LEC: Llibre III: Títol III\nLEC: Llibre III: Títol III\nDe l'execució: disposicions generals\nDe les parts de l'execució\nArticle 538. Parts i subjectes de l'execució forçosa.\n1. Són part en el procés d'execució la persona o les persones que demanen i obtenen el despatx de l'execució i la persona o les persones davant de les quals es despatxa.\n2. Sens perjudici del que disposen els articles 540 a 544, a instància de qui aparegui com a creditor en el títol executiu, només es pot despatxar execució davant dels subjectes següents:\n1r Qui aparegui com a deutor en el mateix títol.\n2n Qui, sense figurar com a deutor en el títol executiu, respongui personalment del deute per disposició legal o en virtut de fiança acreditada mitjançant un document públic.\n3r Qui, sense figurar com a deutor en el títol executiu, sigui propietari dels béns especialment afectes al pagament del deute en virtut del qual es procedeix, sempre que aquesta afecció derivi de la Llei o s'acrediti mitjançant un document fefaent. L'execució s'ha de concretar, respecte d'aquestes persones, als béns especialment afectes.\n3. També poden utilitzar els mitjans de defensa que la llei concedeix a l'executat aquelles persones davant de les quals no s'ha despatxat l'execució, però als béns de les quals el tribunal ha disposat que s'estengui aquesta perquè entén que, malgrat que aquests béns no pertanyen a l'executat, estan afectes al compliment de l'obligació per la qual es procedeixi.\n4. Si l'executant indueix el tribunal a estendre l'execució davant de persones o béns que el títol o la llei no autoritzen, és responsable dels danys i els perjudicis.\nArticle 539. Representació i defensa. Costes i despeses de l'execució.\n1. L'executant i l'executat han d'estar dirigits per un lletrat i representats per un procurador, llevat que es tracti de l'execució de resolucions dictades en processos en què no sigui preceptiva la intervenció dels professionals esmentats.\nPer a l'execució derivada de processos monitoris en què no hi hagi hagut oposició, s'ha de requerir la intervenció d'advocat i procurador sempre que la quantitat per la qual es despatxi execució sigui superior a nou-cents euros.\nPer a l'execució derivada d'un acord de mediació o un laude arbitral es requereix la intervenció d'advocat i procurador sempre que la quantitat per la qual es despatxi execució sigui superior a 2.000 euros.\n2. En les actuacions del procés d'execució per a les quals aquesta Llei prevegi expressament pronunciament sobre costes, les parts han de satisfer les despeses i costes que els corresponguin de conformitat amb el que preveu l'article 241 d'aquesta Llei, sense perjudici dels reemborsaments que siguin procedents després de la decisió del tribunal o, si s'escau del secretari judicial sobre les costes.\nLes costes del procés d'execució no compreses en el paràgraf anterior són a càrrec de l'executat sense necessitat d'expressa imposició, però fins a la seva liquidació, l'executant ha de satisfer les despeses i costes que es vagin prduintm, llevat de les que corresponguin a actuacions que es realitzin a instància de l'executat o d'altres subjectes, que ha de pagar qui hagi sol·licitat l'actuació de què es tracti.\n[L'apartat 2 d'aquest article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Sumplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\nArticle 540. Executant i executat en casos de successió.\n1. L'execució es pot despatxar a favor de qui acrediti ser successor del que figuri com a executant en el títol executiu i davant de qui s'acrediti que és el successor de qui apareix com a executat en el títol esmentat.\n2. Per acreditar la successió, als efectes del que estableix l'apartat anterior, s'han de presentar al tribunal els documents fefaents en què aquella consti. Si el tribunal els considera suficients a aquests efectes, sense més tràmits, ha de despatxar l'execució a favor de qui resulti ser successor o davant de qui resulti ser successor segons els documents presentats.\n3. Si la successió no consta en documents fefaents o el tribunal no els considera suficients, de la petició que dedueixi l’executant ha de manar que el secretari judicial la traslladi a qui consti com a executat en el títol i a qui es pretén que n’és el successor i, escoltats tots ells en compareixença assenyalada pel secretari, el tribunal ha de decidir el que sigui procedent sobre la successió als únics efectes del despatx de l’execució.\nArticle 541. Execució en béns de guanys.\n1. No es despatxa execució davant de la comunitat de guanys.\n2. Quan l'execució se segueixi a causa de deutes contrets per un dels cònjuges, però dels quals ha de respondre la societat de guanys, la demanda executiva es pot adreçar únicament contra el cònjuge deutor, però l'embargament de béns de guanys s'ha de notificar a l'altre cònjuge, i se li ha de traslladar la demanda executiva i la interlocutòria que despatxi execució a fi que, dins el termini ordinari, es pugui oposar a l'execució.\nL'oposició a l'execució es pot fonamentar en les mateixes causes que corresponguin a l'executat i, a més a més, en el fet que els béns de guanys no han de respondre del deute pel qual s'ha despatxat l'execució. Quan l'oposició es fonamenta en aquesta última causa, correspon al creditor provar la responsabilitat dels béns de guanys.\nSi no s'acredita aquesta responsabilitat, el cònjuge de l'executat pot demanar la dissolució de la societat conjugal d'acord amb el que disposa l'apartat següent.\n3. Si se segueix l'execució a causa de deutes propis d'un dels cònjuges i es persegueixen béns comuns a falta dels privatius o per insuficiència d'aquests, l'embargament dels béns comuns s'ha de notificar al cònjuge no deutor. En aquest cas, si aquest opta per demanar la dissolució de la societat conjugal, el tribunal, oïts els cònjuges, ha de decidir el que sigui procedent sobre divisió del patrimoni i, si s'escau, acordar que es porti a terme d'acord amb el que disposa aquesta Llei, i se suspèn entretant l'execució pel que fa als béns comuns.\n4. En els casos que preveuen els apartats anteriors, el cònjuge al qual s'ha notificat l'embargament pot interposar els recursos i usar els mitjans d'impugnació de què disposa l'executat per a la defensa dels interessos de la comunitat de guanys.\nArticle 542. Execució davant del deutor solidari.\n1. Les sentències, els laudes i altres títols executius judicials obtinguts només davant d'un o de diversos deutors solidaris no serveixen de títol executiu davant dels deutors solidaris que no hagin estat part en el procés.\n2. Si els títols executius són extrajudicials, només es pot despatxar execució davant del deutor solidari que hi figuri o que figuri en un altre document que acrediti la solidaritat del deute i porti implícita l'execució d'acord amb el que disposa la llei.\n3. Quan en el títol executiu apareguin diversos deutors solidaris, es pot demanar que es despatxi execució per l'import total del deute, més interessos i costes, davant d'un o alguns d'aquells deutors o davant de tots ells.\nArticle 543. Associacions o entitats temporals.\n1. Quan en el títol executiu apareguin com a deutors unions o agrupacions de diferents empreses o entitats, només es pot despatxar l'execució directament davant dels seus socis, membres o integrants si, per acord d'aquests o per disposició legal, responen solidàriament dels actes de la unió o agrupació.\n2. Si la llei estableix expressament el caràcter subsidiari de la responsabilitat dels membres o integrants de les unions o agrupacions a què es refereix l'apartat anterior, per al despatx de l'execució davant d'aquells cal acreditar la insolvència d'aquestes.\nArticle 544. Entitats sense personalitat jurídica.\nEn cas de títols executius davant d'entitats sense personalitat jurídica que actuïn en el tràfic com a subjectes diferenciats, es pot despatxar execució davant dels socis, els membres o els gestors que hagin actuat en el tràfic jurídic en nom de l'entitat, sempre que s'acrediti complidament, a judici del tribunal, la condició de soci, membre o gestor i l'actuació davant tercers en nom de l'entitat.\nEl que disposa el paràgraf anterior no és aplicable a les comunitats de propietaris d'immobles en règim de propietat horitzontal.\nDel tribunal competent\nArticle 545. Tribunal competent. Forma de les resolucions en l'execució forçosa.\n1. Si el títol executiu consisteix en resolucions judicials, resolucions dictades per secretaris judicials a les quals aquesta Llei reconeix caràcter de títol executiu o transaccions i acords judicialment homologats o aprovats, és competent per dictar la interlocutòria que contingui l’ordre general d’execució i despatx d’aquesta el tribunal que va conèixer de l’afer en primera instància o en el qual es va homologar o es va aprovar la transacció o acord.\n2. Quan el títol sigui un laude arbitral o un acord de mediació, és competent per denegar o autoritzar l’execució i el despatx corresponent el jutjat de primera instància del lloc on s’hagi dictat el laude o s'hagi signat l'acord de mediació.\n3. Per a l'execució fonamentada en títols diferents dels que expressen els apartats anteriors, és competent el jutjat de primera instància del lloc que correspon d'acord amb el que disposen els articles 50 i 51 d'aquesta Llei. L'execució es pot instar també, a elecció de l'executant, davant el jutjat de primera instància del lloc de compliment de l'obligació, segons el títol, o davant el de qualsevol lloc en què hi hagi béns de l'executat que puguin ser embargats, i en cap cas no hi són aplicables les regles sobre submissió expressa o tàcita que conté la secció 2a del capítol II del títol II del llibre I.\nSi hi ha diversos executats, és competent el tribunal que, d'acord amb el paràgraf anterior, ho sigui respecte de qualsevol executat, a elecció de l'executant.\nNo obstant el que disposa el paràgraf anterior, quan l'execució afecti només béns especialment hipotecats o pignorats, la competència s'ha de determinar d'acord amb el que disposa l'article 684 d'aquesta Llei.\n4. En tots els casos assenyalats als apartats anteriors correspon al secretari judicial la concreció dels béns de l’executat als quals s’ha d’estendre el despatx de l’execució, l’adopció de totes les mesures necessàries per a l’efectivitat del despatx, i ordenar els mitjans d’esbrinament patrimonial que siguin necessaris de conformitat amb el que estableixen els articles 589 i 590 d’aquesta Llei, així com les mesures executives concretes que siguin procedents.\n5. En els processos d’execució han d’adoptar la forma d’interlocutòria les resolucions del tribunal que:\n1r Continguin l’ordre general d’execució per la qual s’autoritza i es despatxa aquesta.\n2n Decideixin sobre oposició a l’execució definitiva basada en motius processals o de fons.\n3r Resolguin les terceries de domini.\n4t Les altres que s’assenyalin en aquesta Llei.\n6. Han d’adoptar la forma de decret les resolucions del secretari judicial que determinin els béns de l’executat als quals s’ha d’estendre el despatx de l’execució i aquelles altres que s’assenyalin en aquesta Llei.\n7. El tribunal ha de decidir per mitjà de providència en els supòsits en què així s’assenyali expressament, i en els altres casos, les resolucions que siguin procedents, les ha de dictar el secretari judicial a través de diligències d’ordenació, llevat que sigui procedent resoldre per decret.\n[Els apartats 1, 2 i 4 d'aquest article es modifiquen, i s'afegeixen els apartats 5, 6 i 7, de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\n[L'apartat 2 d'aquest article està redactat conforme al Reial Decret Llei 5/2012, e 5 de març, de mediació en afers civils i mercantils (BOE núm. 56, de 6-3-2012, pp. 18783-18799. Suplement en llengua catalana al núm. 56 6-3-2012). Per veure la redacció anterior feu click aquí]\nArticle 546. Examen d'ofici de la competència territorial.\n1. Abans de despatxar execució, el tribunal ha d'examinar d'ofici la seva competència territorial i si, d'acord amb el títol executiu i altres documents que s'adjuntin a la demanda, entén que no és territorialment competent, ha de dictar interlocutòria en què s'abstingui de despatxar execució i indiqui al demandant el tribunal davant el qual ha de presentar la demanda. Aquesta resolució pot ser objecte de recurs d'acord amb el que disposa l'apartat 2 de l'article 552.\n2. Una vegada despatxada execució, el tribunal no pot, d'ofici, revisar la seva competència territorial.\nArticle 547. Declinatòria en l'execució forçosa.\nL'executat pot impugnar la competència del tribunal proposant declinatòria dins els cinc dies següents a aquell en què rebi la primera notificació del procés d'execució.\nLa declinatòria s'ha de substanciar i decidir d'acord amb el que preveu l'article 65 d'aquesta Llei.\nDel despatx de l'execució\nArticle 548. Termini d'espera de l'execució de resolucions judicials i arbitrals.\nNo s’ha de despatxar execució de resolucions processals, arbitrals o acords de mediació, dins els vint dies posteriors a aquell en què la resolució de condemna o d’aprovació del conveni o de signatura de l'acord hagi estat notificada a l’executat.\n[Aquest article està redactat conforme al Reial Decret Llei 5/2012, de 5 de març, de mediació en afers civils i mercantils (BOE núm. 56, de 6-3-2012, pp. 18783-18799. Sumplement en llengua catalana al núm. 56, 6-3-2012)].\n[Per veure l'article redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial, faci click aquí].[Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\nArticle 549. Demanda executiva. Contingut.\n1. Només s'ha de despatxar execució a petició de part, en forma de demanda, en la qual s'han d'expressar:\n1r El títol en què es fonamenta l'executant.\n2n La tutela executiva que es pretén, en relació amb el títol executiu que s'addueix, precisant, si s'escau, la quantitat que es reclami d'acord amb el que disposa l'article 575 d'aquesta Llei.\n3r Els béns de l'executat susceptibles d'embargament de què tingui coneixement i, si s'escau, si els considera suficients per al fi de l'execució.\n4t Si s'escau, les mesures de localització i investigació que interessi a l'empara de l'article 590 d'aquesta Llei.\n5è La persona o les persones, amb expressió de les seves circumstàncies identificatives, davant les quals es pretengui el despatx de l'execució, pel fet d'aparèixer en el títol com a deutors o pel fet d'estar subjectes a l'execució segons el que disposen els articles 538 a 544 d'aquesta Llei.\n2. Quan el títol executiu sigui una resolució del secretari judicial o una sentència o resolució dictada pel tribunal competent per conèixer de l’execució, la demanda executiva es pot limitar a la sol·licitud que es despatxi l’execució, identificant la sentència o resolució l’execució de la qual es pretén.\n3. En la sentència condemnatòria de desnonament per manca de pagament de rendes o quantitats degudes, o per expiració legal o contractual del termini, la sol·licitud de la seva execució en la demanda de desnonament és suficient per a l’execució directa de la sentència sense necessitat de cap altre tràmit per procedir al llançament el dia i hora assenyalats en la mateixa sentència o en la data que s’hagués fixat en ordenar la citació al demandat.\n4. El termini d’espera legal al qual es refereix l’article anterior no és aplicable en l’execució de resolucions de condemna de desnonament per manca de pagament de rendes o quantitats degudes, o per expiració legal o contractual del termini, que es regeix pel que està previst en aquests casos.\n[L'apartat 2 d'aquest article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\n[S'han afegit l’apartat 3 i l'apartat 4 d’aquest article conforme a la Llei 19/2009, de 23 de novembre, de mesures de foment i agilitació processal del lloguer i de l'eficiència energètica dels edificis (BOE núm. 283, de 24-11-2009, suplement en llengua catalana pp. 1-8)].\nArticle 550. Documents que s'han d'adjuntar a la demanda executiva.\n1. S'han d'adjuntar a la demanda executiva:\n1r El títol executiu, llevat que l’execució es fonamenti en una sentència, decret, acord o transacció que consti a les actuacions.\nQuan el títol sigui un laude, s’hi han d’adjuntar, a més, el conveni arbitral i els documents acreditatius de la notificació d’aquell a les parts.\nQuan el títol sigui un acord de mediació elevat a escriptura pública, s'ha d'aportar, a més, còpia de les actes de la sessió constitutiva i final del procediment.\n2n El poder atorgat a procurador, sempre que la representació no es confereixi apud acta o no consti ja en les actuacions, quan es demani l'execució de sentències, transaccions o acords aprovats judicialment.\n3r Els documents que acreditin els preus o les cotitzacions aplicats per al còmput en diners de deutes no dineraris, quan no es tracti de dades oficials o de coneixement públic.\n4t Els altres documents que la llei exigeixi per al despatx de l'execució.\n2. També es poden adjuntar a la demanda executiva tots els documents que l'executant consideri útils o convenients per portar a terme millor l'execució i que continguin dades d'interès per despatxar-la.\n[Aquest article ha estat modificat per la Ley 60/2003 , de 23 de diciembre, de Arbitraje (BOE núm. 309, de 26-12-2003, pp. 46097-46109). Si vol veure la nova redacció en castellà d'aquest article, cliqui aquí]\n[L'ordinal primer de l'apartat 1 d'aquest article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\n[S'afegeix un nou paràgraf a l'ordinal 1r de l'apartat 1 d'aquest article, conforme a la redacció del Reial Decret Llei 5/2012, e 5 de març, de mediació en afers civils i mercantils (BOE núm. 56, de 6-3-2012, pp. 18783-18799. Suplement en llengua catalana al núm. 56 6-3-2012). Per veure la redacció anterior feu click aquí]\nArticle 551. Ordre general d’execució i despatx de l’execució.\n1. Presentada la demanda executiva, el tribunal, sempre que hi concorrin els pressupòsits i requisits processals, el títol executiu no tingui cap irregularitat formal i els actes d’execució que se sol·liciten siguin conformes amb la naturalesa i el contingut del títol, ha de dictar interlocutòria que contingui l’ordre general d’execució i la despatxi.\n2. En aquesta interlocutòria ha de constar:\n1r La persona o persones a favor de les quals es despatxa l’execució i la persona o persones contra les quals es despatxa aquesta.\n2n Si l’execució es despatxa en forma mancomunada o solidària.\n3r La quantitat, si s’escau, per la qual es despatxa l’execució, per tots els conceptes.\n4t Les precisions que s’hagin de fer respecte a les parts o del contingut de l’execució, segons el que disposa el títol executiu, i també respecte als responsables personals del deute o els propietaris de béns especialment afectes al seu pagament o als qui s’ha d’estendre l’execució, segons el que estableix l’article 538 d’aquesta Llei.\n3. Dictada la interlocutòria pel jutge o magistrat, el secretari judicial responsable de l’execució, el mateix dia o el dia hàbil següent a aquell en què hagi estat dictat la interlocutòria en què es despatxi l’execució, ha de dictar decret que ha de contenir:\n1r Les mesures executives concretes que siguin procedents, inclòs si és possible l’embargament de béns.\n2n Les mesures de localització i esbrinament dels béns de l’executat que siguin procedents, de conformitat amb el que preveuen els articles 589 i 590 d’aquesta Llei.\n3r El contingut del requeriment de pagament que s’hagi de fer al deutor; en els casos en què la llei estableixi aquest requeriment.\n4. Contra la interlocutòria en què s’autoritzi i es despatxi l’execució no es pot presentar cap recurs, sense perjudici de l’oposició que hi pugui formular l’executat.\n5. Contra el decret dictat pel secretari judicial es pot interposar recurs directe de revisió, sense efecte suspensiu, davant el tribunal que hagi dictat l’ordre general d’execució.\nArticle 552. Denegació del despatx de l'execució. Recursos.\n1. Si el tribunal entén que no hi concorren els pressupòsits i els requisits legalment exigits per al despatx de l'execució, ha de dictar interlocutòria en què denegui el despatx de l'execució.\n2. La interlocutòria que denegui el despatx de l'execució és directament apel·lable, i s'ha de substanciar l'apel·lació només amb el creditor. El creditor també pot intentar, a elecció seva, recurs de reposició previ al d'apel·lació.\n3. Una vegada ferma la interlocutòria que denegui el despatx de l'execució, el creditor només pot fer valer els seus drets en el procés ordinari corresponent, si no hi obsta la cosa jutjada de la sentència o la resolució ferma en què s'hagi fonamentat la demanda d'execució.\nArticle 553. Notificació.\nLa interlocutòria que autoritzi i despatxi una execució, així com el decret que, si s’escau, hagi dictat el secretari judicial, juntament amb la còpia de la demanda executiva, han de ser notificats simultàniament a l’executat o, si s’escau, al procurador que el representi, sense citació a dia cert ni a termini, perquè en qualsevol moment es pugui personar en l’execució, i s’han d’entendre amb ell, en aquest cas, les ulteriors actuacions.\nArticle 554. Mesures immediates després de la interlocutòria de despatx de l’execució.\n1. En els casos en què no s’estableixi requeriment de pagament, les mesures a què es refereix el número 2n de l’apartat 3 de l’article 551 s’han de portar a te1. En els casos en què no s’estableixi requeriment de pagament, les mesures a què es refereix el número 2n de l’apartat 3 de l’article 551 s’han de portar a terme immediatament, sense escoltar prèviament l’executat ni esperar la notificació del decret dictat a aquest efecte.\n2. Encara que s’hagi d’efectuar el requeriment de pagament, també s’ha de procedir en la forma prevista a l’apartat anterior quan així ho sol·liciti l’executant, justificant, segons el parer del secretari judicial responsable de l’execució, que qualsevol demora en la localització i investigació de béns podria frustrar el bon fi de l’execució.\n[Aquest article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí\nArticle 555. Acumulació d'execucions.\n1. A instància de qualsevol de les parts, o d’ofici, el secretari judicial ha d’acordar l’acumulació dels processos d’execució pendents entre el mateix creditor executant i el mateix deutor executat.\n2. Els processos d’execució que se segueixin contra el mateix executat es poden acumular, a instància de qualsevol dels executants, si el secretari judicial competent en el procés més antic ho considera més convenient per a la satisfacció de tots els creditors executants.\n3. La petició d'acumulació s'ha de substanciar tal com preveuen els articles 74 i següents.\n4. Quan l'execució es dirigeixi exclusivament sobre béns especialment hipotecats, només es pot acordar l'acumulació a altres processos d'execució quan aquests últims se segueixin per fer efectives altres garanties hipotecàries sobre els mateixos béns.\nDe l'oposició a l'execució i de la impugnació d'actes d'execució contraris a la llei o al títol executiu\nArticle 556. Oposició a l’execució de resolucions processals o arbitrals o els acords de mediació.\n1.Si el títol executiu és una resolució processal o arbitral de condemna o un acord de mediació, l'executat, dins els deu dies següents a la notificació de la interlocutòria en què despatxi execució, pot oposar s'hi per escrit i al·legar el pagament o el compliment del que ordeni la sentència, el laude o l'acord, que ha de justificar documentalment.\n2. L’oposició que es formuli en els casos de l’apartat anterior no suspèn el curs de l’execució.\n3. No obstant el que disposen els apartats anteriors, quan l’execució s’hagi despatxat en virtut de la interlocutòria a què es refereix el número 8è de l’apartat 2 de l’article 517, una vegada el secretari judicial hagi tingut per formulada oposició a l’execució, a la mateixa resolució ha d’ordenar la suspensió d’aquesta. Aquesta oposició es pot fonamentar en qualsevol de les causes previstes a l’article següent i en les que s’expressen a continuació:\n1a Culpa exclusiva de la víctima.\n2a Força major estranya a la conducció o al funcionament del vehicle.\n3a Concurrència de culpes.\nArticle 557. Oposició a l'execució fonamentada en títols no judicials ni arbitrals.\n1. Quan es despatxi execució pels títols que preveuen els números 4t, 5è, 6è i 7è, així com per altres documents amb força executiva a què es refereix el número 9è de l'apartat 2 de l'article 517, l'executat només s'hi pot oposar, dins el temps i en la forma que preveu l'article anterior, si es fonamenta en alguna de les causes següents:\n1a Pagament, que pugui acreditar documentalment.\n2a Compensació de crèdit líquid que resulti d'un document que tingui força executiva.\n3a Pluspetició o excés en la computació a metàl·lic dels deutes en espècie.\n4a Prescripció i caducitat.\n5a Quitament, espera o pacte o promesa de no demanar, que consti documentalment.\n6a Transacció, sempre que consti en document públic.\n2. Si es formula l’oposició prevista a l’apartat anterior, el secretari judicial mitjançant diligència d’ordenació ha de suspendre el curs de l’execució.\nArticle 558. Oposició per pluspetició. Especialitats.\n1. L’oposició fonamentada exclusivament en pluspetició o excés no suspèn el curs de l’execució, si no és que l’executat posa a disposició del tribunal, per al seu lliurament immediat pel secretari judicial a l’executant, la quantitat que consideri deguda. Llevat d’aquest cas, l’execució ha de continuar el seu curs, però el producte de la venda de béns embargats, en el que excedeixi la quantitat reconeguda com a deguda per l’executat, no s’ha de lliurar a l’executant mentre l’oposició no hagi estat resolta.\n2. En els casos a què es refereixen els articles 572 i 574, sobre saldos de comptes i interessos variables, el secretari judicial encarregat de l’execució, a sol·licitud de l’executat, pot designar mitjançant una diligència d’ordenació un perit que, amb la provisió de fons prèvia, emeti dictamen sobre l’import del deute. Aquest dictamen s’ha de traslladar a les dues parts perquè en el termini comú de cinc dies presentin les seves al·legacions sobre el dictamen emès. Si les dues parts estan conformes amb el que s’ha dictaminat o no hi han presentat al·legacions en el termini concedit per fer-ho, el secretari judicial ha de dictar decret de conformitat amb el dictamen. Contra aquest decret es pot interposar recurs directe de revisió, sense efectes suspensius, davant el tribunal.\nEn cas de controvèrsia o quan només una de les parts hi hagi presentat al·legacions, el secretari judicial ha d’assenyalar dia i hora per a la celebració de la vista davant el tribunal que hagi dictat l’ordre general d’execució.\nArticle 560. Substanciació de l'oposició per motius de fons.\nQuan s'hagi resolt l'oposició a l'execució per motius processals o aquests no s'hagin al·legat, l'executant pot impugnar l'oposició basada en motius de fons en el termini de cinc dies, comptats des que se li notifiqui la resolució sobre aquells motius o des del trasllat de l'escrit d'oposició.\nLes parts, en els seus respectius escrits d’oposició i d’impugnació d’aquesta, poden sol·licitar la celebració de vista, que el tribunal ha d’acordar mitjançant providència si la controvèrsia sobre l’oposició no es pot resoldre amb els documents aportats, i el secretari judicial ha d’assenyalar dia i hora per a la seva celebració dins els deu dies següents a la conclusió del tràmit d’impugnació.\nSi no se sol·licita la vista o si el tribunal no considera procedent que se celebri, s'ha de resoldre l'oposició sense més tràmits de conformitat amb el que disposa l'article següent.\nQuan s'acordi que se celebra vista, si no hi compareix l'executat el tribunal l'ha de considerar desistit de l'oposició i ha d'adoptar les resolucions que preveu l'apartat 1 de l'article 442. Si no hi compareix l'executant, el tribunal ha de decidir sense oir-lo sobre l'oposició a l'execució. Si hi compareixen les dues parts, la vista s'ha de desenvolupar d'acord amb el que es preveu per al judici verbal, i a continuació s'ha de dictar la resolució que escaigui d'acord amb el que disposa l'article següent.\n[El paràgraf 2 de l'article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\nArticle 561. Interlocutòria resolutòria de l'oposició per motius de fons.\n1. Oïdes les parts sobre l'oposició a l'execució no fonamentada en defectes processals i, si s'escau, celebrada la vista, el tribunal ha d'adoptar, mitjançant interlocutòria, a l'efecte únic de l'execució, alguna de les resolucions següents:\n1a Declarar procedent que l'execució continuï endavant per la quantitat que s'hagi despatxat, quan l'oposició es desestimi totalment. En cas que l'oposició s'hagi fonamentat en pluspetició i aquesta es desestimi parcialment, l'execució s'ha de declarar procedent només per la quantitat que correspongui.\nLa interlocutòria que desestimi totalment l'oposició ha de condemnar l'executat a les costes d'aquesta, de conformitat amb el que disposen els articles 394 per a la condemna a costes en primera instància.\n2a Declarar que no escau l'execució, quan s'estimi algun dels motius d'oposició enumerats en els articles 556 i 557 o es consideri completament fonamentada la pluspetició que s'hagi admès d'acord amb l'article 558.\n2. Si s'estima l'oposició a l'execució, aquesta s'ha de deixar sense efecte i s'ha de manar alçar els embargaments i les mesures de garantia de l'afecció que s'hagin adoptat, i s'ha de reintegrar l'executat a la situació anterior al despatx de l'execució, de conformitat amb el que disposen els articles 533 i 534. També s'ha de condemnar l'executant a pagar les costes de l'oposició.\n3. Contra la interlocutòria que resolgui l'oposició es pot interposar recurs d'apel·lació, que no suspèn el curs de l'execució si la resolució objecte de recurs és desestimatòria de l'oposició.\nQuan la resolució objecte de recurs sigui estimatòria de l'oposició, l'executant pot sol·licitar que es mantinguin els embargaments i les mesures de garantia adoptades i que s'adoptin les que siguin procedents d'acord amb el que disposa l'article 697 d'aquesta Llei, i el tribunal així ho ha d'acordar, mitjançant provisió, sempre que l'executant presti caució suficient, que s'ha de fixar en la mateixa resolució, per assegurar la indemnització que pugui correspondre a l'executat en cas que l'estimació de l'oposició es confirmi.\nArticle 562. Impugnació d'infraccions legals en el curs de l'execució.\n1. Amb independència de l'oposició a l'execució per l'executat segons el que disposen els articles anteriors, totes les persones a què es refereix l'article 538 poden denunciar la infracció de normes que regulin els actes concrets del procés d'execució:\n1r Per mitjà del recurs de reposició establert en aquesta Llei si la infracció consta o es comet en resolució del tribunal de l’execució o del secretari judicial.\n2n Per mitjà del recurs d'apel·lació en els casos que prevegi expressament aquesta Llei.\n3r Mitjançant un escrit adreçat al tribunal si no hi ha resolució expressa contra la qual recórrer. En l’escrit ha de constar amb claredat la resolució o actuació que es pretén per esmenar la infracció al·legada.\n2. Si s’al·lega que la infracció comporta la nul·litat de les actuacions o el tribunal ho considera així, cal atenir-se al que disposen els articles 225 i següents. Quan la nul·litat hagi estat al·legada davant el secretari judicial o aquest entengui que hi ha causa per declarar-la, n’ha de donar compte al tribunal que va autoritzar l’execució perquè resolgui sobre això.\n[Els ordinals 1r i 3r de l'apartat 1 i l'apartat 2 d'aquest article està redactat de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\nArticle 563. Actes d'execució contradictoris amb el títol executiu judicial.\n1. Quan, havent-se despatxat execució en virtut de sentències o resolucions judicials, el tribunal competent per a l’execució proveeixi en contradicció amb el títol executiu, la part perjudicada hi pot interposar recurs de reposició i, si es desestima, d’apel·lació.\nSi la resolució contrària al títol executiu és dictada pel secretari judicial, es pot presentar contra aquesta recurs directe de revisió.\n2. En els casos de l’apartat anterior, la part que recorri pot demanar la suspensió de l’activitat executiva concreta impugnada, que s’ha de concedir si, segons el parer del tribunal, presta caució suficient per respondre dels danys que el retard pugui causar a l’altra part.\nEs pot constituir la caució en qualsevol de les formes previstes al paràgraf segon de l’apartat 3 de l’article 529.\nArticle 564. Defensa jurídica de l'executat fonamentada en fets i actes no compresos en les causes d'oposició a l'execució.\nSi, després de precloses les possibilitats d'al·legació en un judici o després de la producció d'un títol executiu extrajudicial, es produeixen fets o actes, diferents dels admesos per aquesta Llei com a causes d'oposició a l'execució, però jurídicament rellevants pel que fa als drets de la part executant davant de l'executat o dels deures de l'executat envers l'executant, l'eficàcia jurídica d'aquells fets o actes es pot fer valer en el procés que correspongui.\nDe la suspensió i el terme de l'execució\nArticle 565. Abast i norma general sobre suspensió de l'execució.\n1. Només se suspèn l'execució en els casos en què la Llei ho ordeni de manera expressa o ho acordin totes les parts personades en l'execució.\n2. Decretada la suspensió, no obstant això, es poden adoptar o mantenir mesures de garantia dels embargaments acordats i s'han de practicar, en tot cas, els que ja hagin estat acordats.\nArticle 566. Suspensió, sobreseïment i represa de l'execució en casos de rescissió i de revisió de sentència ferma.\n1. Si, despatxada execució, s'interposa i s'admet una demanda de revisió o de rescissió de sentència ferma dictada en rebel·lia, el tribunal competent per a l'execució pot ordenar, a instància de part, i si les circumstàncies del cas ho aconsellen, que se suspenguin les actuacions d'execució de la sentència. Per acordar la suspensió el tribunal ha d'exigir a qui la demani caució pel valor del que es litiga i els danys i els perjudicis que es puguin irrogar per la inexecució de la sentència. Abans de decidir sobre la suspensió de l'execució de la sentència objecte de revisió, el tribunal ha d'oir el parer del ministeri fiscal.\nLa caució a què es refereix el paràgraf anterior es pot atorgar en qualsevol de les formes que preveu el paràgraf segon de l'apartat 3 de l'article 529.\n2. S’ha d’alçar la suspensió de l’execució i s’ha d’ordenar que continuï quan consti al secretari judicial responsable de l’execució la desestimació de la revisió o de la demanda de rescissió de sentència dictada en rebel·lia.\n3. S’ha de sobreseure pel secretari judicial l’execució quan s’estimi la revisió o quan, després de rescindida la sentència dictada en rebel·lia, es dicti sentència absolutòria del demandat.\n4. Quan, rescindida la sentència dictada en rebel·lia, es dicti sentència amb el mateix contingut que la rescindida o que, fins i tot sent de diferent contingut, tingui pronunciaments de condemna, s'ha d'executar, i es consideren vàlids i eficaços els actes d'execució anteriors en el que siguin conduents per aconseguir l'efectivitat dels pronunciaments de la sentència esmentada.\nArticle 567. Interposició de recursos ordinaris i suspensió.\nLa interposició de recursos ordinaris no suspèn, per si mateixa, el curs de les actuacions executives. Tanmateix, si l’executat acredita que la resolució contra la qual recorre li produeix dany de difícil reparació, pot sol·licitar al tribunal que va despatxar l’execució la suspensió de l’actuació recorreguda, prestant, en les formes permeses per aquesta Llei, caució suficient per respondre dels perjudicis que el retard pugui produir.\nArticle 568. Suspensió en cas de situacions concursals.\n1. No s’ha de dictar interlocutòria autoritzant i despatxant l’execució quan consti al tribunal que el demandat està en situació de concurs.\n2. El secretari judicial ha de decretar la suspensió de l’execució a l’estat en què estigui quan li sigui notificat que l’executat està en situació de concurs. L’inici de l’execució i la continuació del procediment iniciat que es dirigeixi exclusivament contra béns hipotecats i pignorats estan subjectes a tot el que estableix la Llei concursal.\n3. Si hi ha diversos demandats, i només algun o alguns estan en el supòsit al qual es refereixen els dos apartats anteriors, l’execució no se suspèn respecte als altres.\nArticle 569. Suspensió per prejudicialitat penal.\n1. La presentació de denúncia o la interposició de querella en què s'exposin fets d'aparença delictiva relacionats amb el títol executiu o amb el despatx de l'execució forçosa no determinen, per si mateixes, que se'n decreti la suspensió.\nTanmateix, si està pendent una causa criminal en què s’investiguin fets d’aparença delictiva que, si fossin certs, determinarien la falsedat o nul·litat del títol o la invalidesa o il·licitud del despatx de l’execució, el tribunal que la va autoritzar, escoltades les parts i el ministeri fiscal, ha d’acordar la suspensió de l’execució.\n2. Si la causa penal a què es refereix l'apartat anterior finalitza per resolució en què es declari la inexistència del fet o que no és delictiu, l'executant pot demanar una indemnització de danys i perjudicis, en els termes de l'apartat setè de l'article 40.\n3. No obstant el que disposa l’apartat primer d’aquest article, l’execució pot seguir endavant si l’executant presta, en qualsevol de les formes previstes en el paràgraf segon de l’apartat 3 de l’article 529, caució suficient, segons el parer del tribunal que la va despatxar, per respondre del que percebi i dels danys i perjudicis que l’execució produeixi a l’executat.\n[El paràgraf segon de l'apartat 1 i l'apartat 3 d'aquest article estan redactats de conformitat amb la Llei 13/2009, de 3 de novembre, de reforma de la legislació processal per a la implantació de la nova Oficina Judicial (BOE núm. 266, de 04-11-2009, pp. 92103-92313; Suplement en llengua catalana al núm. 266, pp. 1-198; correcció d'errades BOE núm. 84, de 07-04-2010, p. 31545; Suplement en llengua catalana al núm. 84, p. 1). Per a veure la redacció anterior faci click aquí]\nArticle 570. Final de l'execució.\nL'execució forçosa només s'acaba amb la completa satisfacció del creditor executant, cosa que s’acorda per decret del secretari judicial, contra el qual es pot interposar recurs directe de revisió


