L'Ultra Trail escalfa motors amb els més petits\nAl voltant de 180 nens participen en la primera edició de la Mini Ultra Trail\nANA Ordino 18/06/2015 14:07\n651x366 Instants previs a la sortida de la Mini Ultra Trail celebrada aquest dijos a Ordino/M.B. Instants previs a la sortida de la Mini Ultra Trail celebrada aquest dijos a Ordino/M.B.\n651x366 Un moment de la Mini Ultra Trai celebrada aquest dijous a Ordino./M.B. Un moment de la Mini Ultra Trai celebrada aquest dijous a Ordino./M.B.\n651x366 Arribada dels participants a Prat de Call/M.B. Arribada dels participants a Prat de Call/M.B.\n651x366 Els participants esmorzen a l'arribada a la plaça Prat de Call./M.B. Els participants esmorzen a l'arribada a la plaça Prat de Call./M.B.\n651x366 Zona d'avituallament de la Mini Ultra Trail celebrada aquest dijous a Ordino./M.B. Zona d'avituallament de la Mini Ultra Trail celebrada aquest dijous a Ordino./M.B.\nDesprés d'una setmana de pluges, el temps ha respectat l'organització de la primera edició de la Mini Ultra Trail, una iniciativa que va sorgir dels mateixos nens al Consell d'Infants i que ha tingut lloc aquest dijous al matí.\nAl voltant de 180 nens de l'Escola Andorrana i l'Escola Francesa d'Ordino d'entre 8 i 12 anys han participat en aquesta cursa organitzada amb la col·laboració del Comú, i que s'ha estat preparant des del passat mes de gener amb diferents reunions pilotades pels tècnics del Comú. Els mateixos alumnes han estat els encarregats d'elegir el recorregut, el logotip, i validar el pressupost, uns 1.800 euros, segons ha explicat la consellera d'Educació, Cultura i Joventut, a més de representant al Consell d'Infants, Gemma Riba.\nLes directores de les dues escoles, Meritxell Blasi i Claudine Vibarel, s'han mostrat molt satisfetes amb tota l'organització i implicació dels escolars i han assegurat que "els nens tenen molt bones idees i han de ser escoltats".\nPer la seva banda, el responsable de la cursa, Patrick Morlaes, ha explicat que el recorregut ha consistit en 2,6 quilòmetres partint de la plaça Major i arribant al Prat de Call, i ha assegurat que "l'organització ha estat molt bona, ha funcionat tot molt bé sense cap tipus d'incident".\nFinalment, la cònsol menor, Consol Naudí, ha convidat tothom a visitar Ordino durant els dies de l'Ultra Trail, assegurant que "ja es comença a respirar l'ambient".


Cap cas diagnosticat de coronavirus i 0 morts en dos dies al Baix Empordà • Ràdio Capital de l'Empordà\nCap cas diagnosticat de coronavirus ni cap mort en dos dies al Baix Empordà\nTot i les bones xifres diàries, cal recordar que cal mantenir sempre la prudència i complir les indicacions higièniques i de separació física pel coronavirus\nNo hi ha hagut cap cas de coronavirus al Baix Empordà des de dimarts, segons les dades que ha facilitat del Servei de Salut Integrat del Baix Empordà. El total de persones diagnosticades és de 496 des que va començar la pandèmia. Tampoc s’ha registrat cap mort als centres de l’SSIBE.\nTot i les bones xifres diàries de coronavirus, cal recordar que cal mantenir sempre la prudència i complir les indicacions higièniques i de separació física.\nA l’Hospital de Palamós, hi ha 12 pacients ingressats amb coronavirus, 7 menys que dimarts, i vuit pendents de resultats (+4). S’han donat dues altes.\nA la residència Palafrugell Gent Gran, la notícia és que s’han donat tres altes en els últims dos dies i ara ja només queden 18 pacients ingressats amb COVID-19. A xifra total de morts des que va començar la pandèmia és de 32.\nPel que fa als professionals, n’hi ha 36 amb coronavirus (- 5) i n’hi ha tres ingressats a l’Hospital de Palamós. A més, 23 esperen resultats.\nArticle anterior‘Balanceo’ de Cala Vento, un any després\nArticle següentAcord a Palafrugell sobre les ajudes econòmiques als més afectats per la crisi del coronavirus


La recuperació de la plaça del Castell rebrà el suport de la Diputació | Ràdio Cubelles\nLa recuperació de la plaça del Castell rebrà el suport de la Diputació\nL'alcaldessa Rosa Fonoll assegura que un dels seus objectius de la legislatura és començar a retornar l'aspecte i les dimensions originals a la plaça del Castell. Segons el govern, la Diputació aportarà uns 85.000 euros per refer el mur que es va esfondrar als anys 2000.\nEl govern local també ha aprofitat la reunió amb la presidenta de Diputació per mirar de canviar una de les ajudes que s’havien aprovat l’any passat per destinar-les a la recuperació de la plaça del Castell. L’alcaldessa Rosa Fonoll assegura que abans que s’acabi la legislatura volia mirar de trobar la manera que la plaça del castell recuperés l’aspecte original previ a l’esfondrament dels anys 2000.\nFonoll ha assegurat en una entrevista a Ràdio Cubelles que la Diputació se’n farà càrrec.\nEl govern municipal s’ha mostrat satisfet de poder reduir el cost per l’Ajuntament de l’obra d’ampliació de l’estació de bombament. Ara també esperen que aviat es pugui començar a recuperar el mur de la plaça del Castell.


