Avis Legal - Vitoka Natural\nEn compliment de l'article 10 de la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic, el Titular exposa les seves dades identificatives:\nDomicili: c/ Josep Llimona 31 - 08225 Terrassa, Barcelona - Espanya.\nCorreu electrònic: info@vitoka.es\nLloc web: https://www.vitoka.cat\nLa finalitat del Lloc web és: Empresa de servicios y distribución de productos.\nSi no estigués conforme amb totes i cadascuna d'aquestes clàusules i condicions abstingui's d'utilitzar el Lloc web.\nA través del Lloc web, el Titular li facilita l'accés i la utilització de diversos continguts que el Titular i/o els seus col·laboradors han publicat per mitjà d'Internet.\nA aquest efecte, està obligat i compromès a NO utilitzar qualsevol dels continguts del Lloc web amb finalitats o efectes il·lícits, prohibits en aquest Avís Legal o per la legislació vigent, lesius dels drets i interessos de tercers, o que de qualsevol forma puguin danyar, inutilitzar, sobrecarregar, deteriorar o impedir la normal utilització dels continguts, els equips informàtics o els documents, arxius i tota classe de continguts emmagatzemats en qualsevol equip informàtic propis o contractats pel Titular, d'altres usuaris o de qualsevol usuari d'Internet.\nPot consultar tota la informació relativa al tractament de dades personals que recull el Titular en la pàgina de Política de Privacidad.\nEl Titular ha obtingut la informació, el contingut multimèdia i els materials inclosos en el Lloc web de fonts que considera fiables, però, si bé ha pres totes les mesures raonables per a assegurar que la informació continguda és correcta, el Titular no garanteix que sigui exacta, completa o actualitzada. El Titular declina expressament qualsevol responsabilitat per error o omissió en la informació continguda en les pàgines del Lloc web.\nEl Titular no és responsable dels danys i perjudicis que poguessin derivar-se de la utilització de la informació del Lloc web.\nAquests enllaços a altres llocs web no suposen en cap cas un suggeriment o recomanació perquè vostè visiti les pàgines web de destí, que estan fora del control del Titular, per la qual cosa el Titular no és responsable del contingut dels llocs web vinculats ni del resultat que obtingui en seguir els enllaços. Així mateix, el Titular no respon dels links o enllaços situats en els llocs web vinculats als quals li proporciona accés.\nL'establiment de l'enllaç no implica en cap cas l'existència de relacions entre el Titular i el propietari del lloc en el qual s'estableixi l'enllaç, ni l'acceptació o aprovació per part del Titular dels seus continguts o serveis.\nTot accés a aquest Lloc web està subjecte a les següents condicions: la reproducció, magatzematge permanent i la difusió dels continguts o qualsevol altre ús que tingui finalitat pública o comercial queda expressament prohibida sense el consentiment previ exprés i per escrit del Titular.\nLa informació i serveis inclosos o disponibles a través del Lloc web poden incloure incorreccions o errors tipogràfics. De manera periòdica el Titular incorpora millores i/o canvis a la informació continguda i/o els Serveis que pot introduir en qualsevol moment.\nEl Titular declina qualsevol responsabilitat en cas que existeixin interrupcions o un mal funcionament dels Serveis o continguts oferts en Internet, qualsevol que sigui la seva causa. Així mateix, el Titular no es fa responsable per caigudes de la xarxa, pèrdues de negoci a conseqüència d'aquestes caigudes, suspensions temporals de fluid elèctric o qualsevol altre tipus de mal indirecte que et pugui ser causat per causes alienes al Titular.\nEn cas que vostè tingui qualsevol dubte sobre aquest Avís Legal o vulgui realitzar qualsevol comentari sobre el Lloc web, pot enviar un missatge de correu electrònic a l'adreça: info@vitoka.es