Us heu equivocat, Bep – Miquel Àngel Maria\nUs heu equivocat, Bep\nDilluns, 25 de novembre de 2013 per Miquel Àngel Maria\nLlegesc a Es Diari que a l’Ateneu Musical de Ferreries esteis mal satisfets amb la falta de suport dels governants menorquins a la nominació de L’illa de la llum als Hollywood Music in Media Awards. Encara que finalment no hagueu guanyat, tens tota la raó, Bep: el fet d’haver-hi optat ja és haver arribat dalt, quan la vostra intenció no era competir, sinó xalar i fer xalar.\nPerò si volíeu el suport dels polítics que ens comanden, us heu equivocat. Per què us heu hagut de complicar la vida demanant a un compositor una obra nova per ser estrenada en exclusiva? Amb la quantitat de sarsueles, cuplés i cançonetes mones que hi ha, i heu de fer música nova? Si haguéssiu fet una versió simfònica d’Un senyor damunt un ruc o d’Es Mahón tal vegada us haurien fet més cas. O un revival de canción española. Açò us passa per ser creatius.\nTambé és un problema que sigueu d’aquí. Mira el que els ha succeït als Ja t’ho diré: fan el concert de comiat de la seva carrera, i n’hi ha que critiquen l’Ajuntament de Ciutadella per donar-hi suport. L’Ajuntament de Maó va dur un cantant andalús de moda, la batlessa va presidir la roda de premsa de presentació del concert, i ningú va xistar. És clar: açò era una mostra d’obertura, d’esperit cosmopolita. Fer venir artistes de fora és cool. Potenciar els creadors d’aquí, ja siguin rockers com els Jat’ho, o intèrprets clàssics com Ramon Coll, és localisme i estretor de mires.\nNo vau calcular que per atreure els actuals governants no s’han de tenir bones idees, sinó ballar al seu so? Bastava que féssiu una visita als seus perfils de Facebook o Twitter: els encanta fer-se veure als roda-tapes, passejar-se per fires i mercats, promocionar qualsevol sarau que tregui la gent al carrer i la faci gastar. Després ens ho conten per les xarxes socials, perquè les seves iniciatives són guais, i al carrer hay un ambiente muy animado. Del que es tracta és de crear la sensació que l’economia es mou, i que ens pensem que ja sortim de la crisi. En canvi vosaltres, una banda de música que fa concerts sense fer pagar entrada? Quins beneficis dóna, açò?\nFinalment, vau desaprofitar una oportunitat d’or: el compositor diu que L’illa de la llum és un recorregut per les sensacions que inspira Menorca: el paisatge, els episodis històrics, les llegendes. I és cert que el tercer moviment es relaciona amb els talaiots, però no n’hi havia prou amb açò. Si haguéssiu posat tots els ous dins el mateix paner, si haguéssiu tingut l’ocurrència de dir que l’obra de José Alberto Pina era la banda sonora de la declaració de la cultura talaiòtica com a patrimoni de la humanitat, els polítics s’haurien desfet en atencions. No és que l’arqueologia els interessi gaire, però açò de fer grans declaracions i muntar espectacles per subratllar la importància de les seves grans declaracions, els encanta. I si alguna cosa no li faltava a la vostra creació era grandesa i espectacularitat. Bé: potser era massa gran per als polítics que tenim.