Davant la declaració d'estat d'alarma per la situació d'emergència sanitària que viu Catalunya pel coronavirus (COVID-19) i seguint les mesures indicades pel Govern de la Generalitat, diversos actes de cultura popular han estat cancel·lats o ajornats per reduir el risc de contagis entre la població. La proclamació de Sant Feliu de Guíxols com a Capital de la Sardana, la 13a Fira del Món Geganter o l'Aplec Internacional d'Adifolk són algunes de les activitats que han quedat suspeses momentàniament. Les entitats organitzadores d'aquests esdeveniments estan treballant per fixar noves dates.\nEls actes de cultura popular suspesos al març i l'abril\nEl món de la sardana ha hagut d'ajustar bona part dels esdeveniments programats per aquestes setmanes. Un dels més importants era l'acte de proclamació de Sant Feliu de Guíxols com a Capital de la Sardana 2020, previst pel dissabte 21 de març i que, finalment, ha quedat ajornat. Amb l'expectativa de poder programar aquesta cita més endavant, aquest any Sant Feliu de Guíxols compta amb tota una sèrie d'activitats que giren al voltant de la dansa amb una clara aposta pel vessant pedagògic i divulgatiu. La Confederació Sardanista de Catalunya també ha recollit en una notícia els diversos actes sardanistes afectats pel coronavirus.\nTot i que el gruix de la temporada dels Tres Tombs és al gener, encara hi havia programades diverses passades per aquests mesos que, finalment, han quedat suspeses. Algunes de les poblacions afectades han estat Tarragona, Montblanc, Selva del Camp o la Bisbal del Penedès. De moment, la 1a Trobada Nacional dels Tres Tombs, prevista que se celebri el 3 de maig a Polinyà, es manté.\nLa 32a edició del Festival de teatre amateur TACA'M, que tot just finalitzava aquest cap de setmana, també ha vist alterada la seva programació. Les últimes sessions, previstes pels caps de setmana del 15 i 22 de març, es tornaran a programar tan aviat com sigui possible.\nL'arribada de la primavera també comportava l'inici de la temporada de Passions, que s'ha vist obligada a abaixar el teló forçosament. La Federació Catalana de Passions ha publicat un comunicat oficial en què decreta l'ajornament de les Passions fins a nou avís. La temporada dels 'Balls de Gitanes', que tot just s'iniciava, ha suspès totes les actuacions del mes de març en poblacions com Cerdanyola del Vallès, Castellar del Vallès i Canovelles.\nUn altre acte suspès han estat les festes de Sant Josep Oriol de Barcelona. Abans que la situació s'agreugés i es declarés l'estat d'alarma, l'Associació d'amics dels Gegants del Pi (impulsors d'aquesta festivitat), havia pres la decisió d'anul·lar el primer cap de setmana de les festes (21 i 22 de març), i només celebrar el segon cap de setmana amb mesures excepcionals (del 27 al 29 de març). Finalment, l'Associació d'amics dels Gegants del Pi ha anunciat a través d'un comunicat la cancel·lació total de les festes amb una única excepció: l'Ofici de Festa Major es mantindrà el dilluns 23 de març a les 19.00 h sense la participació dels gegants originals del Pi.\nEl festival internacional de folk Tradicionàrius també és un dels grans esdeveniments musicals que ha vist afectada la seva activitat habitual per la crisi del coronavirus. Si bé en un principi s'havien cancel·lat alguns concerts però d'altres es mantenien, el festival ha pres la decisió final de suspendre'ls tots. L'organització està treballant per tornar a programar els concerts més endavant. De moment, el recital que ja té una nova data és el de Xabier Díaz & Adufeiras de Salitre, que es farà el 21 de novembre de 2020. Una altra iniciativa que ha quedat afectada ha estat el Congrés Nacional de Música d'Arrel, que havia de tenir lloc al Centre Artesà Tradicionàrius (C.A.T) el 17, 18 i 19 d'abril. Aquesta convenció, impulsada pel col·lectiu de músics La Xeixa, la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme i el C.A.T, pretenia debatre sobre el context actual i el futur de la música d'arrel.\nLa 13a edició de la Fira del Món Geganter, una de les activitats més consolidades de l'Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya i que té l'objectiu d'acostar el món dels gegants a tota la població, també s'ha suspès. L'edició d'enguany s'havia de celebrar a Tordera el cap de setmana del 4 i 5 d'abril, conjuntament amb la Fira Mercat del Ram. L'Ajuntament de Tordera ha fet pública la decisió d'anul·lar-la a través d'un comunicat que s'ha transmès per xarxes socials.\nL'Aplec Internacional d'Adifolk a l'Alguer, ajornat\nL'Associació per a la Difusió del Folklore feia mesos que treballava en la celebració del 33è Aplec Internacional, un dels grans esdeveniments de la cultura popular catalana que té lloc cada any en una ciutat europea diferent. La mostra d'enguany havia de tenir lloc els dies 1, 2 i 3 de maig a la ciutat italiana de l'Alguer (Sardenya, Itàlia). Tal com ha expressat Adifolk en un comunicat oficial, l'Aplec s'ha posposat de forma consensuada amb l'Ajuntament de l'Alguer, la Delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya a Itàlia-Ofici de l'Alguer i la Direcció General de Cultura Popular de la Generalitat de Catalunya. La voluntat de totes les parts és celebrar l'Aplec Internacional en unes noves dates.\nIgualada (2022) i Lloret de Mar (2023) es proclamen Capitals de la Cultura Catalana\nEl president de l'organització Capital Cultura Catalana, Xavier Tudela, ha valorat positivament el treball de les dues candidatures\nL'Auditori de Barcelona i la Banda Municipal impulsen el Primer Curs de Direcció per a Banda, que se celebrarà el proper mes de juliol\nEl curs es durà a terme entre el 13 i el 17 de juliol i comptarà amb la direcció de José Rafael Pascual-Vilaplana, titular de la Banda Municipal de Barcelona\n"Intentarem que la sardana sigui reconeguda Patrimoni Cultural Immaterial l'any 2022"\nXavier Tresserras, president de la Confederació Sardanista de Catalunya\nArriba 'Festarium', una app mòbil per crear trobades entre colles de cultura popular\nL'aplicació, creada per Javi Martínez, és gratuïta i de moment només està disponible per a mòbils amb sistema Android


Pensant models de referència: 'La democràcia helvètica' - VilaWeb\nDilluns 01.06.2015 06:00\nPensant models de referència: 'La democràcia helvètica'\nVídeo de la presentació a l'Espai VilaWeb del nou llibre de Pilar Carracelas\nDesprés de la consulta popular del 9N i a tocar d'unes eleccions que podrien ser decisives pel futur de Catalunya, el debat sobre com retornar el poder a mans de la gent és més viu que mai. És possible, aprofitant el procés cap a la independència, construir un país on els ciutadans intervinguin de manera decisiva en les polítiques públiques mitjançant referèndums i iniciatives legislatives populars reals i efectives? Segons Pilar Carracelas, no només és possible sinó que la independència és l'única via que ha de permetre als catalans arribar a aquesta versió genuïna de la democràcia de la qual avui Suïssa és l'exemple més paradigmàtic.\nÉs el que defensa la periodista a l'e-single La democràcia a l'helvètica, el primer llibre de la col·lecció Nou País de Bon Port Edicions. Dimarts passat la nova publicació es va presentar a l'Espai VilaWeb, en un acte que va comptar amb Toni Aira, Diana Coromines i l'autora i que us oferim a continuació.


Pressupostos Participatius 2019 | Ajuntament L'Escala\n17 maig 2018 General\nEls veïns i veïnes de l'Escala podran tornar a decidir inversions per valor de 400.000 euros en el pressupost de l'any vinent, a través d'un nou procés de pressupostos participatius. La primera fase es posa en marxa aquest dilluns, 21 de maig, en què ja es poden començar a presentar propostes d'inversió, ja sigui presencialment o a través del web participacio.lescala.cat.\nLes diferents fases d'aquest procés i les novetats d'aquest any s'han explicat aquest dimecres en un acte públic a la Sala d'Actes Municipal. La primera fase és, precisament, la recollida de propostes. Qualsevol persona empadronada a l'Escala i major de 16 anys pot participar-hi, omplint la butlleta que s'ha creat per a l'ocasió. Ho pot fer presencialment (hi ha cinc punts de recollida: Oficina d'Atenció al Ciutadà, Oficina de Turisme, Biblioteca Municipal Víctor Català, Bar del Casal de Jubilats i Bar del CER) o a través del web participacio.lescala.cat. La data límit per presentar propostes és el 10 de juny. En tot cas, les propostes s'han de referir a inversions, és a dir, allò que es pot construir i adquirir i que és perdurable en el temps. A tall d'exemple, hi hauria la creació o renovació d'equipaments municipals o la millora d'espais públics (vials, senyalització, mobiliari, enllumenat, zones verdes, clavagueram...).\nLes propostes han de complir, com a criteris bàsics, que siguin d'interès públics i tinguin una visió de conjunt de poble; ser de competència municipal; respectar el marc jurídic i legal existent; ser tècnicament i econòmicament viables; no ser subvencions o ajuts a entitats i/o col·lectius; i no superar de forma individualitzada els 100.000 euros, amb l'objectiu que es puguin escollir i fer diverses actuacions a través d'aquest procés.\nUna de les novetats d'aquest any és que, a més d'aquesta recollida individualitzada de propostes, s'ha programat un taller participatiu per tal de poder generar propostes de forma col·lectiva. Aquesta jornada està prevista pel dia 30 de maig, a les 20h, al CER.\nUn cop recollides les propostes, una comissió tècnica s'encarregarà de revisar que aquestes compleixin amb tots els requisits i després de l'estiu es preveu una nova jornada participativa en què, tal i com es va fer l'any passat, es prioritzin col·lectivament les propostes que es posaran a votació cap a finals d'any.\nEl Síndic de Greuges Municipal, Carles Cervantes, torna a ser un dels integrants del Grup Promotor que gestiona el desenvolupament d'aquest procés, en què també hi ha representats responsables tècnics i polítics de diferents àrees del consistori.\nEn l'anterior procés de pressupostos participatius es van presentar un total d'unes 180 propostes i en la votació final hi van participar 523 persones. Es van escollir un total de 9 projectes, fins a esgotar els 400.000 euros previstos.\n"Confiem que els ciutadans es continuaran sentint interpel·lats a seguir implicant-se per decidir quines actuacions caldria dur a terme de cara al proper any i a fer-ho a través d'un procés pensat d'inici a final per tal que siguin els veïns i veïnes els protagonistes, presentant les propostes que considerin oportunes, prioritzant-les i, finalment, votant-les", apunta l'alcalde de l'Escala, Víctor Puga.\nEl desenvolupament d'aquest procés compta amb el suport econòmic de la Diputació de Girona.