La xafogor du una família de porcs sengars a banyar-se a prop de Cerbera - Banyuls (Fotos i video) - VilaWeb\nCoronavirus: El primer ministre anuncia el pas a la fase dos del desconfinament. Darreres dades de la pandèmia a l'estat francès\tCoronavirus: El primer ministre anuncia el pas a la fase dos del desconfinament. Darreres dades de la pandèmia a l'estat francès\nLa xafogor du una família de porcs sengars a banyar-se a prop de Cerbera – Banyuls (Fotos i video)\nUns es van atrevir baixar i banyar-se a la platja a prop de Cervera de la Marenda.\nEl passat dissabte, els banyistes de la platja-cala de Peirefita a prop de Cervera de la Marenda la van compartir, amb una família molt peculiar. Era formada per una mare porc senglar i els seus dos petits, que van decidir prendre un bany al mig de la gent (1) … … Una banyista, Sylvie Mach Giagnorio, va decidir fer-ne un vídeo i penjar-lo a la seua pagina de Facebook\n… video que podeu veure a la cara de boc (o de llibre?), … perdó al ‘Facebook’, clicant aquí\nCom podeu veure a les fotografies, sembla que no tenien por dels banyistes, i una vegada van gaudir del bany, passada una horeta, se’n van anar sense produir cap ensurt.\nFelicitem calorosament els senglars i la gent present per llurs bona educació i lliçó de bon veinatge!\n(1) precisen que no és el primer any i que hi (al camping molt a prop) estan acostumats.\nLes portades: 'El pacte d'ERC amb el PSOE agreuja la fractura en el govern' i 'El conflicte als Estats Units s'enverina'


MATEMÀTIQUES II - Sèrie 5 1994\n1-El supermercat Minipreu fa una oferta de pots de melmelada, ampolles d'aigua mineral i paquets de sal. Un senyor va comprar 2 pots de melmelada, 4 ampolles d'aigua i 1 paquet de sal, i va pagar 200 pts. Un altre senyo va comprar 1 pot de melmelada, 2 ampolles d'aigua i va tornar un paquet de sal que estava en males condicions, i va pagar 70 pts. Una senyora va comprar 3 ampolles d'aigua i va tornar 2 paquets de sal, i va pagar 20 pts. Quant valia cada pot de melmelada, cada ampolla d'aigua i cada paquet de sal?\t(4 p)\n2-En un cert joc d'atzar els esdeveniments A i B són independents; la probabilitat de A és 1/2 i la de B és 2/3. Calculeu la probabilitat que es produeixi A o B (A U B). (2 p)\n3-Es tira una moneda perfecta 400 vegades. Calculeu l'interval de confiança [200-L,200+L] del nombre de casos: (2 p)\na) amb un risc a = 5%\nb) amb un risc a = 3%\n4-Calculeu les asímptotes horitzontals i verticals de la corba f(x)=(x²-x-2)/(2x²-8). Calculeu també els seus punts d'intersecció amb els eixos. (2 p)\n1-Donada la funció f(x)=(x²-7x+10)/(x-1) (4 p)\na) Indiqueu el seu domini i asímptotes.\nb) Calculeu els intervals on la funció és creixent i indiqueu-ne els màxims i mínims.\n2-Una empresa vol preveure les seves necessitats de matèries primeres per mitjà d'una previsió del seu volum de negocis. Disposa de les dades següents d'una sèrie de períodes, on xi representa la quantitat, en tones, de matèries primeres i yi representa, en milions de pts, el volum de negoci:\n3-Tres submarins s'entesten a enfonsar un pacífic vaixell. Per tal d'aconseguir-ho, cadascún d'ells dispara un projectil, i les probabilitats d'encertar el vaixell són 0,1; 0,2 i 0,3 respectivament. Calculeu la probabilitat de que el vaixell no sigui enfonsat. (2 p)\n4-Determineu la regió del pla limitada per: (2 p)


Más Vale Tarde Ke Nunca | Grup musical de les germanes Altés Planas @mvtkn\nGrup musical de les germanes Altés Planas @mvtkn\nAvui a la Festa Alternativa Popular de la Mercè!\nPosted by Helena under General\nUs esperem a tots i totes aquesta nit a la Plaça Salvador Seguí del Raval!\nPosted by Helena under Notícies\nEmoció, nervis, piles carregades i molta alegria per donar demà al concert de presentació de “Callejeras” en el marc del Barnasants!\nMentre alguns marxen cap a Madrid a les marxes per la dignitat, nosaltres des de Sants enviarem tot el nostre suport i recolzament perquè, si no tinguessim aquest concert, de ben segur que també aniriem en aquests autobusos!\nAixí que els que us quedeu aquí no us quedeu parats a casa! Recordeu:\nal Casinet d’Hostafrancs\nFes-te ja amb la teva entrada AQUÍ\nI si tens TR3S-C tans descompte!\nCompte enrera… BARNASANTS!\nAmigues i amics, en un dia com avui, 8 de març dia Internacional de la Dona Treballadora, iniciem per fi el compte enrera del nostre concert al Festival Barnasants i també de la presentació oficial del nostre primer disc “Callejeras”!\nPer ser un dia tan esperat i important per nosaltres, us volem oferim un concert molt especial i únic on tindrem el plaer de comptar amb col·laboracions musicals molt especials de grans amics/gues i artistes!