Blog Trèvol » Vull perdre greix: rutina dividida o cos sencer ?\nSou dels que creieu que els circuits de cos sencer són per a principiants? Avances més a còpia de treballar rutina dividida o bé, prefereixes suar exercitant cos sencer. Com sempre busquem el contrast científic de la mà de jugadors de rugbi de Nova Zelanda.\nL’altre dia em vaig sorprendre quan vaig sentir que els entrenaments de cos sencer son només per a principiants que per a persones que fa temps que entrenen. Com sentir que per a perdre greix només has de centrar-te a fer moltes repeticions, series i exercicis del mateix grup muscular amb poc pes i augmentar l’activitat cardiovascular. Segurament no han llegit gens d’això, això ni això per ficar uns pocs exemples. O no tenen cap “amic” que els aconselli bé o es fien més de les aparences que dels coneixements professionals i amb base científica i saludable.\nFa un temps vam parlar aquí que les sessions de cos sencer eren igual de vàlides que les rutines de cos dividit. Amb la intenció d’augment de força i de massa muscular, sempre que hi hagués el mateix volum d’entrenament (series i repeticions). En aquesta altra ocasió vam apuntar que els entrenaments de cos sencer eren els més adequats per a perdre greix.\nAbans de seguir, recordarem que els entrenaments de cos sencer (“Full Body” en anglès) són aquells en els quals treballem totes les parts del cos a la mateixa sessió, en comptes de centrar-nos únicament en un grup muscular, com sol ser més habitual entre els practicants de la sala de fitness.\nDoncs bé aquí tenim una evidència científica portada a terme per Crewthet et al. (2016) amb 24 jugadors de rugbi de Nova Zelanda i que tenien una experiència en entrenament de força de més de 2 anys entrenant amb una freqüència de 3-4 dies a la setmana. Com sabràs la gent que juga a rugbi necessita uns nivells de força elevats per afrontar les envestides dels rivals i concretament en aquest estudi, els participants no eren petitets (amb una mitjana de 93 kg de pes i 18% de massa grassa), feia més de dos anys que entrenaven i els seus valor de força en el test de 1RM de press-banca i esquats eren d’una mitjana de 102 kg i 130 kg respectivament, per la qual cosa no es poden considerar principiants de cap de les maneres.\nEls van dividir en dos grups, un grup entrenava amb sessions de cos sencer i l’altre amb rutina dividida (entrenant uns grups musculars de manera exclusiva). Ambdós grups entrenaven 3 dies a la setmana. Entre 3-6 sèries amb una intensitat de 8RM i 60-90 segons de descans entre sèries i exercicis. La quantitat de volum (sèries i repeticions) era igual als dos grups, per tant l’element diferenciador era el tipus d’entrenament. Els exercicis que van realitzar van ser esquats, flexió de genoll estirat, premsa de cames, press-banca, rem horitzontal amb barra, tracció vertical amb politja, press d’espatlles, curls de bíceps i flexions plantar per als bessons. Van ser avaluats els seus nivells de força (1RM de Esquat i de Press Banca) i la composició corporal (pes, percentatge de greix i massa no grassa). A part es van valorar nivells de diferents hormones com la testosterona i el cortisol. Després de les 4 setmanes d’entrenament tots 2 grups van millorar els nivells de força en esquat (7,4 % i 5,4% cos sencer i rutina dividida respectivament) i en press banca (7,3 % i 7,4% cos sencer i rutina dividida respectivament). Les diferències no varen ser significatives estadísticament, per tant els guanys de força es consideren iguals (Gràfic 1).\nRespecte a la composició corporal, el pes corporal no va variar però si la resta de paràmetres, i en aquests valors, sí que hi va haver diferències significatives favorables als entrenaments de cos sencer com veurem al Gràfic 2.\nPer tant, tot i que eren participants entrenats (>2 anys d’entrenament de força 3-4 dies a la setmana) les sessions de cos sencer van tindre els mateixos guanys de força i millors canvis de composició corporal que les rutines dividides. La pròxima vegada que et diguin que estàs fent una sessió per a iniciats pots fer un somriure ben gran i invitar-li al fet que de provar-ho, segur que no el deixes indiferent.\nSi no vols patir cap risc amb la pràctica d’exercici físic el millor que pots fer és consultar professionals qualificats segons la llei 3/2008 de 23 d’abril, de l’exercici de les professions de l’esport com són els titulats en grau en ciències de l’activitat física i l’esport (C.A.F.E.) i els tècnics superiors de les activitats físiques i esportives (T.A.A.F.F.E.).\nCrewther, B., Heke, T., & Keogh, J. (2016). The effects of two equal-volume training protocols upon strength, body composition and salivary hormones in male rugby union players.\nBiology of Sport, 33(2), 111–116. http://doi.org/10.5604/20831862.1196511