4 de juny de 2021 – Claret Sanctus Paulus\nDiari Arxius: 4 de juny de 2021\nEl nou monogràfic de Qüestions de vida cristiana compta amb aportacions de dos pares claretians. Màxim Muñoz i Joan Soler són autors de dos dels articles publicats en la darrera revista. Amb el títol Epifanies de la finitud, el volum reflexiona sobre com l’actualitat de la crisi sanitària ha convertit de nou en un tema…\n(Casal Claret) El Casal Claret de Vic ha organitzat la trobada formativa anual de voluntariat per treballar conceptes com “la interseccionalitat en les discriminacions”, el “decolonialisme”, la “filosofia Ubuntu” o la dimensió comunitària. Un treball que han fet dimecres 26 de maig amb els diferents voluntaris del centre. Durant el curs, en diferents moments i…\n(Pere Codina –Xarxa) El mil·lenarisme va ser una doctrina molt difosa entre els primers cristians: defensava que un cop vençut l’anticrist, Jesucrist reapareixeria amb els justos ressuscitats per portar a la Terra una edat d’or que hauria de durar mil anys i que immediatament vindria el judici final. Lògicament a mesura que s’acostava l’any 1000,…\n(Joan Font –Parròquia del Lledó) Tal com anem caminat, avui per avui, envoltats de vacunes i pandèmies, d’esperances que no arriben i d’angoixes que augmenten, sembla que tot vagi de potes enlaire. És el que solem dir, quan una cosa no acaba d’anar bé o fa temps que va malament. Estem en un estat de…\nCorpus. 4 de juny de 2021


Les quatre cròniques medievals | homiliesdorganya\nNovembre 22, 2013 · 14:39\nLes quatre cròniques medievals\nEnguany, en 3r d’ESO hem elaborat mapes mentals per treballar les 4 Cròniques medievals. És una tècnica que ens ajuda a assimilar millor els nous coneixements. La dificultat l’hem tinguda quan hem intentat buscar una imatge per a cadascun de les cròniques, ja que es tracta de noms propis:\n1. Crònica de Jaume I o LLibre dels Fets\n2. Crònica de Ramon Muntaner.\n4. Crònica de Pere el Cerimoniós\nEl primer que hem fet és aprendre les regles. I ací he de contar-vos que han sigut els alumnes de 6é de Primària del meu col·legi els qui m’han ensenyat com s’elabora un mapa mental. Ells porten temps elaborant mapes mentals i ja són uns experts (veure el blog coneixentelmedi.wordpress.com). Vaig anar un dia a la seua classe i… una meravella.\nAcí teniu les regles. Pertanyen a Tony Buzan, creador dels mapes mentals:\nI si algú necessita més informació sobre la utilitat dels mapes mentals, consulteu l’enllaç→ mapes\nI per a consultar informació sobre les 4 Grans cròniques medievals→ croniques\nFiled under Documentació, Expressió escrita, Literatura medieval, TIC\nTagged as Les cròniques medievals, Mapes mentals


Cursos gratis subvencionados de INEM en Cerdanyola Del Valles - Barcelona | Emagister\nSubvencionados INEM Cerdanyola Del Valles\nCursos gratis subvencionados y ofertas de INEM en Cerdanyola Del Valles\n...Característiques i descripcions 1.4. Aplicacions 1.5. Seguretat abans d'engegar l'equip 1.6. Posats de comandament 1.7. Ajustament de treball...\n...amb carretons elevadors, formant en la seva conducció i maneig. Objectius específics: - Recordar els continguts de la norma UNE 58451 referents a prevenció...\n...Engegada 2.4. Normes específiques de seguretat en ús 2.5. Normes de seguretat en finalitzar els treballs. Equips de protecció individua. Manteniment i revisions...


One-Bedroom Apartment - Rue Princesse París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre One-Bedroom Apartment - Rue Princesse\nBen posicionat a 06. Saint Germain - Luxembourg, One-Bedroom Apartment - Rue Princesse és un lloc ideal d'inici d'excursions a París. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de París. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a One-Bedroom Apartment - Rue Princesse.\nCal que informeu el One-Bedroom Apartment - Rue Princesse de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 500 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Bio piscines i bio estanys naturals\nLes piscines i estanys naturals Treballs realitzats\nLes piscines i estanys naturals\nLes piscines naturals van sorgir com una evolució dels estanys ornamentals per a la jardineria, com es va aconseguir una transparència absoluta en els recursos de filtració, va fer viable l’ús d’aquests sistemes en les piscines. Encara que hi ha països que de sempre han utilitzat els embassaments ornamentals com a bany, no es fins fa 10 anys que no s’ha aconseguit una qualitat de transparència de l’aigua prou eficient com per ser comparada amb la de les piscines tractades amb clor.\nAra podem dir que no només son tan transparents com les piscines tractades amb clor si no que son més saludables, al no alterar la mortaldat cellular de la pell, doncs no compartim l’espai de bany amb els productes agressius que eliminen i degraden els residus i que també ho fan amb la pell, a demés s’integra de manera natural en el entorn del paisatge, permeten compartir l’aigua amb els seus habitants usuals. També atrauen als ocells i esquirols, que venen a beure aigua, sense que això els hi sigui una trampa mortal, com ho han estat fins ara les piscines convencionals.\nLes piscines naturals permeten una diversitat de dissenys molt gran, amb els únics requisits de tenir un salt d’aigua, una zona de regeneració amb graves i plantes, i una zona de bany que lluny de ser requisits limitadors, el que ens dona es una gran gama de formes possibles en las que podem jugar. Donar-hi un volum, ens permet aprofitar els desnivells de manera constructiva donant-te-li moviment a l’aigua i poder escoltar-la, també podem afegir-hi plantes. Coses que fins ara no han tingut mai cap rellevància el la construcció de les piscines i que sempre han esdevinguts problemàtics, a l’hora d’integrar la nostra piscina al jardí.\nQualitat i salubritat de l’aigua\nLa qualitat de l’aigua d’aquestes piscines estan garantides en quan els sistemes aeròbics de descomposició son equilibradors orgànics del Ph, amb la qual cosa el Ph es regula de manera natural, i no hem d’intervenir en el procés de regulació.\nAquest sistema no ha oblidat la higiene bacteriana, i l’aigua es depura i s’esterilitza de manera automàtica fent passar tot el volum d’aigua per un filtre de llum ultraviolada cada hora, de manera que l’aigua queda neta de bactèries en suspensió o coliformes ( amb capacitat de moviment, ja que la capacitat de moviment d’una bactèria es molt petita, i es superada per la corrent generada ) al igual que les larves de mosquits o altres insectes, doncs aquest sistema no ajuda a la proliferació d’aquests insectes. Les úniques bactèries que hi trobem son les que viuen fixades en els filtres, graves i pedres, que son les responsables de depurar l’aigua a traves de les seves membranes microscòpiques.\nEn Habitat i paisatge, ens sentim molt compromesos amb el medi ambient de manera que intentem que es nostres serveis tinguin a veure amb la sensibilització i la integració dels nostres elements amb la natura, actualment estem en contacte amb diferents iniciatives per la recuperació d’espècies autòctones, com la de la truita comú, el cranc de riu o el tritó, ja que els centres actuals depenen de l’aigua dels rius, quedant a la mercè de possibles contaminants sobtats de l’aigua, que transmeten malalties als peixos, per la qual cosa s’està estudiant la possibilitat de fer servir aquestes piscines d’aigua confinada, per controlar adequadament la composició de l’aigua.\nAlguns clients ens han ofert les seves piscines per tirar endavant aquest projecte, però no es podria fer servir pel bany, ja que nosaltres també som molt sovint portadors de malalties com l’afanomicosi fong responsable del decreixement de la població de crancs autòctons.De totes maneres, disposem de peixos, que segons ens han comentat els especialistes, serien interessants de poder tenir confinats en aquestes piscines com a control.