\nEns agradaria molt comptar amb la vostra assistència, tant dels/les que porteu temps al nostre costat com als que encara no ens heu conegut i pogueu sentir curiositat per saber com sonem les germanes Altés Planas i la rumba revolucionària i de resistència!\nPodeu fer-vos ja amb la vostra entrada aquí\nQueden 13 dies!!!! Que corri la veeeu! #callejeras21m @mvtkn\nAra és demà… Unint l’esquerra!\nEl passat 1 de febrer va tenir lloc l’Assemblea Oberta “Ara és demà”, on MVTKN vam aportar el nostre granet de sorra a la causa.\nUna jornada de lluites,pluja, debats, esperança, moltes ganes de canviar el món i musiqueta! Per nosaltres va ser un genial poder contribuir amb la nostra música i el nostre missatge. També vam prestar la cançó “Unint l’esquerra” per al vídeo resum de la jornada. La cançó alguns ja la coneixeu però la novetat és que vam veure adient que fos la versió que trobareu en el disc! Així que aquí teniu un tastet de com ha quedat “Callejeras”!\nMoltes gràcies, Cuba!\nAhir 30 d’octubre vam respondre amb molt de gust a la crida del Consolat cubà de Barcelona perquè toquéssim una de les cançons més sentides que tenim: Quisiera. Una cançó que vam composar la mateixa nit que vam tornar del nostre viatge de brigada de solidaritat amb Cuba.\nEn el dia de la cultura cubana, s’inaugurava ahir al consolat de Cuba de Barcelona una exposició de fotos preciosa del Comandante Fidel Castro. Ens van acompanyar amics i amigues del món de la solidaritat amb Cuba d’arreu de Catalunya, parlamentaris compromesos amb la causa i la revolució i representants del consolat de Veneçuela i de l’ALBA. A més a més vam tenir l’honor de comptar amb la presencia i les paraules del guerriller “Trigo” que de cada imatge ens explicava una anècdota i històries entranyables dels dies que va lluitar al costat de Fidel i el Che.\nPer finalitzar vam tocar la nostra cançó i just després ens van sorprendre gratament quan ens van atorgar un reconeixement a la nostra tasca musical i reivindicativa cap a Cuba i la lluita del seu poble. No cal dir que la sorpresa ens va emocionar de veritat! Quan ara complim els 5 anys de la formació del duo Más Vale Tarde Ke Nunca aquest ha estat el millor regal que podríem rebre!\nNomés ens queda tornar a donar les gràcies al Consolat de Cuba de Barcelona pel reconeixment i especialment a la seva consul Iraida Guerrero pel “cariño” i la simpatia que sempre ens ha demostrat. Naturalment a tot el moviment de solidaritat amb Cuba que ens ha fet voltar i difondre les nostres cançons a tots els seus actes. I a Cuba, el seu poble i tots els seus herois i heroïnes per ser sempre la nostra inspiració en la música i també en la lluita!\nEspectacle musical “Cançons per a la llibertat”\nAvui participem a l’espectacle musical “Cançons per a la llibertat” a càrrec de PHAROS Associació Cultural. És un acte concebut per celebrar el quart aniversari de la institució. L’homenatge musical està format per cançons que el poble ha adoptat com a himnes per a la llibertat.\nLa idea del recital va sorgir de Cecilio Pineda, un home de mar que volia retre homenatge a cançons emblemàtiques que han estat acollides pel poble com a cançons de llibertat i esperança.\nL’acte es divideix en 4 blocs:\n-Cançons de revolta\n-Cançons de guerra i resistència\n-Cançons de sang i cadenes\n-25 d’abril de 1974\n“Cançons per a la llibertat” es podrà veure a la Sala de Llevant de la Biblioteca de Catalunya avui, dijous 24 d’octubre de 2013, a les 21 h.\nDia del guerriller!\nAquest cap de setmana del 5 i 6 d’octubre ha estat ple d’emocions i alegries.\nVam assistir a l’homenatge a la guerrilla antifranquista a Santa Cruz de Moya i entre discursos, poemes i cançons vam recordar a tots els herois i heroïnes que van perdre la seva vida perquè nosaltres poguéssim tenir-ne una millor.\nSalut companys/es i visca la república!\nSubscriu-te al bolc!\nRebràs informació de les novetats i les notícies de Más Vale Tarde Ke Nunca.\nPÀGINA DE MVTKN AL FACEBOOK\nTWITTER DE MVTKN\nAmb quina/es cançons de Más Vale Tarde Ke Nunca t'identifiques?\nQuina/es cançons creus que no haurien de faltar mai en un concert de Más Vale Tarde Ke Nunca?\nHelena Altés Planas\nÀngels Altés Planas


