyc a Bèlgica mentre la justícia espanyola es desespera


"Fugaç": Una història d'amor 2.0 a la sala Porta 4 | Barcelona Cultura\n"Fugaç": Una història d'amor 2.0 a la sala Porta 4\n15-4-2015 En els temps d'internet, tot passa per la xarxa. Fins i tot els sentiments. Ho veureu en una obra teatral que es representa aquests dies a la sala Porta 4 i que recrea una relació en la que dues persones es troben mitjançant les xarxes socials i viuen una història d'amor, tot i que cadascuna ho faci a la seva manera.\nXavi Mañé ha escrit i dirigeix Fugaç (Foto: Jemi Paretos), un muntatge teatral protagonitzat per Carles Garcia Llidó, Toni Regueiro i el mateix Xavi Mañé, que també puja a l'escenari per tal de recrear la història d'A. i B.\nTots dos coincideixen en una xarxa social. I B. se sent de seguida atret per A. que accepta la seva sol·licitud d'amistat. Aquesta amistat, però, es convertirà de seguida en amor, tot i que cadascun d'ells viurà aquest sentiment d'una manera diferent.\nI és que B. creu que ha trobat la persona amb la qual voldria passar la resta de la seva vida i està disposat a fer tots els sacrificis que calgui per aconseguir-ho. A., en canvi, viu amb rapidesa i intensitat un amor que, per a ell, és un sentiment fugaç que se li escola entre els dits i desapareix tan ràpidament com va arribar.\nQuan, mes tard, tornin a coincidir a les xarxes socials, un d'ells tornarà a enviar un últim missatge per intentar reviure la relació: Ho aconseguirà? Ho sabreu si veniu a veure una història que passa a l'escenari però que es repeteix cada dia a internet.\nRecordeu que el muntatge, tota una declaració d'amor feta teatre, va guanyar l'any 2013 la primera edició del premi de dramatúrgia Rosa Florido, convocat per l'Espai de Formació i Iniciatives Teatrals del Casal de Vilafranca.\nPodeu veure Fugaç a la sala Porta 4 (Església, 4-6) fins al 30 de maig, els dissabtes, a les 19 h. Entrada: 12 €


vinyes en altitud\nsòls i varietats de raïm\nviticultura d’alçada: beneficis en la qualitat del vi i en la salut de les persones\nQuè són les cookies i per què les fem servir al web caranordceller.com?\nLes cookies permeten a aquesta web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre les decisions i hàbits de l’usuari. A caranordceller.com les utilitzem per personalitzar l’experiència dins de la web, identificar i recordar a l’usuari registrat i facilitar la navegació.\nL’usuari pot configurar el seu navegador per no acceptar l’ús de cookies, en aquest cas la personalització de l’experiència no s’aplicaria tot i que sí podrà seguir accedint als continguts de les nostres webs amb normalitat.\nA la pàgina de Wikipedia (http://es.wikipedia.org/wiki/Cookie_(informática)) és possible obtenir més informació sobre què son les cookies i com funcionen.\nQuin tipus de cookies utilitza la web caranordceller.com?\nLes cookies, en funció de la seva permanència, poden dividir-se en cookies de sessió o permanents. Les primeres expiren quan l’usuari tanca el navegador. Les segones expiren en funció quan es compleixi l’objectiu per al que serveixen (per exemple, perquè l’usuari es mantingui identificat en les web) o bé quan s’esborren manualment.\nCookies de rendiment: aquest tipus de cookie recorda les seves preferències per a les eines que es troben en els serveis, per la qual cosa no ha de tornar a configurar el servei cada vegada que vostè visita. Per exemple, en aquesta tipologia s’inclouen:\nCookies de geolocalització: aquestes cookies són utilitzades per esbrinar en quin país es troba quan es sol·licita una web o servei. Aquesta cookie és totalment anònima, i només s’utilitza per ajudar a orientar el contingut a la seva ubicació.\nCookies de registre: les cookies de registre es generen un cop que l’Usuari s’ha registrat o posteriorment ha obert la sessió, i s’utilitzen per a identificar-lo en les web i serveis amb els següents objectius:\nMantenir a l’usuari identificat de manera que, si tanca un servei o web, el navegador o l’ordinador i en un altre moment o un altre dia torna a entrar en aquest servei o web, seguirà identificat, facilitant així la seva navegació sense haver de tornar a identificar-se. Aquesta funcionalitat es pot suprimir si l’usuari prem la funcionalitat “Sortir”, de manera que aquesta cookie s’elimina i la propera vegada que entri en la web l’usuari ha d’iniciar sessió per estar identificat.\nComprovar si l’usuari està autoritzat per accedir a certs serveis, per exemple , per participar en un concurs.\nAddicionalment, alguns serveis poden utilitzar connectors de tercers com ara Facebook, Twitter o Google. Quan l’usuari es registra en un servei amb credencials d’una xarxa social o sistema d’identificació de tercers, autoritza al mateix a guardar una cookie persistent que recorda la seva identitat i li garanteix accés a la web fins que expira. L’usuari pot esborrar aquesta cookie i revocar l’accés al web mitjançant xarxes socials o sistema d’identificació de tercers actualitzant les seves preferències a la xarxa social específica.\nCookies d’analítica: cada vegada que un usuari visita una Web o Servei, una eina d’un proveïdor extern (Google Analytics, comScore i similars) genera una cookie analítica en el dispositiu de l’usuari. Aquesta cookie que només es genera en la visita, servirà en properes visites als serveis de caranordceller.com per identificar de forma anònima al visitant. Els objectius principals que es persegueixen són:\nImportant: Tret que l’Usuari decideixi registrar-se, la cookie mai anirà associada a cap dada de caràcter personal que pugui identificar-lo. Aquestes cookies només seran utilitzades amb propòsits estadístics que ajudin a l’optimització de l’experiència dels usuaris en el lloc.\nLa majoria de navegadors actualment permeten a l’usuari configurar si desitgen acceptar cookies i quines d’elles. Aquests ajustaments normalment es troba en les “opcions” o ‘”Preferències” del menú del seu navegador.\nPer a més informació , pot consultar el suport d’Apple o l’Ajuda del navegador.\n© Copyright Cara Nord Celler. Tots els drets reservats. Consulta el nostre Avis Legal i la Politica de Cookies