Conceptes- filosofia de la biologia\nfilosofia de la biologia GEN / EPIST.\nEl terme biologia va ser encunyat gairebé simultàniament per Karl Friedrich Burdach (1800), que l’aplicava només a l’estudi de la vida humana i per Gottfried Treviranus i Jean-Baptiste Lamarck, que el van definir específicament (el 1802) com «ciència de la vida», aplicable, per tant, a tots els organismes vius.\nEvidentment, abans de l’existència del terme ja existia l’estudi dels éssers vius, i fins i tot des de Aristòtil i Teofrast, almenys, es distingien dos grans branques en l’esmentat estudi: la zoologia i la botànica. A partir del Renaixement aquests estudis es bifurquen també en morfologia, anatomia i fisiologia, tant vegetal com animal. En quant que estudi dels éssers vius, la biologia adopta dos grans perspectives: una més especialitzada i particular, la de l’estudi dels fenòmens vitals en els organismes i, una altra més general, la de l’estudi de la «vida». Des d’ambdues perspectives la biologia ha inspirats diversos corrents de pensament, que l’han pres, en certa forma, com a model de les seves especulacions. Així, en l’antiguitat, mentre el pensament matemàtic inspirava la filosofia dels pitagòrics i la de Plató, per exemple, l’estudi dels fenòmens vitals inspira la reflexió d’Anaxàgores o Aristòtil. En l’època moderna i contemporània, autors com el mateix Descartes (en qui conflueixen ambdues tradicions), La Mettrie, Spencer, Haeckel, Bergson, Driesch o Teilhard de Chardin, per exemple, han fet un lloc central a la biologia en la seva reflexió filosòfica.\nPerò, a pesar del gran avanç que va tenir la biologia en el segle XIX, especialment amb l’aparició de les teories evolucionistes i, en especial, del darwinisme, el desenvolupament científic d’aquesta disciplina ha experimentat el seu gran creixement al llarg del segle XX. Aquest gran desenvolupament de la biologia s’ha basat en una nova fonamentació de l’evolucionisme (veure neodarwinisme) a partir dels resultats de la genètica i de la biologia molecular, la qual cosa permet el desxiframent del codi genètic i el desenvolupament de l’anomenada enginyeria genètica (amb la formació d’animals i plantes transgènics, i la manipulació de les seves dotacions gèniques), la qual cosa ha originat nous problemes ètics i l’aparició d’una nova disciplina filosòfica, la bioètica (que té especialment en compte la possibilitat de la manipulació genètica humana, cada cop més possible ja que, a partir del programa conegut com a genoma humà s’estan descobrint les funcions específiques dels distints gens que conformen la nostra herència biològica).\nAquest espectacular desenvolupament de la biologia durant el segle XX va ser precedit per importants polèmiques relacionades amb qüestions filosòfiques i epistemològiques; la principal d’elles (d’índole tant ontològica com epistemològica) és la interpretació del fenomen «vida». Una altra de les polèmiques (d’índole més epistemològica) es relacionava amb la qüestió següent: si el coneixement humà és fruit d’un procés biològic, és possible el coneixement objectiu i, en especial, el coneixement de les bases biològiques mateixes que configuren la possibilitat del conèixer? Tanmateix, el primer problema es bifurca en dos:\nen què consisteix la vida i\ncom i d’on s’origina?\nEn relació amb aquestes preguntes, les reposades que es van donar durant les primeres dècades del segle, se centren en les dues reposades clàssiques vinculades a dos moviments filosòfics a què, conscient o inconscientment, s’adherien els biòlegs: el mecanicisme i el vitalisme.\nPer al mecanicisme les lleis de la vida no són més que lleis fisicoquímiques i l’origen de la vida pot explicar-se com una passa continu d’allò inorgànic a allò orgànic.\nPer al vitalisme, en canvi, els fenòmens biològics no són reductibles a lleis fisicoquímiques, sinó que sosté que la vida és una força no material l’origen de la qual no pot ser inorgànic (ver origen de la vida / biogènesi)\nEl debat entre ambdues posicions va ser intens fins als anys 1930-40 (descobriment dels gens com a estructures fisicoquímiques reals responsables de la transmissió hereditària, encara que el descobriment dels cromosomes i les seves funcions per part de Walther Flemming (1843-1905), Edward van Beneden (1846-1919) i Walter S. Sutton (1876-1916), junt amb el redescobriment de les lleis de Mendel (1822-84) estaven decantant la polèmica cap al costat del mecanicisme).\nLa teoria de l’evolució de Darwin, generalment acceptada per la comunitat científica (encara que amb notables excepcions) ja havia eliminat per complet el fixisme i sostenia:\nque les espècies no són immutables, sinó que experimenten un procés evolutiu i\nque el mecanisme bàsic de l’evolució és la selecció natural.\nNo obstant això, encara no es coneixia la causa de les diferències entre els membres d’una mateixa espècie i per quin mig es transmetien. (De fet, el mateix Darwin encara acceptava la tesi lamarckista de l’herència dels caràcters adquirits, encara que rebutjava el supòsit, defensat pels partidaris de la ortogènesis, de l’existència d’una tendència innata inherent als organismes que els impulsa a perfeccionar-se. No obstant això, semblava demostrat que els caràcters adquirits no són transmissibles hereditàriament, la qual cosa suposava una important llacuna en la teoria evolucionista).\nKarl Wilhelm Weismann (1834-1914), Roux i altres autors mecanicistas i oposats al lamarckismo van proposar el neodarwinisme basat en la teoria del «plasma germinal» o «germoplasma», diferenciat del «soma» o cos, la funció de la qual seria la de nutrient del «germoplasma». La variabilitat i la transmissió dels caràcters es realitzaria per la reproducció sexual que uniria dos patrimonis hereditaris distints en barreges diferents. Però aquestes teoria eren encara simples supòsits teòrics, i la ciència exigia comprovacions empíriques.\nEn contraposició al mecanicisme biològic, van aparèixer diverses formes de vitalisme, fonamentades normalment en plantejaments filosòfics. D’Aquests corrents oposats al mecanicisme biològic, una d’elles és la que part de constatar la vida com una oposició al segon principi de la termodinàmica. En aquesta tradició se situen Bergson i la seva Evolució creadora (text en què s’oposa simultàniament al mecanicisme i al finalisme, i critica diversos aspectes de vitalisme de la seva època [Evolució creadora, p.530 i ss.]), per a qui la vida és un élan vital, un esforç o impuls creador, del qual la matèria és una mostra degradada i constitueix l’esforç que la vida ha de vèncer (veure text). Per això, Bergson també distingeix entre dues classes d’ordre: l’ordre geomètric, fisicomatemàtic o automàtic (en el que es reconeix a si mateixa la intel·ligència), i l’ordre vital. Vinculats respectivament amb l’espacialiatzació i amb la durada (veure text).\nEn la línia vitalista se situa també Felix Auerbach (1856-1933), qui concep la vida com un conjunt de fenòmens ectròpics, organitzatius, en oposició als degradatius o entròpics. No obstant això, aquesta caracterització de la vida com un fenomen neguentròpic (o d’entropia negativa), encara que va servir de base a concepcions més pròximes al vitalisme, en si mateixa no és vitalista, i és sostinguda per autors contemporanis, com Prigogine, per exemple, autor que, com Bergson, reclama un lloc preeminent en l’explicació científica per a la temporalitat i per a la irreversibilitat. Entre els corrents pròpiament vitalistes, que, en general, durant les primeres dècades d’aquest segle se sustentaven en l’idealisme, el romanticisme i les filosofies de la vida trobem:\n1) la metafísica biologista de Hans Driesch, qui dividia la filosofia en dos grans parts: la doctrina de l’ordre (que estudia el món inorgànic), i la doctrina de la vida (que estudia el món orgànic), afirmant (en una línia semblant a la seguida per Bergson) que l’ordre inorgànic és radicalment irreductible a l’inorgànic.\n2) l’organicisme de John Scott Haldane (1860-1936), basat en les teories neohegelianes de Bradley, que considerava que la ciència tracta de l’aparença ja que la realitat profunda és esperit;\n3) l’emergentisme de Samuel Alexander i Conway Lloyd Morgan (1852-1936);\n4) l’holisme d’Adolf Meyer-Abich, psiquiatre alemany, i de Jan Christian Smuts (1875-1950), per als qui tot l’univers és com un organisme en què es diferencien nivells, dels que l’últim és l’esperit;\n5) la interpretació psicofísica d’Edward Stuart Russell (que considera que tot organisme és una unitat piscofísica dotada d’una activitat peculiar, irreductible a l’activitat fisicoquímica), que es recolza en les teories filosòfiques de Whitehead, que generalitza el concepte d’organisme a tota la realitat (també el físic és un organisme, encara que del més sota nivell).\nD’altra banda, Jacob von Uexküll (1864-1944) es basava en la tesi de la Gestalt o psicologia de la forma i de supòsits epistemològics kantians de tipus teleològic: segons ell els éssers vius són organitzacions que segueixen un pla, la qual cosa suposa una finalitat, raó per la qual no poden reduir-se a simples estructures fisicoquímiques.\nL’austríac Ludwig von Bertalanffy va introduir la teoria general dels sistemes a partir de la qual es va oposar tant al mecanicisme com al vitalisme. Per a ell, l’organització dels éssers vius no s’explica pel recurs a entitats no físiques, però tampoc és simplement reductible a propietats fisicoquímiques: un organisme viu és un «sistema obert» i, en tant que sistema, és un complex d’elements en interacció. Així, la noció de sistema volia superar els unilaterals punts de vista del mecanicisme i del vitalisme. No obstant això, i a pesar del gran interès de la seva teoria, el punt més feble de la concepció de Bertalanffy va ser no prendre prou en compte els nous desenvolupaments de la genètica i de la biologia molecular que van donar lloc al ja esmentat espectacular avanç de la biologia en el segle XX.\nLa genètica, nascuda al començament de segle amb el descobriment dels cromosomes per part de Flemming i pel redescobriment per William Bateson, el 1900, de les lleis de Mendel, aconsegueix confirmar el 1902, a través de les investigacions de Walter S.Sutton (1876-1916) i Theodor Boveri (1862-1915), que són els cromosomes de l’interior del nucli els encarregats de transmetre els caràcters hereditaris: els cromosomes es comportaven, alhora, com els factors hereditaris descoberts per Mendel, i com el «germoplasma» postulat per Weismann. Aquesta primitiva intuïció teòrica es veuria confirmada poc després pels descobriments de Thomas Hunt Morgan (1866-1945), qui a partir de 1910 demostra (La teoria del gen, 1926) que els gens constitueixen una part material (molècules proteiques) dels cromosomes, es disposen en un ordre determinat al seu interior i constitueixen el patrimoni hereditari de cada individu. A més a més Hermann J. Muller, que havia observat l’aparició de variacions en els individus d’una mateixa espècie, va demostrar la possibilitat de forçar tals variacions o canvis, que va denominar mutacions, en l’estructura genètica. Per primera vegada, hi havia una prova empírica del mecanisme de l’aparició de les variacions genètiques. Un dels dos grans interrogants que es plantejava la biologia estava començant a ser contestat empíricament. A partir de 1930-40 ja no es podia dubtar que els gens eren realment una estructura material de caràcter fisicoquímic, encarregada de la transmissió dels caràcters hereditaris. La biologia molecular, a partir sobretot del descobriment, el 1953, del model de doble hèlice de l’ADN, per part de J.D. Watson i F.H. Crick, així com per la síntesi in vitro de l’ARN per part de Severo Ochoa i de l’ADN per A. Kornberg, confirmava la relació dels àcids nuclèics amb les proteïnes, les molècules bàsiques de la vida que constitueixen el vertader material genètic. François Jacob i Jacques Monod van contribuir decisivament el 1961 a desxifrar els sistemes de transcripció de la informació genètica. A la fi dels anys 60 es va donar una passa decisiu quan Niremberg, Khorana i el mateix Crick van aconseguir determinar la forma de transmissió de la informació genètica dels àcids nuclèics a les proteïnes: es desxifrava el codi genètic i es descobria que és universal per a tots els éssers vius: un únic llenguatge comú.\nEl desxiframent del codi genètic ha arrumbat gairebé per complet les interpretacions vitalistes, encara que no pot dir-se que s’hagi donat, almenys encara, una total explicació de la vida reductible a fenòmens fisioquímicos, ja que encara hi ha molts elements foscos en l’interpretació, no tant de l’estructura del codi genètic, sinó del seu funcionament (com s’ha dit, es coneix bastant bé l’alfabet de la vida -el codi genètic-, però hi ha moltes llacunes en el coneixement del seu funcionament, de la seva gramàtica). D’altra banda, segueix encara sense una resposta clara el segon gran interrogant que hem assenyalat al començament, el de l’origen de la vida. En aquest sentit, també han sorgit diferents teories. Una d’elles és la defensada per Oparin o per Urey i Miller, que suggereixen la formació de compostos orgànics complexos (com els aminoàcids, que formen la part fonamental de les proteïnes) a partir de condicions prebiòtiques, és a dir, que les molècules fonamentals per a l’aparició de la vida poden formar-se sense la concurrència d’éssers vius i, per tant, les bases de la vida podrien donar-se directament en la natura inorgànica sota determinades condicions (Miller va aconseguir sintetitzar urea i diversos aminoàcids a partir d’una simple barreja d’aigua, hidrogen, metà i amoníac: els compostos que creia que formaven l’atmosfera primitiva de la terra, sotmetent la dita barreja a descàrregues elèctriques que simulaven l’acció de les radiacions solars). Altres teories sustenten la panspèrmia, és a dir, la possibilitat d’un origen extraterrestre de la vida, basant-se en el descobriment de compostos orgànics complexos existents en asteroides o en cometes. En qualsevol cas, la polèmica sobre aquesta qüestió està encara sense aclarir, i reprodueix, encara que evidentment de forma força distinta, les velles polèmiques entre els defensors i els detractors d’un origen espontani de la vida.\nDes d’una altra perspectiva, és de destacar que en la biologia teòrica s’ha avançat poc en la formalització: continua ocupant un lloc molt destacat el llenguatge natural, no sols en les seves descripcions, sinó també en les seves teories (en especial el llenguatge amb marcats continguts teleològics) i existeixen encara pocs models matematitzats. Això és degut, sens dubte, a la gran complexitat dels fenòmens a estudiar i als seus components de natura històrica: evolució, ontogènesis, morfogènesis, etc., dels quals cap llenguatge formalitzat actual és encara capaç de donar compte plenament. Alguns autors consideren que la teoria de les catàstrofes de R. Thom pot arribar a convertir-se en una mena de llenguatge universal capaç d’aplicar-se a l’estudi de la complexitat dels fenòmens biològics. Actualment, l’estudi dels sistemes allunyats de l’equilibri (degut fonamentalment a Prigogine), així com els desenvolupaments derivats de la teoria del caos, estan permetent a la biologia teòrica avançar en la seva formalització.\nVeure vida, origen de la vida i hominització.