Contrabandistes de la llibertat | Gloria Condal\n← Balanç del blog 2014\nPrendre partit →\nPosted on 3 gener 2015\tby Gloria Condal\nDurant la Segona Guerra Mundial, per als jueus i els refugiats de França, Polònia, Bèlgica, Holanda… passar la frontera dels Pirineus i arribar a Espanya era la salvació. Estrany, oi? Per què a Espanya hi manava Franco… però també era el passadís per arribar a Amèrica o a Portugal (i d’aquí a Israel).\nQuan els nazi ocupen tot França, el novembre de 1942, el control fronteres és asfixiant. Passar les muntanyes dels Pirineus a peu era el sistema més segur i eficaç. I d’això se n’encarregaven els contrabandistes i els passadors, que coneixien molt bé el terreny. Explica Montellà que Franco, el 1939 ja tenia clar què pensava dels jueus: “raza caracterizada por la codicia e interés econòmico… hace siglos por la gracia de Dios y la clara visión de los Reyes Católicos nos liberamos de esta pesada carga…”\nEs manejaven molts diners, gran part de procedència britànica. El consolat pagava 3.000 pessetes per cada un que arribava bé a Barcelona. Els suborns eren el pa de cada dia: els duaners de la Seu cobraven 50 pessetes per persona i a Campdevànol, explica André Parent, hi havia un pas on calia pagar 50.000 pta al cap de la Guàrdia Civil de la zona. Alhora, la Gestapo promovia les delacions: pagaven 10.000 francs per cada fugitiu lliurat. Els passadors cobraven entre 1.500 i 3.000 pta; de vegades hi col·laborava tota la família.\nCap i far de Cervera de la Marola\nLes penalitats de la gent que passava estan explicades clarament al llibre, com els trucs que feien servir els passadors per esquivar la vigilància.\nSegons explica Montellà, aquest llibre és el resultat de 13 mesos de recerca on combina investigació i testimonis per explicar les xarxes d’evasió al costat de petites històries personals. Vam fer una sortida amb Assumpta Montellà Portbou i a Cerbera, on parlàrem d’aquesta gent.\nCaserna de la Guàrdia Civil. Portbou\nEl llibre ens ha fet pensat en el nostre passat franquista i l’ús del llenguatge habitual de la clandestinitat, com el funcionament en cèl·lules, perquè si queia algú (detenien) la policia no pogués arribar a més gent. I, és clar, l’utilització de noms de guerra perquè no sapiguessin els de veritat.\nEdició: Ara llibres, 2009\nPortbou, Girona, Espanya\nAquesta entrada s'ha publicat en Llibres i etiquetada amb contrabandistes, llibre, Montellà, nazis. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 respostes a Contrabandistes de la llibertat\nRetroenllaç: Camins de l’exili: de Cerbère a Portbou | Gloria Condal\n7 gener 2015 a les 8:32\nNoies, veig que aneu seguint la Montellà, oi? Reconec que té capacitat per atrapar la gent amb la seva proximitat a les persones que entrevista i en com ho explica