Wikiloc | Ruta Tines de la Vall del Flequer, Pont de Vilomara - Bages\nTines de la Vall del Flequer, Pont de Vilomara - Bages\n5.604 146 2102\nPont de Vilomara - Camí Ral (GR4) - Hostal de Sant Jaume de Vallhonesta – casa Nova de Sant Jaume 31.03.2018 (Senderismo)\nPont de Vilomara - Pont de les Arnaules – Les Tines 17.03.2019 (Senderismo)\nRUTA por el Pont de Vilomara (Senderismo)\nVilomara,El Paller de Tot L'Any,El Puigdoure,Vilomara (Senderismo)\nVista 749 veces, descargada 50 veces\nEn aquesta ruta, on ara veiem arbres, abans era tot ple de vinyes, per això tenim aquesta zona de tines molt ben conservades i veiem també gran quantitat de barraques de vinya.\nIniciem la ruta a la plaça de l’Ajuntament del Pont de Vilomara. Ens dirigim pel carrer d’ A. Jover Barrie fins arribar al final on girem a l’esquerra pel carrer del Farell.\nAgafem el primer camí que trobem a la dreta, camí de la Casa Nova. A uns 730 m anem per un camí que va a l’esquerra, passats uns 110 m prenem un corriol a l’esquerra que en portarà a la llera de la riera de la Casa Nova, la creuem i continuem pel costat dret en el sentit de la corrent, a uns 220 m prenem el camí de la dretai en la següent intersecció continuem rectes passant pel costat de Cal Martinet.\nAnem seguint pel camí principal deixant de banda els més petits que anirem trobant. Finalment arribarem a Cal Bitó, creuarem una reixa metàl·lica i tot seguit farem un gir a la dreta de quasi 180º, passarem per un camp i agafarem un corriol que ens durà al torrent del Flequer, el creuem i anem bosc a través per trobar un camí que enfilem cap a la dreta. Més endavant deixem aquest i prenem un de més petit a la dreta que fa baixada i ens durà a la zona de les tines.\nEl primer grup de tines que troben és el del Bleda, on veiem un conjunt de quatre construccions de planta circular amb la seva corresponent barraca, a l’interior d’una d’elles s’observa la data de 1880 per damunt d’on surt el broc de la tina.\nTornem a enfilar i una mica més amunt trobarem les Tines del Tosques. Unes tines amb unes barraques de grans dimensions a la base i on es poden observar els brocs o boixes que es feien servir per buidar el contingut de les tines.\nDesfem aquest petit tram fins que tornem al camí, que s’anirà estrenyent i resseguirà una zona boscosa on podrem observar varies barraques en mig del bosc. En mig del corriol ens toparem amb el Dipòsit de Vinya, on es feien el Brou Bordelés una barreja de sulfat de coure i calç amb el que sulfataven els ceps per tal de protegir-lo de possibles malalties.\nSeguim fent camí i arribarem a les Tines de l’Escudelleta, un conjunt de deu o dotze tines agrupades en grups de tres o quatre a tocar el torrent del Flequer. Aquí podem observar les restes de pedra de la base d’una premsa fixa.\nCreuem el torrent del Flequer i enllacem amb una pista principal que seguirem cap a la dreta fins arribar a les Tines d’en Ricardo que estan en procés de restauració.\nContinuem a la dreta per un camí secundari a l’esquerra de les tines que fa una lleugera pujada. En el proper encreuament anem a la dreta i el següent també a la dreta. Anem seguint una bona estona fins que arribarem al següent trencall i anirem a la dreta tot passant el torrent de les Arcades. Més endavant, a la nostre esquerra deixarem les tines de les Ratapinyades , en el proper encreuament anem rectes, anem baixant fins que creuarem la riera de la Casa Nova.\nAgafem una pujada i passarem pel costat de les runes de la Casa Nova de Sant Jaume, passada la casa deixem un petit camí a la dreta que va a les tines de la casa. Trobem un camí principal que agafarem cap a la dreta i aquest ja en portarà fins el Pont de Vilomara.\nPujarem pel carrer del Farell, girarem a la dreta pel carrer d’A. Jover Barrie fins l’ajuntament\nCamí secondari esquerra tines\nCasa Nova de Sant Jaume\nCorriol dreta 180º\nPassar reixa Cal Bitó\nPassem pel costat del camp\nRiera de la Casa Nova\nTina de l'Escudelleta\nTina del tosques\nTina i barraca\nGuillermina Asins 12-dic-2018\nExcelente explicación de la ruta con continuas advertencias en las zonas con alternativas. Muchas gracias y felicitaciones por el estupendo trabajo de descripción de las tinas.\nGracias Guillermina Asins, entre todos intentamos compartir nuestras rutas para tener un mejor conocimiento del entorno por el que nos movemos.