Si ho pensem bé, cada dia podem patir un ampli ventall de imprevistos. Per exemple, se'ns pot fer malt bé el cotxe, podem patir un accident, o simplement ens podem posar malalts.\nTot i tenir planificada la nostra economia personal i familiar, la quantitat de despeses imprevistes que poden sorgir són gairebé infinites, apareixen en els moments menys oportuns i es tradueixen en situacions financeres d’emergència. Llavors ... Quina és la solució? Crear un FONS D’EMERGÈNCIA.\nQuè és el Fons d'Emergència?\nEl Fons d'Emergència és la nostra xarxa de seguretat, és el coixí de liquiditat que hem de tenir sempre disponible, per fer front únicament a situacions inesperades i d’emergència, que ens podem crear un daltabaix econòmicament parlant.\nEl Fons d’Emergència ens ha de permetre solucionar qualsevol imprevist sense haver de modificar el nostre pressupost personal i familiar. És la millor manera per resoldre els nostres problemes en el moment precís.\nServeix per fer front a les següents circumstàncies:\nUn moment difícil amb el qual ens enfrontem en algun moment de la vida. Com la pèrdua de la feina, un accident greu, etc.\nFer front a situacions més quotidianes però que no teníem previst una despesa, com la reparació urgent del cotxe o de la llar, pagar un tractament mèdic, etc.\nEl fons d'emergència ens facilita tenir unes finances personals més ordenades.\nAmb quants diners l’hem d’omplir?\nJa sabem que és el Fons d'Emergència. Ara ens falta descobrir amb quants diners hem de omplir-lo. Per a això planteja't: Si perdessis la teva feina avui, de quant temps t'agradaria disposar per trobar-ne una de nova?\nEl consell és acumular un fons d'emergència de, com a mínim, 6 mesos de despeses regulars, prou per pagar mensualment la hipoteca o el lloguer, així com les factures mensuals d'electricitat, assegurances, col·legis, i per descomptat el menjar i el transport.\nNo obstant això, la quantitat exacta depèn de les nostres característiques personals: quins ingressos tinc, quantes persones depenen de mi, i sobretot, quines opcions tinc de trobar diners ràpidament en cas de necessitat.\nUna manera senzilla de fer el càlcul, és realitzar un pressupost personal i familiar, extreure les despeses regulars que tenim mensualment i calcular los nostres necessitats.\nOn guardar el fons d'emergència?\nQueda't amb aquesta frase: DISPONIBILITAT ABANS QUE RENDIBILITAT. L'important és poder disposar d'aquests diners sempre que ho necessitis, NO aconseguir un interès molt alt per ells. Per tant, el millor és tenir-lo en comptes o assegurances d’estalvi a la vista, que ofereixin una liquiditat total i generin alguns interessos.\nÉs probable que t'estiguis preguntant, I per on començo?\nESTALVIANT CADA MES, ESTALVIANT CADA MES I ESTALVIANT CADA MES.\nTingues paciència, no ho aconseguiràs de seguida, ja que estalviar és un procés que requereix temps. Planteja-t'ho com un objectiu a llarg termini per aconseguir-ho pas a pas. Però això sí: COMENÇA AVUI MATEIX! Com més aviat comencis, més estalviaràs.\nEl Fons d'Emergència és la teva "xarxa de seguretat", que proporcionarà a les teves finances personals les garanties necessàries per poder estalviar i aconseguir els teus objectius financers.