Primera reunió sobre la prevenció del maltractament de les persones gran al Consell Comarcal del Baix Empordà • Ràdio Capital de l'Empordà\nTaula al Consell Comarcal per al maltractament de la gent gran\nPrimera reunió sobre la prevenció del maltractament de les persones gran al Consell Comarcal del Baix Empordà\nTrenta professionals socials s’han reunit per determinar accions de sensibilització, prevenció i detecció del maltractament a la gent gran\nL’Àrea Bàsica de Serveis Socials va organitzar el dilluns passat una primera reunió al Consell Comarcal del Baix Empordà per abordar la prevenció del maltractament de les persones grans. Cal recordar que les xifres del 2018 són 71 casos de maltractaments dels quals 25 eren homes i 46 dones.\nHi van assistir una trentena de professionals de l’àmbit social i procedents de diverses institucions comarcals i van determinar les eines necessàries per realitzar una acció transversal.\nSegons la vicepresidenta segona del Consell Comarcal i consellera de Benestar Social Sílvia Romero Quesada, que va assistir a la reunió, és prioritari garantir la qualitat de vida de la gent gran i com que a vegades és difícil detectar els casos de violència, cal treballar en xarxa per prevenir-los.\nEs preveuen més trobades amb la finalitat d’establir un protocol marc que s’estendrà a tota la comarca i que inclourà un treball de sensibilització, prevenció i detecció dels maltractaments. Hi participaran i hi col·laboraran les diferents administracions i entitats comarcals.\nArticle anteriorDetingut un home transportant 29 pastilles d’èxtasis i que volia escapar-se dels Mossos a Llofriu\nArticle següentHaim anuncien concert a Barcelona el 9 de juliol


Vicent Albarranch i Blasco - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24 març 1898\n1940 (41/42 anys)\nNascut al raval de Santa Teresa, al barri del Pla d’Elx. El seu pare era un conegut pirotècnic, creador de la famosa “palmera”. Tot i que volgué continuar els estudis, de ben jove hagué de treballar, en un magatzem d’espardenyes i calçat, i després com a ajudant en un bufet d’advocat. El 1915, s’apunta com a voluntari a la Legió, passant quatre anys al Marroc complint amb el servei militar, on es comença a interessar pel dibuix, i on aprèn àrab. El 1920 torna a Elx, on treballa durant poc temps en una fàbrica de sabates que no acabava de funcionar bé. Durant aquesta època, té relació literària amb el grup del setmanari El Cervantino, on col·laborava amb el pseudònim de “Tarxman”.\nEl 1921 arriba a Granollers, on prova diversos oficis: de venedor d’espardenyes, a la fàbrica Torras, i finalment al Registre de la Propietat. Al mateix temps, comença a col·laborar en diverses publicacions locals, com La Gralla o Il·lustració Vallesana, publicant caricatures.\nEl 1925 es casa amb Isabel Planxart (1891-1986), que l’animaria a dedicar-se a la pintura, i a instal·lar el seu estudi.\nEl 1927 participa per primera vegada en una exposició col·lectiva de pintura i dibuix al Casino de Granollers, al costat de Joan Cuch, Pere Iglésies, Josep Escobar i Francesc Serra. Amb Bonaventura Puig i Perucho, amb qui comparteix sortides pictòriques, es forma com a paisatgista. L’ambient artístic de Granollers creix i s’impulsa durant la República, amb exposicions i tertúlies d’artistes, de les quals neix la idea de la creació d’un museu d’art a la ciutat. Albarranch en seria gestor en les negociacions davant la Generalitat de Catalunya.\nL’any 1932 comença a exposar a Madrid, Barcelona i València. Amb la fama, comença a donar classes a joves pintors, com Hilari Brugarolas, Vicens Casals Grau o Josep Algueró.\nEn les eleccions municipals del 14/01/1934, fou escollit regidor per la Candidatura Proporcionalista, que presenta el Centre Radical d’Aliança Republicana, encapçalat per Francesc Torras Villà. El febrer del 1936 tornaria a ser nomenat regidor a l’Ajuntament de Granollers.\nA partir del 1934, se’l comença a reconèixer també a València. El 1935, és proclamat “Fill Il·lustre” de la ciutat d’Elx. Però al mateix temps se’l rebutja per ocupar la plaça de director de l’Escola Municipal de Dibuix, perquè no tenia certificació acadèmica.\nAl principi de la Guerra Civil, participa amb el grup de milicians que recuperen pintures i elements artístics de les finques abandonades, i que serien dipositades a l’antiga presó de Granollers. Vicent Albarranch és comissionat per la Secció de Monuments de la Generalitat de Catalunya per evitar la destrucció del patrimoni cultural. Durant l’estiu del 1937 es trasllada a Elx, malalt, a la casa pairal de la família, i on segueix pintant els paisatges dels voltants.\nEls darrers mesos del 1938 aparegué una ordre de detenció contra Albarranch per desafecte al règim republicà, tot i que no arribà a ser detingut. I l’estiu del 1939, acabada la Guerra Civil, ingressà a la presó per una denúncia també des de Granollers, per la seva participació en la recuperació d’obres d’art per al Museu de Granollers. Ingressa molt malalt al Reformatori d’adults d’Alacant i, tot i que la seva dona, Isabel, aconsegueix que s’instrueixi el procediment per al seu alliberament un cop aclarits els fets, Albarranch mor de tuberculosi a la presó l’agost del 1940.\nEl que primer ens sobta en els paisatges de Vicent Albarranch és el traç de la seua pinzellada, sovint molt empastada i marcada, així com la intensitat dels colors, més forts i agosarats a mesura que evoluciona la seua obra. Segons que ens conta el seu deixeble Hilari Brugarolas, Albarranch citava amb freqüència els noms de J. Mir i J. Sorolla, als quals admirava.\n... el gran guany de la pintura d’Albarranch, la clau del seu estil, el trobem en una gamma cromàtica molt reduïda entre el groc-carabassa-taronja, aportant amb això una gran lluminositat als paisatges...\nMª Vicenta Pastor Ibañez. Albarranch. Catàleg de l'exposició antològica\nL'Albarranch ens va portar aquesta lluminositat i la prodigà en la seva versió del nostre paisatge. Mai més no s'ha tornat a pintar aquest paisatge com ell va fer-ho, amb tanta passió i talent. I, el més bo, fou que creà escola. De seguida es voltà de joves aprenents de pintor que l'admiraven i foren sempre fidels a la seva obra i a la seva memòria. L'Albarranch va ser un artista autèntic que, a més, li agradava semblar-ho i que aconseguí viure "en artista" tots els moments de la vida\nAmador Garrell i Soto. PlaçaGran \nVicenç Albarranch. Fill de la llum i de l’ombra lluminosa de les palmeres, el fill d'Elig ha vingut a fer niu al Vallès, la terra de la llum i l'ombra finament barrejades per l'espai i damunt les muntanyes i els prats. La seva obra, nascuda en les nostres terres germanes de llengua, té, com tota la pintura catalana, l’objectivitat inflamada de la visió que en lloc de fer parlar el paisatge i la vida amb paraules humanes, procura arrencar-li per tots els mitjans de ia inspiració, les paraules que diria si ell parlés o pogués parlar com nosaltres. L'art de l’Albarranch surt de la naturalesa i canta només que la naturalesa. El Vallés, endolcint-li la paleta i els ulls, sembla posar un punt de lirisme en les formes, però el poeta valencià surt per sota, enlluernant els vels suavíssims de les nostres contrades, que en efecte no costen gaire d'esquinçar, perquè són tan prims que no arriben mai a transformar la realitat en somni. Si els fils del vel de l'aire del Vallès se li arrosseguen lligats al pèl del pinzell, és per afalagar-li la pinzellada, que s'estén per la tela amb tota facilitat i puresa. L'obra del ja nostre Albarranch germana nostra, és ja un fill més de Catalunya i té entre nosaltres els admiradors que li donen glòria amb els ulls. La mirada de l'admirador és un raig de llum damunt del quadro que els fa resplendir sobre la terra. Pocs pintors poden des vetllar una admiració més franca que l'Albarranch, per la sinceritat i pregonesa sentida i emocionadadel seu art.\nFrancesc Pujols. La Gralla\n↑ 1,0 1,1 Pastor Ibáñez, Mª Vicenta. Albarranch. Catàleg de l'exposició antològica 1987 (en català). Ajuntament d'Elx, 1987, p. 184. ISBN DL A-1008-1987.\n↑ Muntal i Muns, Josep «Un llibre d'actes del Museu de Granollers, recuperat.». Revista Lauro núm. 21, 2001.\n↑ Revista La Gralla, 21/01/1934, 21-01-1934, pàg. 3.\n↑ La Gralla 23/02/1936, 23-02-1934, pàg. 5.\n↑ Garrell i Soto, Amador «Vicens Albarranch i el paisatgisme al Vallès». PlaçaGran, 10-03-1988, pàg. 27.\n↑ Pujols, Francesc «Vicenç Albarranch». La Gralla, 02-02-1936, pàg. 8.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vicent_Albarranch_i_Blasco&oldid=22206697»\nDarrera modificació: 2 nov 2019 a les 12:21


L'Ajuntament convoca una jornada per aprendre a fer servir el sistema de certificació digital - Ajuntament de Pals\nSou aquí: INICI Notícies Actualitat L'Ajuntament convoca una jornada per aprendre a fer servir el sistema de certificació digital\nLa formació es farà dos dies diferents perquè els veïns i veïnes puguin assistir: el 9 i l’11 d’abril. Per a apuntar-vos, ho podreu fer a l’Oficina de Turisme de Pals o trucant al 972 637380.\nL’Àrea de Noves Tecnologies de l’Ajuntament de Pals ha organitzat una jornada que pretén formar al públic en matèria d’obtenció del Certificat Digital (IdCAT mòbil), per tal de relacionar-se electrònicament amb el consistori. Es realitzaran dues sessions perquè el màxim nombre de veïns hi puguin assistir, però només caldrà anar a una d’aquestes. El taller tindrà lloc el pròxim dimarts, 9 d’abril, de 15.30 a 16.30 h i també el dijous 11, de 20.30 a 21.30 h. Per a inscriure’s, caldrà que contacteu amb l’Oficina de Turisme de Pals, o bé presencialment o trucant al 972 637380.\nQuè necessiteu? Si el ciutadà vol aprofitar per demanar el certificat digital IdCAT, caldrà presentar el DNI, la targeta sanitària individual del CatSalut (Servei Català de la Salut) i el vostre telèfon mòbil.\nL’idCAT Mòbil és el nou sistema d’identificació i signatura electrònica a través de telèfons mòbils. Es tracta d’un sistema que permet identificar-se i signar des de qualsevol dispositiu electrònic (mòbil, tauleta o ordinador). El sistema és segur, tot i que no cal recordar cap contrasenya ni pin, ni requereix la instal·lació de cap tipus de programari. Tampoc caduca amb el transcurs del temps i és totalment gratuït. La jornada us permetrà descobrir més coses sobre el sistema, i aprendreu a treure-li tot el profit.