Risto el rondinaire: Gran jornada malva a la Plaça Vella. Amb 600 a Girona!!\nGran jornada malva a la Plaça Vella. Amb 600 a Girona!!\nProva de 3d10fm fins a sisens aquesta tarda a la Plaça Vella.\nIntensa jornada castellera la viscuda avui a la Plaça Vella de Terrassa amb motiu de la campanya "Amb tu, 600 a Girona". Des del matí i fins al vespre hi ha hagut un bon grapat d'actes per a totes les edats, i un bon ambient a la plaça. Un bon grapat de minyons han participat en l'organització del sarau des de ben d'hora pel matí, en especial l'equip de dinamització de la junta i tots els col·laboradors que han donat un cop de mà.\nHi ha hagut jocs per la canalla, taller de castells, concert de gralles amb les "Gralles Grillades", paradeta amb marxandatge de la colla, punxadiscs amenitzant la jornada, simultànies d'escacs, torneig de botifarra, campionat del "terrassenc de ferro", i per la tarda, el plat fort, l'assaig casteller, on hem fet una prova de 9d8, i tres proves de 3d10fm (dues fins a sisens!). La cosa pinta bé pel final de temporada...\nÀnims Minyons! Som-hi que ho tenim a tocar!!


De figues i figueres a Menorca – Foodies on Menorca\nDe figues i figueres a Menorca\n24 agost, 2021 5 setembre, 2021 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nLes fiques més grosses són les rectores, xereques, franceses i de na bona; les més petites i més comuns a l’illa són les blanquetes i patronetes.\nLes més sucoses les fiques flors i xereques; les més nutritives són les coll de dama, les catalanes, les franceses i negretes, mentre que les més dolces són de la Reina, d’Esmirna, negretes i franceses.\nLes més primerenques són les blanquetes, flors i grises de primera collita, i les més tardanes les de Santa Caterina i les martinenques.\nUna aposta ferma pel producte local\nArticle anterior Arbres i fruiters de ca nostra: Cirerer\nSegüent article Aixecada la veda per pescar llampuga fins al 31 de desembre


L'AGIA considera “moderada” l'apujada del preu dels lloguers\nEls immobiliaris veuen “moderat” l'encariment del preu dels lloguers\nL’AGIA sosté que a les parròquies centrals hi ha menys oferta, el que suposa que els arrendaments siguin més cars\nEls agents immobiliaris consideren que la pujada dels preus de lloguer ha estat “moderada”. Les impressions del sector apunten que a les parròquies centrals hi ha menys pisos de lloguer i això comporta una pujada dels preus, en contrast amb la resta de nuclis. “Veiem que a la zona cèntrica d’Andorra la Vella i Escaldes-Engordany hi ha un dèficit en la cartera de pisos de lloguer”, va destacar al Diari el president del Col·legi de Gestors i Agents Immobiliaris (AGIA), Jordi Galobardas. En aquest sentit, va assegurar que hi ha “pocs pisos de lloguer” i això suposa “una pressió a\nÉs treball per al govern. Qui inverteix en articles de primera necessitat sap que hi ha un risc regulador, tenint milers de possibilitats d'invertir en altres coses l'ha d'assumir. És feina dels polítics anar a una i baixar els pisos perquè les persones diponsin de diners que flueixin a altres sectors i es reactivi el país en general.\nNi s'hauria de parlar de pujades, és a la constitució, és bàsic per a les persones que són al país, ni parlar de pujades ni de mantenir, s'ha de debatre el baixar-los i adequar-los a la realitat salarial del país.\nJajaja que avui no són els Sants Inocents!! Tindran barra.\nQuina poca vergonya que tenen.