VIII Jornades d'Estudis del Segrià "El Segrià a Estudi" en format virtual | Institut Ramon Muntaner\nVIII Jornades d'Estudis del Segrià "El Segrià a Estudi" en format virtual 17/11/2020\nEl Centre d'Estudis Comarcals del Segrià, en col·laboració amb l'Institut Ramon Muntaner, l'Institut d'Estudis Ilerdencs i la Diputació de Lleida, organitzen les VIII Jornades d'Estudis del Segrià "El Segrià a Estudi", que tindran lloc el divendres i dissabte, 20 i 21 de novembre, en format virtual, mitjançant la plataforma Jitsi Meets.\nFinalment el divendres 20 a la tarda i dissabte 21 tot el dia es portaran a terme les jornades anuals "El Segrià a Estudi". Tot i que enguany s'emprarà el format virtual, des de l'organització volen reservar la localització per l'any 2021 a Llardecans, lloc que havia d'hostatjar-les aquest any.\nAquestes jornades es centraran en la temàtica de la Societat, cultura, territori i medi ambient al Segrià. Començaran el divendres a les 17:00h amb la presentació del llibre Tractat d'Esmenologia de Renat de Rossinach, a càrrec de Ramon Rubinat que ens aproparà aquest estrany amb "Renat de Rossinach, autor d'una obra mescla".\nDissabte tindrem l'estrena "mundial" del Time Lapse "La recuperació de l'Arc d'Adar" a les 12:00h.\nTambé hi haurà les comunicacions repartides en 6 sessions diferents, amb temàtiques que van des de la història de la música, a l'estudi de la nostra llengua o del nostre patrimoni.\nPer tal de participar a les jornades cal inscriure's prèviament a: cec.segria@gmail.com\nAdjunt a la notícia trobareu el programa de les jornades.


ᐅ Activitats en família i amics a Cànoves i Samalús - Esportec\nACTIVITATS A CÀNOVES I SAMALÚS EN FAMÍLIA I AMB AMICS\nOferim un gran ventall d'activitats en grup a prop de Cànoves i Samalús adaptables tant per a families com per a grups d'amics.\nExperts en activitats en grup a l’aire lliure a Cànoves i Samalús\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats familiars a prop de Cànoves i Samalús adaptades segons el nombre de persones, i tant per adults com per nens. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que enforteixen els llaços d’amistat i familiars, i val la pena realitzar activitats a Cànoves i Samalús amb amics que fomentin i millorin la capacitat física i mental, i que alhora siguin activitats d'esbarjo i diversió.\nHi ha moltes activitats d’oci que són importants per al desenvolupament d’hàbits saludables en els nens. Totes aquestes es poden dur a terme de manera individual o en família a Cànoves i Samalús Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències en família a la zona de Cànoves i Samalús on podreu trobar des d' activitats d’oci de diversió, que són aquelles que impliquen poc esforç, i activitats d’oci de satisfacció, que exigeixen major esforç i aprenentatge.\nActivitats predefinides a prop de Cànoves i Samalús amb amics\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Cànoves i Samalús per a grups d'amics.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a families i grups d'amics a Cànoves i Samalús, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nFestes d'aniversari a Cànoves i Samalús\nSortides amb la família a Cànoves i Samalús\nComiats de solter a Cànoves i Samalús\nCoses a fer amb parella a Cànoves i Samalús\nExperiències esportives a Cànoves i Samalús\nExcursions a Cànoves i Samalús\nCelebracions a Cànoves i Samalús\nTurisme a Cànoves i Samalús\nRutes en segway a Cànoves i Samalús\nCates de vi a Cànoves i Samalús\nVisites a cellers a Cànoves i Samalús\nSom creadors d'experiències a prop de Cànoves i Samalús. Molts anys d'experiència en activitats d'oci i de lleure.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides entre els grups d'amics per practicar activitats a Cànoves i Samalús i gaudir d'una experiència en grup d’una forma diferent.\nL'objectiu principal d'aquestes activitats, que es poden fer de manera individual, en grup d’amics o amb la família, és que es poden dur a terme aprofitant tota una sèrie de recursos que ens ofereix la natura i així, planificar aquestes activitats en família o amb el grup d'amics pot contribuir a fer que tots en gaudeixin i es diverteixin plegats. I aquest és el motiu principal de totes les activitats familiars i grupals a prop de Cànoves i Samalús que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les famílies per practicar activitats a la zona de Cànoves i Samalús i crear vincles familiars d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de l'amistat i a nivell familiar, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats familiars a prop de Cànoves i Samalús amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la família i, així, el joc i l’oci compartit en família aportaran nombrosos beneficis tals com facilitar tasques de desenvolupament evolutiu en el nen o la nena, promocionar oportunitats d’aprenentatge, nodrir i regenerar els llaços afectius entre els membres de la família i el crear un sentiment on es forma part d’un tot, on tothom és igual d’important. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nDes d’Esportec ens preocupem per organitzar activitats en grup a prop de vosaltres d'aventura, esport, mar i neu a Cànoves i Samalús, Catalunya (Costa Daurada, Pirineu, Penedès, Tarragona...), personalitzades i fetes a mida segons les necessitats de cada grup.\nA Esportec som experts en família a la zona de Cànoves i Samalús per a tot tipus d'edats.