Home Què fem Empreses Cobertura dental\nPosem a disposició de les empreses una completa assegurança dental, amb serveis en totes les especialitats (ortodòncia, implantologia, odontopediatria, etc.).\nA més, tu i el teu equip podreu gaudir de trenta-cinc serveis gratuïts (neteges de boca, ortopantomografies, extraccions, etc.), i de preus reduïts per a altres tipus de pràctiques.\nAugmenta la retribució del teu equip de treball amb una remuneració que, de ben segur, li farà lluir el millor dels seus somriures!\nLes reparacions i peces que s’hagin d’afegir a les pròtesis col•locades a la boca abans de concertar la pòlissa dental\nImportant! Cal demanar pressupost previ a totes les intervencions.\n4.06€ al mes. Oferta exclusiva per a empreses amb un mínim de 6 treballadors.


Vull compartir tota l’estima a aquesta beneïda terra del Collsacabra, i de Rupit. Aquí és on vaig néixer, on m’he criat i on espero acabar els meus dies, dins la pau d’aquest Collsacabra que porto dintre del cor. He endinsat les arrels dins els grenys de roca d’aquesta esquerpa i altiva cinglera en particular. Aquesta ha sigut la meva universitat on he après a viure i conviure, a estimar i sentir-me estimat. Conec bé aquest topants i aquests sots feréstecs.\nÉS DELS POBLES QUE S’HA DE VISITAR.\nÉS UN BOCÍ DE CEL QUE ENCARA QUEDA A LA TERRA.\nCAL VISITAR-LO, CAL CONÈIXER-LO PER ESTIMAR-LO\nI UN COP CONEGUT I ESTIMAT\nJA NO L’OBLIDARÀS MAI MÉS.\nPocs pobles tan petits com Rupit tenen una història tan densa i rica. Es coneix molta cosa, però és molt més el que falta per descobrir a la llum pública. Rupit respira història pels seus quatre costats. Hi ha molt del nostre patrimoni històric entaforat encara sota el verd mantell del bosc i sota les terres ermes. Cal temps, mans destres i dedicació.\nLa comarca d´Osona també està composta per subcomarques: tenim el Moianès i el Lluçanès que comparteixen amb el Bages aquests racons, però avui anirem al Cabrerès que és la zona que hi ha a la part més nord-oriental. Visitarem Rupit i el seu entorn. Anirem a indrets amb molt bones vistes i farem una passejada ombrívola per protegir-nos del sol.\nQuedarem a Rupit al costat del pont penjant que hi ha a l´entrada de la vila (tocant els aparcaments) a les 9:45 puntuals (9:30 pels que vulguin fer un cafè abans de començar la passejada). Aquesta no arribarà als 10 km tot i que tindrà una mica més de desnivell que les anteriors. Us posem l’enllaç a la ruta al Wikilok\nSaltem de comarca. Marxem de les Terres de Lleida a la Catalunya Central: anem cap a Osona. Aquesta comarca rodona, tant sonòrament com geogràfica. El Didac i la Ma José ens donen una visió d´uns nouvinguts, que busquen aquest racó per trobar el seu particular santuari.\nFa un any, vam decidir buscar algun lloc per passar-hi caps de setmana i vacances en família. El destí ens va dur a Sant Andreu de La Vola, un lloc perdut sota del cim del Puigsacalm, costat Osona. Hem de confessar que ens hem enamorat d’aquest racó de Catalunya. Cada vegada que hi anem, fem una purga d’estímuls urbans i moderns, i retrobem el do balsàmic d’estar envoltats de natura. Cal dir que aquí, la natura hi fa un cicle d’una potència desmesurada. Cada setmana canvien els colors, mides, sorolls dels habitants vegetals i animals dels boscos, prats i rierols. Observar amb tranquil·litat aquests canvis ens fa comprendre la sort de viure en un temps circular, on tot recomença cada any seguint les quatre estacions, amb, per un costat, la seguretat que aquesta circularitat comporta, i per l’altre, la sort de gaudir d’aquesta diversitat de paisatges i moments. Acollir-se vora la llar de foc a l’hivern, plantar l’hort a la primavera, capbussar-se en un gorg a l’estiu, collir bolets a la tardor, i tornem a començar… Entre d’altres coses, el nostre hortet ens pauta aquest cicle, i ens reconecta amb les coses que et fan feliç de veritat. No hi ha res com recordar que la connexió genuïna amb la realitat no és el whatsapp o el facebook, sinó que es pot gaudir de forma directa a través dels cinc sentits.\nTot i ser uns recents nouvinguts, ens farà molta il·lusió compartir aquesta descoberta amb tots vosaltres!\nDidac i Ma José\n(Les aquarel.les són de la Vola, fetes pels mateixos autors)\nCloenda: Passejant entre cingleres. Resum d´una jornada.


Himeji (Japó) - Fuet i Mate\nHimeji té servei de bicis gratuït\nHimeji ha d’estar a la teva ruta pel Japó. Què més has de visitar? llegeix-te el nostre itinerari pel Japó i surt de dubtes.\nEl castell emblema del Japó\nKanazawa a Himeji passant per Tòquio: amb el passe de WillerExpress surt un autocar de Kanazawa a Shinjuku Station South Exit a les 22:45 i arriba ales 06:30. De Toquio cap a Himeji surt de Tokyo Station Kajibashi parking lot a les 22:00 i ariba ales 08:20.\nHimeji a Kobe: Tren per 960￥.\nEl castell i el jardí estan a uns 15 minuts caminant des de l’estació de trens i autobús, seguint una línia recta.\nVisitar el castell i el jardí ens portarà un matí. Per la tarda podem anar amb tren a Kobe.\nA l’oficina d’Informació i Turisme, que està a l’estació de trens, et deixen bicicletes gratis.\nEs pot anar a Himeji des de Tòquio amb un autobús nocturn i utilitzant el pase de WillerExpress.\nAl castell hi ha visites guiades gratuïtes en anglès, realitzades per voluntaris. Pregunta quan compris l’entrada.\nL’entrada del castell costa 1000¥ i per 40 ¥ tens l’entrada combinada amb el jardí Kokoen, just al costat.\nCastell de Himeji: obert de gener a abril i de setembre a desembre de 9.00 a 16.00 i la resta de l’any fins a les 17.00. Entrada 1000¥, 1040¥ convinada amb el jardí Kokoen.\nJardí Kokoen: obert de 9.00 a 18.00 i de setembre a mitjans d’abril fins a les 17.00. Entrada 300¥ o 1040¥ combinada amb el castell.\nConjunt de temples de Engyoji: obert de 8.30 a 18.00. Entrada 500¥.


França s'imposa a la tot poderosa Anglaterra a Saint Denis (24-17)\nDissabte, victòries de Gal·les i Irlanda en l'estrena del Sis Nacions de rugbi\nFrança s'imposa a la tot poderosa Anglaterra a Saint Denits (24-17) FRANCK FIFE / AFP\nBarcelonaAquest cap de setmana el món de l’esport ha viscut el començament del prestigiós i històric Torneig de les Sis Nacions de rugby. En la jornada d'aquest diumenge, la rejovenida França del tècnic debutant Fabien Galthé s'ha imposat a la tot poderosa Anglaterra (24-17) en un enfrontament disputat a l’estadi de Saint Denis. El conjunt anglès ha lluitat per la remuntada, però s'ha quedat a les portes davant de la bona defensa francesa.\nEls gal·lesos han debutat al Sis Nacions derrotant als italians Efe\nLa selecció gal·lesa va debutar dissabte, on defensa el títol obtingut fa un any, i va derrotar els italians a Cardiff (42-0). Al descans, Gal·les ja manava còmodament per 21-0 i va deixar fora de combat els italians. Els xuts a pals de Biggar, sumats als tres assajos de Josh Adams i dos més de Tompkins i North, van decidir el matx.\nJohnny Sexton ha brillat al Irlanda-Escòcia de rugbi Ara\nLa selecció d’Irlanda, també dissabte, es va imposar per 19-12 a Escòcia en la primera jornada del Sis Nacions de rugbi. Johnny Sexton va liderar el triomf dels verds anotant tots els punts locals. El xutador no va fallar tres xuts de càstig i, a més, va ser l’autor de l’únic assaig dels irlandesos. Els escocesos, amb quatre xuts a pals de Hastings, van plantar cara però no van poder superar la defensa irlandesa encapçalada per CJ Stander, escollit millor jugador del partit.\nsis nacions rugbi


Conversió Mètrica > Convertidor Mètric > Convertidor de Temperatura > Celsius conversió\nAplicació de convertidor per telèfon mòbil\tTemperaturaCelsiusCelsius a Fahrenheit Celsius a Kelvin Celsius a Rankine Més unitats..FahrenheitKelvinRankineDelisleNewtonRéaumurRømer Pes Longitud Zona Volum Velocitat Temps Taula de conversió mètrica\ndeg C (abreviatura en anglès per grau)\nL'escala Celsius, molt s'utilitza a Europa, va substituir l'escala Fahrenheit a la majoria dels països entre mitjans i finals del segle XX, tot i que l'escala Fahrenheit encara és oficial als Estats Units, les Illes Caiman i Belize.\nL'escala Celsius porta el nom de l'astrònom suec Anders Celsius (1701-1744). Al742, Celsius va crear una escala de temperatura en què 0 graus era el punt d' ebullició de l'aigua i 100 graus el punt de congelació.\nAl voltant d'aquesta època, altres físics van desenvolupar, independentment, una escala similar però a la inversa; de tal manera que 0 graus era el punt de fusió del gel i 100 graus el punt d’ebullició de l'aigua. Aquesta nova escala fou àmpliament adoptada a tot el continent europeu i, generalment, se la coneix com escala centígrada.\nL' escala fou anomenada oficialment "L' escala Celsius" al 1948 per evitar la confusió amb la utilització de graus centígrads coma mesura angular.\nZero absolut, -273,15 °C\nPunt de fusió del gel, 0 ° C (en realitat -0,0001 ° C)\nDia càlid d'estiu en un clima temperat, 22 ° C\nLa temperatura normal del cos humà, 37 °C\nPunt d'ebullició de l'aigua a 1 atmosfera, 99,9839 ° C


Els socialistes mantenen la seva aposta per un diàleg que “a Catalunya no es trencarà”\nEl PSC va reafirmar ahir diumenge la seva aposta per explorar la via dialogada entre govern central i Generalitat per superar el conflicte polític català i, en aquest sentit, el seu líder al Parlament, Salvador Illa, va assegurar que “el diàleg a Catalunya no es trencarà' perquè 'és el que volem els catalans”. Així es va expressar Illa a la tradicional Festa de la Rosa dels socialistes catalans, que es va celebrar aquest any a Gavà després d'haver-se hagut de suspendre el 2020 a causa de la Covid-19.\nAl parlament de Salvador Illa es van sumar els del ministre de Cultura i Esport, Miquel Iceta; la ministra de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, Raquel Sánchez; i l'alcaldessa de Gavà, Gemma Badia, que va substituir Sánchez quan va ser nomenada ministra el juliol passat.\nEl líder del PSC al Parlament, que al desembre assumirà també el lideratge del partit en reemplaçar Iceta, va assenyalar: “El diàleg a Catalunya no es trencarà. Ningú el trencarà, perquè és el que volem els catalans”. Illa, que va advocar així mateix, com sol ser habitual, per “un diàleg entre catalans”, també va defensar, en resposta a unes paraules de Puigdemont, que “la seqüència és senzilla”, de manera que primer s'inicia “un diàleg, per obrir una negociació, per arribar a acords. S'aprèn fàcil, és qüestió de repetir-ho tres vegades”, va ironitzar Illa.\nEn sentit semblant es va pronunciar Iceta, qui ha advertit que “el contrari” al diàleg és el “conflicte. O és que hi ha un altre camí possible?”, es va preguntar. El ministre va admetre que “defensar el diàleg és incòmode” perquè, encara que pot ser que tingui més partidaris que detractors, els que es mostren a favor “no es fan sentir tant.”\nSánchez, al seu torn, va dir que els socialistes són “capaços d'escoltar a tothom” mentre que “els independentistes, la dreta, exclouen la meitat del país, són sectaris”. “Nosaltres som els que allarguem la mà, defensem el diàleg. No ens enfangarem a defensar l'impossible, treballarem per fer possible el que realment és possible”, va afegir la ministra.