\nDesprés els comerciants es queixen de que la gent anem a comprar al Mercadona dons normal barato i cualitat. Que vagin pujant lloguers a veure a la llarga qui per més. A la que pugui marxo de aquest país de trogloditas\nNo tocava ni "moderada", que no ho es. Quan tremolaveu perque es quedaven els pisos vuits, llavors mira...ara a fer tremolar la gent que te dificultats per sortir-se'n i que peti tot un altra vegada. S'ha de ser bastant mes responsable i menys avariciós! Conec alguns propietrais ètics, pñerò, desgraciadam,ent, son l'excepció. GOVERN, possa-hi ma o després ja será tard!\nCastellano Comunero va dir..Els mateixos que us paguen un salari de merda, us lloguen la vivenda a preus d'usura.\nAcabes d'escriure una veritat com un temple.\nOstres sí.. A mi només m'han pujat el lloguer un 80%.Sort que és una pujada moderada (a aquest pas a Andorra quedaran 40.000 habitants i a veure qui sosté andorra)\nNo vingueu amb xorrades....els preus dels lloguers són abusius sigui la parròquia que sigui. Me recorregut moltes immobiliàries i els preus "moderats" estan als pobles de la Cortinada.\nEstic d'acord. A la resta de pobles i parròquies hi ha preus de tot, i molts no han pujat gens o menys de l'IPC. No tothom ha de viure a Passeig De Gràcia no? El tema dels impostos als pisos no llogats és un gran error. Els inversors i nous residents en tenen prou amb 1 vegada per espantar-se i no els tornes a veure més.\nEls mateixos que us paguen un salari de merda, us lloguen la vivenda a preus d'usura.


Condemnat l'exnúmero tres del Vaticà per cinc delictes de pederàstia - À Punt\nCondemnat l'exnúmero tres del Vaticà per cinc delictes de pederàstia\nEl religiós australià, de 77 anys, va agredir sexualment dos menors del cor d'una catedral de Melbourne el 1996.\nEl cardenal australià i exresponsable de les finances del Vaticà George Pell / Tony Gentile (Reuters)\n13 de març 2019 - 10:45\nEl cardenal australià George Pell, que va ser el número 3 del Vaticà fins fa un parell de setmanes, ha sigut condemnat a sis anys de presó per cometre cinc delictes de pederàstia contra dos menors d'edat.\nEls fets van tindre lloc el 1996 a la catedral de Sant Patrici, a Melbourne, en l'etapa com a arquebisbe del condemnat. Les víctimes, que en aquell moment tenien 13 anys, cantaven en el cor.\nPell, de 77 anys, és el religiós de major jerarquia de l'Església catòlica que rep una condemnat per pederàstia. Passarà un màxim de tres anys i huit mesos abans de poder demanar la llibertat provisional.\nMalgrat que s'enfrontava a un màxim de 10 anys per cadascun dels càrrecs, el jutge li ha imposat una pena menor per l'avançada edat, l'estat de salut, la conducta en els últims anys i l'escassa probabilitat de reincidència. Amb tot, el magistrat Peter Kidd assegura que aquesta condemna "implica la possibilitat que no visca perquè puga ser alliberat".\nArrogant i sense penediment\nDurant la lectura de la sentència, Kidd ha destacat la "sorprenent arrogància" i la falta de penediment que el cardenal ha mostrat durant el juí, on en tot moment ha mantingut la innocència.\nUn jurat va declarar culpable Pell al desembre de 2018 però el veredicte no es va conéixer fins al passat 26 de febrer, després de l'arxivament d'una segona causa contra el cardenal per abusos sexuals a menors en la dècada de 1970 a Ballarat, la ciutat d'on és originari. L'endemà, el 27 de febrer, van detindre el religiós en espera que es confirmara la sentència.