Sefa Doménech i Zaera – Repensem la FP\nSóc Professora Tècnica de la família professional d’Imatge Personal i em considero una persona inquieta, que viu sempre per la lluita i defensa de la Formació Professional.\nAmb només 20 anys vaig començar a donar classes de perruqueria, sense tindre cap formació pedagògica, però tenint molt clar que m’agradava transmetre els meus coneixements i motivar l’alumnat per tal que gaudiren de la seua professió, més enllà del reconeixement que pogueren tindre per ser estudiants d’aquesta branca.\nAls 21 em va sorgir el primer gran repte i em vaig fer empresària i directora de l’acadèmia on estava impartint classes en Vinaròs, el meu poble.\nEn l’any 2001 em va arribar una nou canvi, em vaig presentar a oposicions i des d’aleshores fins l’any 2012 vaig impartir classes en l’IES Salvador Gadea d’Aldaia.\nEn el curs 2012-2013, vaig tindre l’oportunitat de conèixer de primera mà com funcionava l’Administració i el seu organigrama, donat que vaig exercir com a coordinadora del Departament d’Informació del Servei de Coordinació Administrativa i Assumptes Generals de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport.\nMentrestant, sempre estudiant i aprenent, sobretot llengües, i intentant marcar-me nous reptes, la qual cosa, em portaria a estar com a assessora de formació en l’àmbit lingüístic en el Cefire de Torrent, durant els cursos 2013-2014/2014-2015, on vaig aprendre, entre altres coses, el funcionament d’altres etapes educatives i com podia aplicar i vincular altres metodologies a l’FP.\nActualment, des del curs 2015-2016 estic exercint com a directora del Cefire Específic d’FPEAE a Xest. D’una altra banda, sóc coautora de diferents llibres de perruqueria de l’Editorial\nHe realitzat estades formatives del professorat en València, Lanzarote, París i Verona. Vaig participar en un projecte Leonardo a Derry (Irlanda) i en diferents projectes eTwinning, Comenius i Erasmus.\nHe sigut tutora del Curs d’Adaptació Pedagògica, cap de departament d’FCT i coordinadora de Projectes Europeus per a l’alumnat d’FP en el meu centre.\nFinalment, m’agradaria destacar que en totes i cadascuna de les meues etapes, m’he trobat amb gent meravellosa que m’han fet créixer com a professional i com a persona, però si bé és cert, sempre he hagut de defendre que la validesa, cultura i educació de les persones no depèn només d’un títol universitari i que amb la formació professional, indiferentment i sense distinció de l’especialitat, també es pot arribar a l’objectiu que cadascú es propose.\nAmb il·lusió, dedicació i esforç, podem aconseguir-ho: “Per una consideració social justa i digna de la Formació Professional”


Publiquem el vídeo de la taula rodona sobre la pel·lícula Plácido (20/5/2021) - Memoria.cat\nPortal de memòria\ni història de Manresa\nDescripció i autoria dels webs\nPubliquem el vídeo de la taula rodona sobre la pel·lícula Plácido (20/5/2021)\n11 de novembre, 2021\nUs oferim 20 fragments del vídeo de la taula rodona que sobre la pel·lícula Plácido es va celebrar el 20 de maig d’enguany, a l’auditori de La Plana de l’Om de Manresa, dins de la “Setmana Plácido”, co-organitzada per l’Associació Cultural el Galliner, en commemoració dels 60 anys del seu rodatge a Manresa. Va ser un dels actes del projecte “Manresa i Acció!”.\nLa taula rodona, moderada per Joan Barbé, va comptar amb intervencions de persones que van participar o podien parlar del rodatge: Paquita Blanch, Enric Macià i Manuel Quinto. Després el col·loqui s’obrí al públic en general. Un dels que hi va participar va ser Xavier Martí, fill d’Enric Martí Parrot, propietari del famós motocarro de la pel·lícula.\nPodeu veure els fragments seleccionats del vídeo en aquest enllaç.\nMemoria.cat ofereix l’àudio inèdit de la xerrada de Berlanga a Manresa el 1995 sobre la pel·lícula ‘Plácido’\nDimecres 24: Andreu Claret presentarà a Manresa la seva novel·la “1939. La caiguda de Barcelona”\nPubliquem un treball d’Anna Lozano sobre les sentències del Tribunal de Orden Público franquista contra manresans\nSom una Associació de Manresa que vol contribuir a la recuperació de la memòria històrica, divulgar-la a través d’Internet i lluitar contra l’oblit\nDona't d'alta al nostre noticiari\nEl nostre portal de webs inclou més de 60 webs, milers de documents i centenars de fotografies i vídeos. Per poder continuar mantenint aquest ingent volum de documentació històrica a l’abast de tothom i continuar treballant amb nous projectes ens cal la vostra col·laboració econòmica.\nObra de memoria.cat Està subjecta a una llicència de Reconeixement-No comercial-Sense obres derivades 3.0 No adaptada de Creative Commons\nBuscar a tot memoria.cat


communia.org és el lloc web del grup communia, usat per informar dels serveis i de les activitats realitzades o per realitzar. communia.org fa servir el software d’analítiques web Matomo per part del propietari del lloc per tal de mesurar, recollir, analitzar i reportar les dades dels visitants amb la finalitat d’entendre i optimitzar el lloc web. Si es vol veure com funciona es pot veure https://demo.matomo.org .\nEl titular del servidor: Communia SCCL amb NIF: F67481986\n[ FUNCIONALITAT REVOCACIÓ ]\n(en cas de no estar actiu fes-nos saber que vols revocar el consentiment,\nd’altra banda pots evitar que hi hagi cap recol·lecció de dades utilitzant les funcionalitats «Navegació privada» o «DoNotTrack» en navegadors com Firefox o Chromium).\nSi creus que la manera com processem les teves dades personals a communia.org tens dret a presentar una reclamació a l’Autoritat de control pertinent.\nEl fet de no permetre la recol·lecció de les teves dades personals que obtenim mitjançant l’aplicació d’analítiques de visites no afectarà a la utilització de communia.org.\nEl fet de no proporcionar algunes dades com l’identificador d’usuari, la contrassenya, o certes dades obligatòries especificades en el formulari de inscripció del lloc, pot fer impossible la utilització de communia.org, ja que són imprescindibles per disseny.\nEl lloc web communia.org no fa cap perfilat.


El got mig ple d’Ousmane Dembélé FC BARCELONA\nPeriodistaOusmane Dembélé ha canviat el signe de la seva sort en la segona temporada al Barça. Si el curs passat, en la major part dels partits en què va sortir de titular (quan les lesions l’hi van permetre), acabava sent substituït i marxava capcot, aquesta temporada, quan Valverde decideix canviar-lo, el francès camina serè i amb el cap ben alt mentre abandona la gespa. No pas perquè estigui desplegant unes actuacions completes i brillants, d’aquelles que s’esperen (més d’hora que tard) d’un futbolista pel qual has pagat més de 100 milions d’euros, però sí en la faceta golejadora: en cinc partits amb el Barça aquest curs ha marcat quatre gols, tants com Leo Messi. Tres d’aquestes dianes han sigut decisives per guanyar contra el Sevilla a la Supercopa i contra el Valladolid i la Reial Societat a la Lliga.\nLa deessa Fortuna, a qui sempre atribuïa el signe de la seva sort Ignatius Reilly, el protagonista del llibre de John Kennedy Toole Una confabulació d’imbècils, sembla estar de part del jove atacant francès. Després de proclamar-se campió del món a l’estiu amb la selecció francesa, amb qui va començar de titular però va acabar amb un paper testimonial al Mundial, va arribar l’hora de guanyar-se les garrofes al Barça. Dembélé va tenir un petit gest escurçant les seves vacances i es va incorporar als entrenaments un dia abans. Es va exercitar durant una setmana de pretemporades a les ordres de Valverde i el tècnic li va dipositar la seva confiança donant-li la titularitat a la Supercopa, on va fer un golàs.\nDes de llavors, quatre partits de Lliga i quatre titularitats recompensades amb tres gols. Després d’una primera temporada marcada per les lesions, per actuacions discretes i pels rumors sobre una possible sortida, Dembélé, tot i que no acaba de tancar un partit rodó -ja que encara es precipita en la presa final de decisions-, està en un moment dolç de cara al gol. Ja n’ha marcat tants aquest curs com en tota la temporada passada. De moment, veu el got mig ple.