Certificacions i reconeixements - Proquimia\n1998: Certificació de Qualitat ISO 9001\n2001: Certificació de Medi ambient ISO 14001\n2005: Certificació del Sistema de gestió de salut i seguretat laboral BS OHSAS 18001\nOctubre 2007: Proquimia rep el premi a la “millor empresa en l’àmbit de la innovació tecnològica” en la IV convocatòria dels Premis de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, delegació d’Osona.\nMarç 2008: Proquimia és guardonada amb el premi a l’activitat investigadora en matèria d’higiene i neteja professional atorgat pel jurat del certamen de la II edició dels Premios Nacionales de la Limpieza, creats per exaltar els mèrits de les persones i entitats públiques i privades més destacades en les seves aportacions en l’àmbit de la neteja professional i institucional.\nNovembre 2014. Proquimia rep de la ma de la Cambra de Comerç el premi a la Responsabilitat Social Corporativa. Escollida per la seva trajectòria emprenedora en el desenvolupament i recerca de projectes dirigits a reduir de l’impacte ecològic.\nJuny 2015. Proquimia ha estat guardonada amb el ‘Premi al Producte de l’Any’, en la categoria de químic, en la IX Edició dels Premis Nacionals de la Neteja organitzats per la revista Limpiezas amb el sistema ECOCONPACK Bugaderia.\nOctubre 2015. Menció especial per a Ecoconpcak Bugaderia de Proquimia en la I edició dels premis Ecodisseny (categoria producte) organizats pel Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya.


Lo català d’Aragó a Aragón Televisión: invisibilitat i inhibició parlamentària* » Temps de Franja\nEscrit per Editorial al 14 de juliol de 2021 . Publicat a Editorial\nQuan a la jove democràcia espanyola van sorgir les diferents autonomies, totes es van dotar de cadenes públiques de ràdio i televisió, ben conscients les noves autoritats del valor dels mitjans audiovisuals en la creació d’una identitat comuna. A Aragó va ser l’any 1987 quan se va fundar la Corporación Aragonesa de Radio y Televisión (CARTV), que naixia amb la voluntat de ser «una Radio y Televisión pública multicanal, garante del interés general que potencie la identidad colectiva de Aragón» (Ley 8/1987, de 15 de abril, modificada per la Ley 4/2016, de 19 de mayo). La intenció fundacional s’ha traduït durant tres dècades de vida en un seguit de programes variats, bones audiències i una eficient gestió econòmica. I això amb diferents enfocaments, en funció de la direcció de la corporació. Si en alguna època no tan llunyana la programació estava saturada de festivals de jotes, molt populars, a l’etapa actual los programes resulten bastant moderns, que aposten curiosament per la proximitat, amb un equip de professionals preparats que recorren la nostra geografia ‘buidada’ (Chino chano, Un lugar para quedarse, Esta es mi tierra, Tempero, Un viaje exquisito…). Una programació que té l’element central dels informatius, emesos des de Saragossa, i que manté el contrapunt cosmopolita de Aragoneses por el mundo.\nUna excel·lent novetat del maig passat és lo magazín Charrín charrán en llengua aragonesa, que pretén protegir i donar visibilitat a una llengua en perill d’extinció i que, conduït per un equip molt dinàmic, s’apropa als continguts sense voluntat costumista ni arqueològica. Així, per fi, 34 anys després del seu naixement, la nostra cadena pública comença a respondre a dos dels seus principis fundacionals: «El respeto a la pluralidad política, cultural, lingüística, religiosa y social», i «La promoción de la cultura aragonesa, así como de las diversas modalidades lingüísticas» (art. 2). Esta tardana i tímida incorporació no s’ha produït, però, en la programació de l’altra llengua minoritària, lo català —o “catalán de Aragón”, segons la denominació oficial—, i res no fa preveure un canvi, absent esta qüestió del debat públic, tampoc dins de la mateixa comunitat dels catalanoparlants, tan acostumats a viure en l’eterna diglòssia que els pareix inimaginable que la seua pugue ser una llengua televisiva. Encara ara, a la cadena aragonesa falta un informatiu diari en català i en aragonès, igual que el que TV3 emet en aranès, i falten també les veus en les llengües maternes dels habitants dels Pirineus i la Franja quan són entrevistats, invisibles i inaudibles per als aragonesos castellanoparlants.\nResulta sorprenent i indignant que des de 1987 fins ara no haiguen funcionat los organismes de control de la corporació pública per fer complir les seues obligacions jurídiques i socials amb les minories lingüístiques. No han pensat en elles ni els 16 membres actuals o passats del Consell d’Administració, delegats dels partits del Parlament d’Aragó, ni els 16 representants de la societat civil del Consell Assessor, on les dos estan excloses (!): sindicats, empreses audiovisuals, Universitat, discapacitats auditius i visuals, Instituts de la Dona, Joventut i Treball, i associacions professionals, de consumidors i d’usuaris. L’última memòria d’activitat, de 2019 (apartat «Transparencia» del web), no indica cap iniciativa per reparar esta invisibilitat, quan sí, en bon sentit i en justícia, s’atén la diversitat de gènere, les inquietuds dels jóvens i les discapacitats cognitiva, auditiva i visual. Tampoc es preveu visibilitzar la diversitat lingüística als «Compromisos para 2020».\nEn canvi, Aragón TV fa poc va convertir en notícia les mascaretes de l’associació Amics del Xapurriau, fent de tribuna d’unes reivindicacions paracientífiques ja que eixa suposada llengua no està ni a la Llei de Llengües d’Aragó ni en cap classificació lingüística internacional. Lo criteri periodístic no es va preocupar per contrastar la validesa acadèmica de la informació amb experts de la Direcció General de Política Lingüística o de la Universitat de Saragossa. Una altra actitud lamentable dins d’una corporació que diu voler ser «Plural, diversa, independiente, profesional», emparada per la inhibició dels nostres representants públics.\nEntrevista a Natxo Sorolla a Charrín charrán, un dels pocs moments que s’ha pogut sentir el català d’Aragó a la nostra TV. / CARTV\n*Publicat a Temps de Franja n. 149, abril 2021


Vols barats a Gènova des de 536 € a Iberia\tSense cap dubte un dels països més bells del món, no és d'estranyar que Itàlia sigui el tercer país de la Unió Europea que més turistes rep a l'any. Ja al segle XVII es va estendre el costum entre els joves europeus de classe mitjana-alta,…\nVols barats Itàlia Gènova\nVols barats a Gènova Gènova Gènova, Itàlia Vols barats a Gènova (GOA)\nVols a Milà des de 92 €\nConsulta l’oferta de vols a Gènova i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats a Gènova. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a a Gènova fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.\nMés informació de Gènova


La Via Làctia sobre Yellowstone\nCrèdit & Copyright: Dave Lane\nL’evaporació d’un llac no va crear la Via Làctia.\nAquesta acolorida piscina d’aigua, d’uns 10 metres de diàmetre, es coneix com a Silex Spring i està situada al Parc Nacional de Yellowstone que hi ha a Wyoming (EUA). Il·luminada artificialment, els colors estan causats per capes de bacteris que viuen en la font calenta. El vapor s’eleva des de la font escalfat per una cambra de magma que hi ha molt per sota coneguda com el punt calent de Yellowstone.\nSense relació i lluny en la distància, la banda central de la Via Làctia, il·luminada per milers de milions d’estrelles, s’arqueja per sobre. La imatge és una panoràmica de 16 fotografies preses a finals del mes passat.\nSi el punt calent de Yellowstone provoqués una altra erupció super volcànica com va passar fa 640.000 anys, es veuria afectada una gran part d’Amèrica del Nord.\n27/08/2014 27/08/2014 Publicat enDiversosEtiquetes: Terra, Via Làctia\nVolant més enllà de Tritó, el satèl·lit de Neptú


Oli de Mallorca i Red Eléctrica signen un conveni de col·laboracióD.O. Oli de Mallorca | Oli de Mallorca i Red Eléctrica signen un conveni de col·laboracióD.O. Oli de Mallorca\nOli de Mallorca i Red Eléctrica signen un conveni de col·laboració\nEl president del Consell Regulador de la Denominació d’Origen Oli de Mallorca, Joan Mayol i el delegat de Red Eléctrica Illes Balears, Eduardo Maynau han signat un conveni de col·laboració de resultes del qual es farà entrega de 5000 litres d’oli verge extra del segell de qualitat a Creu Roja i al Banc d’Aliments de Mallorca. A la signatura, que ha tingut lloc a la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació, ha comptat amb la presència del director general d’Agricultura, Biel Torrens.\nCom ja sabem, l’oli d’oliva és un dels aliments bàsics de la nostra alimentació i, per tant, una de les demandes de les entitats sense ànim de lucre com Creu Roja i Banc d’Aliments de Mallorca, que en la situació actual veuen com dia a dia augmenten cada vegada més els seus usuaris.\nSensibilitzada amb la situació, la DO Oli de Mallorca ha volgut posar el seu granet d’arena amb aquesta aportació que es podrà materialitzar gràcies al suport de Red Eléctrica de España i el seu compromís amb el sector primari de Mallorca, per tal de donar supor a la producció local, concretament d’Oli de Mallorca en un contexte com és l’actual en que la demanda d’oli amb denominació d’origen s’ha vist molt afectada.\nPer a l’elecció de les entitats que rebran aquesta contribució la DO Oli de Mallorca és de resultes de la recomanació de la Direcció General d’Afers Socials.