Opinió Minoria absoluta\nOpinió 27/07/2013 19:46\n"Viure lliure". Passejant per Barcelona veig uns OPI's patrocinats per la Generalitat i l'Ajuntament que, sota aquest lema, juxtaposen una imatge de gent d'avui amb dibuixos de persones del segle XVIII. Els actes del III Centenari del setge i caiguda de la Ciutat Comtal durant la Guerra de Successió, comissariats per Toni Soler i Miquel Calçada (Mikimoto), comencen a escalfar motors i, en els pròxims mesos, aniran "in crescendo".\n"Viure lliure"? Miro al meu voltant i la gent passa atrafegada en els seus quefers o passeja tranquil·lament; de tant en tant, veig captaires o persones remenant els contenidors d'escombraries. Tots són ciutadans lliures que viuen encotillats pels límits que imposa una societat capitalista democràtica, com n'hi ha tantes al món.\nVivien més lliures els catalans de l'any 1700, en temps del darrer rei dels Austries, que els catalans del 2013? Aquella era una societat profundament desigual, dominada pel terror de la Santa Inquisició i sacsejada per guerres constants. Només una minoria absoluta de nobles, bisbes i rics comerciants vivia amb tots els luxes, mentre la immensa majoria sobrevivia amb les engrunes i era víctima d'un sistema repressor i totalitari.\nLa Generalitat i l'Ajuntament de Barcelona són ben lliures de promoure la commemoració d'aquest III Centenari i d'abocar-hi uns diners que, d'altra banda, manquen per a tantes altres emergències socials. Compte, però, amb la manipulació que se'ns vol imposar, que frega la immoralitat i l'estafa històrica.\n"Viure lliure". Hem d'enyorar els "bons temps" del rei Carles II d'Àustria, el darrer de la dinastia, que estava completament sonat (li deien L'Embruixat)? O els del seu pare Felip IV d'Àustria, que va provocar la Guerra dels Segadors i, després de trinxar el Principat, va pactar amb els Borbons la cessió de la Catalunya Nord a França?\nNo fotem. Què tenim a veure els catalans d'avui amb els d'aquella època infausta? Res de res, ni ganes. Quan hi ha una guerra, tots en som víctimes, excepte els generals i els traficants d'armes, que s'omplen les butxaques. Quina "llibertat" defensaven els barcelonins de 1714? La "llibertat" d'unes Corts totalment segrestades per les elits militars, eclesiàstiques i nobiliàries, on el poble no hi tenia veu ni vot? La "llibertat" de què gaudíem els catalans durant els regnats de Felip I, Carles I, Felip II, Felip III, Felip IV i Carles II (la successió de reis de la Casa d'Àustria que va tenir Espanya)?\nFem totes les cerimònies fúnebres que vulguem, però que no ens facin passar gat per llebre. Ja ho vaig escriure en un article anterior: posats a commemorar derrotes, commemorem la caiguda de Barcelona a mans del feixisme, el 26 de gener de 1939. És més escaient i actual.\nPerò l'anarquisme, el socialisme i el comunisme –l'alliberament de les classes populars- provoquen calfreds en la dreta que ens governa a la Generalitat i a l'Ajuntament de Barcelona, que ara vol distreure'ns amb ridícules apel·lacions a un passat amb perruques feliçment superat pel sacrifici i les victòries de la lluita obrera.\nLluís Fa 5 anys\nGràcies per aquest article necessari en temps foscos. Hi ha una maldat subtil però evident en aquesta commemoració, a la qual han destinat un pressupost exagerat, pels volts de 3 milions d'euros. La Catalunya del 1700 era un país medieval dominada per unes elits que es resistien a evolucionar, i per tant aquella guerra val més oblidar-la. Ara s'han complert 75 anys de la Batalla de l'Ebre, una guerra que sí que ens efecta directament. Quins actes ha fet la Generalitat i quants diners hi ha destinat. La resposta és ben senzilla: sobre la batalla de l'Ebre silenci, perquè al cap i a la fi és una guerra que va guanyar la classe social que representa CiU. Dit d'una altra manera: la guerra del 36 la va guanyar CiU -és a dir, els seus pares i avis-.\nPer vostè, sr. Reixach, això de la "minoria" ho vol deixar per els catalans... Ho dic pel fet de que quan accedeixes a la pàgina web de El Triangle, la versió que s'obre "per definició" és en castellà... No sé si vostè es partidari de fer del castellà una de les llengües oficials d'una suposada Catalunya independent, però aquest fet de la web és tot premonitori de la situació en què vostè voldria per el català: el de ser [continuar sent] per a una minoria absoluta. Atentament\nJoan Fa 5 anys\nNo t'hi esforcis, cantalozella, en Reixach és un universalista ciutadà del món quan es tracta de la llibertat de Catalunya, però curiosament tot un nacionalista espanyol quan es tracta de preservar l'statu quo (és a dir una Catalunya sotmesa a Espanya), que tant diu denunciar. Ben curiós, aquest senyor.