Barcelona Ciutat - Zona Alta - Pedralbes | Casa\nPreciosa casa situada al barri més exclusiu de la ciutat. La propietat disposa de 2770m2 de parcel·la i 583m2 d’habitatge.\nLa casa es distribueix en tres plantes: a la planta principal hi ha el rebedor, un gran saló menjador amb accés a la cuina i dues habitacions dobles , de les quals una té bany.\nAl segon pis hi trobem dues habitacions dobles tipus suite amb terrassa i una amb vestidor, bany i vistes a la ciutat. Cal destacar també la presencia d’una altre habitació, en aquest cas interior amb un bany.\nAl subterrani hi trobem l’habitació del servei, al costat de tota la zona habilitada per la maquinaria de la casa, safareig, rebost, celler i una gran sala diàfana. En aquest pis també hi ha un pàrking amb sortida a la parcel·la on també hi ha dues places cobertes per un porxo.\nEn darrer lloc, cal destacar que ens trobem davant una de les propietats amb més metres de parcel·la de tota la zona al voltant de l’Avinguda Pearson que té piscina i una gran privacitat.\nSol·liciti més informació en rel·lació a Privacitat i espai en una de les zones més cotitzades de Barcelona\nPreciosa casa situada al barri més exclusiu de la ciutat. La propietat disposa de 2770m2 de parcel·la i...\nCasa adossada d'obra nova de 630m2 situada en el cim dels pujols que s'alcen sobre Sarrià. Als seus peus...


La bentonita és una roca bàsicament feta d'argila de gra molt fi i col·loidal. El seu nom prové del jaciment de Fort Benton a (Wyoming)\nEs pot considerar dins del grup de l'esmectita, estant essencialment constituït de montmorillonita (Na,Ca)0.33(Al,Mg)2Si4O10(OH)2•(H2O)n.(80%) i d'argila cosa que explica la seva gran retenció d'aigua.\nTambé s'hi troben altres components com quars, mica, feldespat, pirita o calcita. Els jaciments de bentonites són d'origen volcànic i hidrotermal.\nTé moltes aplicacions industrials. Entre les seves propietats estan les d'absorció de les proteïnes, i la de reduir l'activitat dels enzims.\nEn la fabricació de ceràmica és una argila molt enganxosa i tendeix a fracturar-se durant la cocció i el refredament i per això no convé que sigui l'únic component de la massa.\nN'hi ha dues varietats:\nLa bentonita a base de sodi augmenta de volum en humitejar-se i pot absorbir aigua diverses vegades la seva massa. Això la fa útil per captar matèries provinents de la contaminació difusa en els sòls i en pous per a petroli o de recerca geotèrmica.\nLa bentonita a base de calci (pascalita), no s'infla com l'anterior varietat, i té aplicacions farmacèutiques, principalment en el domini del sistema digestiu. Els pobles indígenes d'Amèrica del Sud, Àfrica i Austràlia ja la feien servir des de fa segles amb aquest propòsit.\nEn ceràmica la seva gran plasticitat ajuda, per exemple, a la suspensió del vernís.\nEn agricultura es pot afegir al compost.\nEn Enginyeria civil (per exemple en tuneladores) i fonamentació, per al sosteniment de terres, en forma de fang de bentonita.\nEn construcció, com material de segellat.\nEn perforació de pous per a extreure aigua, petroli o gas natural, usada en la preparació dels fangs de perforació.\nEn l'elaboració de greixos lubricants.\nEn l'elaboració d'aromatitzants.\nEn la indústria del vi com clarificant proteic\nEn la indústria petroliera lligada amb aigua per a fabricar fangs de perforació\nEn la transcripció in vitro a partir de DLPs de Rotavirus.\nEn alimentació animal per a eliminar toxines d'aliments\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bentonita\nPerforacions[Enllaç no actiu]\n(anglès) MinDat - Bentonite\n(alemany) Bentonit Wissenschafts- und Produktionsgesellschaft Arxivat 2007-03-12 a Wayback Machine.\n(alemany) Bentonit.de - Was ist Bentonit\n(anglès) Definició de bentonita Arxivat 2007-10-09 a Wayback Machine.\nAmplia informació a la web de la Universitat Complutense de Madrid.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bentonita&oldid=27376804»\nDarrera modificació: 4 juny 2021 a les 11:48\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 juny 2021 a les 11:48.


Com cada any des de Boldú Pla us volem enviar les principals novetats de la campanya de la Renda i Patrimoni de l’exercici 2016 així com les principals dades a tenir en compte.\nPer aquest any, el període de presentació establert serà del 5 d’abril fins al 30 de juny. Sent el 26 de juny el dia límit per domiciliar els imports a pagar.\nCom a regla general estaran obligats a declarar la renda del 2016, aquells contribuents que durant l’exercici anterior hagin tingut:\n- Rendiments del treball que van superar els 22.000 euros a l’any. El límit baixa a 12.000 si: els ingressos provenen de més d’un pagador, si la suma del segon i restants per ordre de quantia supera els 1.500 euros, o quan es reben pensions compensatòries d’un cònjuge o anualitats per aliments no exemptes.\n- Rendiments del capital mobiliari i guanys patrimonials sotmesos a retenció o ingrés en compte, que en el seu conjunt, superen els 1.600 euros anuals.\n- Rendes immobiliàries imputades, rendiments íntegres del capital mobiliari no subjectes a retenció derivats de Lletres del Tresor i, subvencions per l'adquisició d'un habitatge protegit o preu taxat, on el conjunt supera els 1.000 euros anuals.\n- No declararan si s'obté rendiments del treball, de capital o d'activitats econòmiques, així com guanys patrimonials, on el conjunt no superi els 1.000 euros anuals i pèrdues patrimonials de quantia inferior a 500 euros.\nLes modificacions respecte l'any anterior, són:\nImpost de la Renda de les personis físiques\n- Per a la declaració d'aquest any les vendes dels drets de subscripció es declararan com a guany patrimonial. A més, aquest guany estarà sotmès a retenció.\n- S'eleva de 500 a 1.500 euros el límit de la despesa deduïble per als pagaments a mútues per a la cobertura de malalties. Aquestes quantitats podran correspondre a la cobertura del contribuent i la del seu cònjuge i fills menors de vint-i-cinc anys que convisqui amb ell.\n- S'eleva a cinc punts percentuals els percentatges de deducció i els límits per a la deducció per donatius.\n- Es redueixen els tipus impositius:\nFINS 12.450 EUROS\n12.450 - 20.200 EUROS\n20.200 - 34.000/35.200 EUROS\n34.000/35.200 - 60.000 EUROS\nDES DE 60.000 EUROS\n- Contínua vigent la reducció del 60% dels rendiments immobiliaris destinats a habitatge.\n- Es considerarà activitat econòmica l'arrendament d'immobles quan es tingui una persona assalariada a jornada completa, desapareixent la necessitat del local.\n- Seguirem sense poder deduir la compra d'habitatge habitual en el nostre IRPF per a les compres efectuades a partir de l'1 de gener de 2013.\n- També podrà deduir-se la deducció per lloguer d'habitatge habitual per als contractes efectuats abans del 01 de gener de 2015. Existirà deducció si amb posterioritat al 01/01/2015 es realitza nou contracte d'arrendament el mateix arrendador i arrendatari sobre el mateix immoble.\n- Seguirà vigent la tributació dels premis de la loteria organitzats per la Societat Estatal de Loteries i Apostes de l'Estat i per als organismes o entitats de les Comunitats Autònomes, així com els sorteigs organitzats per la Creu Vermella i de les modalitats de jocs autoritzades en l'Organització Nacional de Cecs Espanyols (ONCE), exempts fins al 2013.\nPer a més informació (patrimoni, documentació necessària, etc.) adjuntem circular campanya RENDA 2016.\nCAMPANYA RENDA I PATRIMONI 2016 (PDF - 324 Kb)\nLa seva empresa sempre ha permès un descans a mig matí per a que els seus treballadors esmorzin i descansin una mica. Quant de temps ha de durar aquesta pausa? Si volgués suprimir-la, podria...\nEl 22 de desembre es celebra com cada any el Sorteig Extraordinari de Nadal que repartirà milions d’euros entre els premiats. Els premis van des de els 20 euros pel reintegrament fins als 40...\nCopyright © 2016 Boldú Plà Associats