Acabada l'última junta general abans de l'estiu, nostre president executiu, Pere Borrego Pitarch, amb el suport unànime de la resta de la comissió, va fer públics el noms de les representants de Na Jordana per a les pròximes festes falleres de l'any 2020. Però, això no va ocórrer de la forma a la qual estem acostumats, si no que després d'un audiovisual que repassava les falles plantades en la nostra demarcació des de l'any en què van nàixer les nostres falleres majors, a poc a poc es va anar revelant el rostre d'estes, així com el de la Regina del casal, davant l'aplaudiment i emoció de tots i totes els i les presents.\nPerò, la major sorpresa va ser per a la nostra fallera major, qui no sàvia en absolut que seria ella qui ens representarà el pròxim exercici. Així doncs, Ariadna Ángeles Pérez, s'assabentava in situ del seu nou estatus faller el qual va rebre amb llàgrimes d'alegria al costat de les de la seua tia, Nunci Pérez (regina del casal 2020) i Sofia Recio Pardo (fallera major infantil 2020).\nSofia s'incorpora enguany a la nostra comissió, però compta amb un ampli historial faller per part de la seua família. La seua àvia Amparo Jiménez Morte va ser fallera major de la falla Conde de Torrefiel - Marqués de Montorltal en els anys 1971 i 1972 i la seua família manté una estreta relació amb la germana de Josep Alarte, l'actor-autor-director que va revolucionar el món del teatre en la nostra falla i a qui en tanta estima se li té en aquest col·lectiu. Resident en el barri el Carmen, Sofia, va començar a inquietar-se pel món de les falles fins al punt de voler formar part de la nostra comissió amb l'esperança de poder representar-nos com a fallera major infantil algun dia.\nAl costat de Sofia, compartirà regnat nostra volguda Ariadna, Ari per a tots els jordaners i jordaneres. Fallera des que va nàixer, liderarà enguany per mèrits propis els valors del col·lectiu en el qual ha crescut, conviscut i on s'ha format com a activa fallera de base des que va nàixer. Ja ens va representar a nivell infantil l'any 2006, coincidint amb el mateix any que la seua gran amiga Nuria Llopis representava a tots els fallerets i falleretes de la ciutat de València com a fallera major infantil de València. Arí, no ha pogut tindre millor influència fallera, és filla d'Enric Ángeles (vicepresident de Na Jordana) i Marisa Pérez, qui va ser fallera major l'any 1985. A més, neboda d'Encarnación Pérez, Nunci, (vicepresidenta de Na jordana i fallera major l'any 1983). Justament esta última acompanyara a la seua neboda enguany com Regina del casal, càrrec que honoríficament sol ostentar algún o alguna familiar de la fallera major o la fallera major infantil per a homenatjar la seua trajectòria vinculada a la nostra comissió.\nEncara que ara com ara, encara no hem fet públic qui serà el nostre president infantil, si hem de comunicar que el nostre president Pedro Borrego Pitarch, complirà durant el pròxim exercici 20 anys al capdavant del col·lectiu jordaner, des que l'any 2001 prenguera el relleu de mans del seu pare i anterior president Pedro Borrego Galindo.\nAls tres, volem desitjar-los el millor i transmetre'ls les felicitacions de tots els nostres fallers i falleres que com ells i elles estan desitjant que siga un any ple d'èxits, felicitat i objectius complits.\nAmunt Na Jordana!.


Calvet tanca la porta a les reclamacions del Pacte del Penedès Marítim i demana esperar a la vinyeta i la T-Mobilitat\nEls alcaldes no es conformen amb la resposta del conseller i adverteixen que enduriran la seva demanda\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, flanquejat per les presidentes dels consells comarcals del Baix Penedès i el Garraf, Eva Serramià i Gloria Garcia, en una reunió del Penedès Marítim GEMMA SÁNCHEZ / ACN\nDijous, 14 Març 2019 14:47\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha tancat la porta a les demandes del Pacte del Penedès Marítim, que exigeix la gratuïtat dels peatges de la C-32 per als veïns de la zona i una revisió del sistema tarifari del transport públic. En una reunió celebrada aquest dijous al Consell Comarcal del Baix Penedès, Calvet ha refusat les dues propostes, i ha emplaçat els alcaldes, empresaris i plataformes veïnals a esperar-se a l’entrada en vigor de la vinyeta i de la T-Mobilitat. Per al conseller, aquestes dues mesures resoldran el “greuge intern” que pateixen el Baix Penedès i el Garraf. Els alcaldes, però, ja han advertit que no es conformen amb la resposta de la Generalitat i han assegurat que enduraran les seves reivindicacions fins que se’ls faci cas.\nCalvet s’ha reunit amb nombrosos representants del Pacte del Penedès Marítim quan fa just dos mesos de la seva constitució. Malgrat que inicialment havia assegurat que “estudiaria” les reclamacions de la plataforma, aquest dijous els ha emplaçat a tenir paciència fins l’entrada en vigor de la vinyeta i la T-Mobilitat, considerats els dos grans canvis tarifaris del futur.\nEn el cas dels peatges, el conseller ha declinat concretar terminis d’implantació del nou mètode de pagament de les autopistes, i s’ha limitat a remarcar que “s’hi treballa intensament”. En aquest sentit, ha destacat la predisposició de l’executiu espanyol de Pedro Sánchez, i ha assegurat que fins ara el Govern “ha estat sol en el desert clamant a favor de la vinyeta”. “Hi estem treballant intensament a nivell tècnic malgrat el calendari electoral”, ha afirmat, i ha garantit que el nou sistema serà per a les autopistes de gestió catalana i de l’estat espanyol.\nPel que fa a la futura revisió del sistema de tarifes del transport públic i la implantació de la T-Mobilitat, Damià Calvet ha reconegut que la casuística del Garraf i el Baix Penedès és “estranya”, amb la coincidència de fins a quatre zones diferents en un tram d’uns 40 quilòmetres, i ha refermat que el nou mètode de bitllet estarà en funcionament l’1 de gener del 2021.\nEn una atenció als mitjans que s’ha endarrerit una hora respecte l’horari previst, el conseller ha recordat que la T-Mobilitat significarà un sistema serà “més just” perquè serà “individualitzat” i establirà els preus en base a la distància recorreguda i la recurrència dels viatges. “Ja no hi haurà tarifes formades artificialment per corones, sinó que seran individualitzades i reals”, ha resumit.\nEl territori, “intransigent”\nAl seu torn, els representants del Pacte del Penedès Marítim han advertit que seran “intransigents” i mantindran la seva reivindicació, i exigiran respostes a les necessitats de mobilitat mentre no arribin ni la vinyeta ni la T-Mobilitat. A la sortida de la reunió, les presidentes dels consells comarcals del Baix Penedès i el Garraf, Eva Serramià i Gloria Garcia, han assegurat que se sentien “satisfetes” per la visita del conseller, però han insistit que no s’aturaran.\n“No ens resignarem. Som una comarca molt acostumada a picar pedra”, ha afirmat Serramià, tot recordant que el Pacte del Penedès Marítim està d’acord amb la implantació de la vinyeta, sempre que prèviament hi hagi una resposta a “un problema urgent de resoldre”. “Crec que amb una mica d’empatia es pot arribar a canviar la situació”, ha afegit.\nEn aquest sentit, la presidenta del Garraf, Gloria Garcia, ha assegurat que el territori continuarà organitzant reunions amb l’AMB (Àrea Metropolitana de Barcelona), l’ATM (Autoritat del Transport Metropolità) i amb els grups parlamentaris per buscar complicitats amb les seves reivindicacions. Garcia ha remarcat que els municipis han tingut “molta paciència” i “no es pot esperar fins el 2021 per tenir una solució, i que aleshores potser la Generalitat potser digui que serà el 2023”.\nMés punyent s’ha mostrat l’alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Neus Lloveras. Si bé ha celebrat que la reunió “ha servit per constatar que hi ha un error de visió, quan el Govern diu que la C-31 és una alternativa gratuïta a la C-32”, ja que ha assegurat que “no és així, perquè es tracta d’una via absolutament perillosa”, també ha insistit que “calen accions és contundents” fins que la Generalitat ofereixi una solució. Lloveras ha avisat que “potser la tranquil·litat amb què s’han fet les demandes fins ara s’acabarà algun dia”.


5 anys de presó per a l'expolicia de Tossa que va distribuir pornografia infantil de nadons - El Gerió Digital\n5 anys de presó per a l'expolicia de Tossa que va distribuir pornografia infantil de nadons\nEn total li van trobar més de 6.500 arxius\nDijous, 28 de desembre de 2017 13:15h\nXavier Pi, ACN / La Selva / Tossa de Mar\nL'Audiència de Girona ha condemnat a 5 anys de presó l'expolicia local de Tossa de Mar (Selva) que va distribuir més de 6.500 arxius de pornografia infantil per Internet, entre els quals hi apareixien nadons.\nAlgunes imatges eren especialment cruentes, perquè els bebès sortien lligats de mans i peus mentre s'abusava d'ells. Tot i que l'acusat, Josep Roig Blanco, va assegurar al judici que desconeixia l'existència dels arxius, al·legant que eren el seu pare i el seu germà els qui feien servir l'ordinador, el tribunal no se'l creu.\nDe fet, la sentència qualifica la seva versió de "sorprenent i inversemblant". Entre d'altres, perquè durant la instrucció del cas Blanco no va explicar res d'això. I perquè ell mateix, durant l'escorcoll que la policia va fer a casa seva, va donar tant el nom d'usuari com la contrasenya que va permetre als agents d'investigació accedir als arxius amb contingut pedòfil.\nEls fets que ara l'Audiència ha sentenciat es remunten a finals del 2013. Aleshores, en el marc d'una investigació que es va estendre a diferents punts de l'Estat, la policia va localitzar diferents usuaris d'Internet que es descarregaven o compartien arxius de contingut pedòfil.\nUn d'ells, que feia servir el nick 'Arnart', es connectava des d'un pis situat al carrer pintor Marc Chagall de Tossa de Mar. El maig del 2014, la policia hi va fer una entrada i escorcoll i se'n va endur dos PC, un disc dur extern i un DVD.\nEn un dels ordinadors i al disc dur extern, els agents hi van trobar milers d'arxius que contenien pornografia infantil. En concret, a cada dispositiu s'hi van localitzar més de 6.000 imatges i fins a 650 vídeos. A més, hi havia arxius on hi sortien nadons de menys d'un any, alguns dels quals lligats de mans i peus mentre els adults abusaven d'ells.\nEl propietari del pis, aleshores agent interí de la Policia Local, era Josep Roig. Arran d'aquest cas, però, se'l va apartar del cos. Per aquests fets, s'enfrontava a una condemna de 9 anys de presó.\nDurant el judici, el processat va assegurar que desconeixia l'existència de les fotografies i dels vídeos, i va negar haver-los compartit per Internet. Roig va intentar carregar les culpes al seu pare i al seu germà, dient que aleshores vivien tots junts, i que eren ells els qui feien servir l'ordinador que contenia el material pedòfil.\n"Sorprenent i inversemblant"\nL'Audiència de Girona, però, no dona cap mena de credibilitat a l'acusat. De fet, la sentència, de la qual ha estat ponent el magistrat Ildefons Carol, qualifica la seva versió del tot "sorprenent i inversemblant", ja que durant la instrucció del cas no va dir en cap moment que, al pis, també hi visquessin els dos familiars. "I el senyor Roig va callar fins al judici oral; més concretament fins al final del judici oral, doncs va demanar intervenir l'últim", recull el tribunal.\nL'Audiència també posa de relleu que, durant l'entrada i escorcoll, el mateix Josep Roig va ser qui va proporcionar a la policia la clau d'accés que els va permetre accedir a les imatges. De fet, la sentència subratlla que la contrasenya per accedir al programa d'intercanvi d'arxius era 'gcw_josep' (cosa que l'incrimina).\nConscient que els compartia\nEl tribunal també conclou que l'acusat era plenament "conscient" que compartia arxius pedòfils per Internet. Sobretot, tenint en compte les característiques del programa que feia servir (anomenat Gigatribe).\nSegons recull la sentència, amb aquest programa, "per tal que tercers puguin accedir a un arxiu de l'ordinador, és necessari que l'usuari els autoritzi expressament". I hi afegeix: "Una acció que és impossible que es produeixi automàticament, doncs la persona que emmagatzema arxius a compartir ha de convidar els altres usuaris a qui vulgui donar-ne accés, afegint-los a la llista d'autoritzats".\nPer tot això, l'Audiència de Girona condemna l'expolicia de Tossa de Mar per un delicte de corrupció de menors, en la seva modalitat de posada a disposició de tercers de material pornogràfic on apareguin menors d'edat. A l'hora d'imposar la pena a Josep Roig Blanco, que fixa en 5 anys de presó, el tribunal li estima però una atenuant de dilacions indegudes (perquè la causa va trigar "molt més del que seria lògic" en instruir-se).\nA més de la pena de presó, el tribunal també condemna Josep Roig Blanco a passar-se 5 anys en llibertat vigilada un cop hagi complert la pena. La sentència, de la Secció Tercera, no és ferma i s'hi pot interposar recurs de cassació davant del Tribunal Suprem.