\nAlbert Fa 5 anys\nLa gran diferència entre el 1714 i avui és que ens hem dotat d'un sistema anomenat capitalisme que ens ha permès crear una classe mitjana sòlida i pagar totes les comoditats amb les que vivim. Una persona de classe mitjana avui viu molt millor que un noble del segle XVIII. No perdem la perspectiva històrica.\nassumpció cantalozella Fa 5 anys\nQui és que parla de la manera de viure del 1714? Llibertat vol dir poder tenir les nostres lleis amb la llibertat d'aplicar-les. Amb la consciència, és clar, de saber que estem lligats a Europa i al món. Però, sense passar per Espanya


Mercure Perth Hotel Perth Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWest Mill Street, Centre de Perth, Perth, Regne Unit, PH1 5QP - Veure al mapa\nBarri Centre de Perth Centre de Perth Gannochy Centre de Perth Gannochy Centre de Perth Craigie\nConvenientment situat a Perth, Mercure Perth Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Bijoux Bags Exchange, Jardine Gallery and Workshop, Perth Farmers' Market.\nEl Mercure Perth Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen servei d'habitacions 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, calefacció, escriptori, telèfon, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Mercure Perth Hotel.\nTots els tipus de viatgers (27) Viatger de Negocis (1) Parelles (20) Viatgers en solitari (1) Grups (5)\nTots els tipus de viatgers (1166) Parelles (749) Viatgers en solitari (161) Famílies amb infants petits (42) Famílies amb infants grans (33) Grups (179)\nAtención al cliente, limpieza, comodidad\nLou, Nova Zelanda


El sastre ciclista | BellaterraDiari\nby Santiago Vila-Puig | jul. 4, 2018 | Opinió\nDibuix de Marta Vila-Puig\nEn Tomàs Solé s'havia dedicat sempre al ram de l'agulla: era sastre. Regentava el negoci i la botiga que havia heretat del seu pare que, com ell, es guanyà també la vida tallant i cosint roba. L'establiment, situat en els baixos de la seva casa del carrer major, era sobrí i espaiós. En l'estança entrant, un antic taulell de fusta de noguera, una prestatgeria amb teixits, un parell de cadires i a la paret dues romàntiques pintures. A ma dreta, penjats en un clau de ganxo, diversos patrons fets amb cartró i la taula de treball, prop de la que cosien el Tomàs, la Rosa -la seva muller- i el Felip, el seu únic fill que ajudava també a donar els milers de punts que calien per confeccionar una peça de roba. Al fons i rere una cortina, hi havia el provador en el que s'endevinava l'imprescindible mirall per poder seguir detingudament la prova dels vestits.\nLa sastreria d'en Tomàs tenia una bona clientela; gent del poble i àdhuc forasters que apreciant el seu bon ofici es desplaçaven d'altres indrets per encarregar-li roba. Eren altres temps, avui ja no en queden de professionals com ell. Com tants altres quefers artesans, la sastreria ha perdut terreny davant l'allau de roba confeccionada que es pot trobar a qualsevol magatzem i a un preu relativament mòdic. És així. No tenim més remei que admetre-ho resignadament.\nEn Tomàs era home de vida senzilla. En aquells anys les despeses excessives i el consum exagerat eren per una majoria inabastables. Pocs es podien permetre el luxe d'esmerçar diners baldament: anaven molt escassos. Els gustos i les afeccions eren mínimes i calia supeditar-les a les pròpies possibilitats. A més del goig de practicar-les, s'aprofitaven per treure'n algun rendiment positiu. Això feia el Tomàs que era un ciclista empedreït, li agradava molt pedalejar i utilitzava la bicicleta per fer-hi sortides i excursions però, a més com a eina de treball. Al viure a pocs quilòmetres de Sabadell, ciutat a la que amb freqüència es desplaçava per comprar-hi teixits, en el bon temps hi anava gairebé sempre amb bicicleta, afrontant amb calma els quilòmetres que separaven el poble de la ciutat vallesana.\nEra admirable, perquè malgrat ésser força gran no defallia i mantenia coratjosament l'ànim indispensable per fer-ho. Gairebé un cop al més anava a Sabadell i es presentava al despatx dels fabricants de teixits amb el tradicional vestit de xeviot, mostrant encara en els pantalons les típiques pinces que utilitzaven els ciclistes per no embrutar-los amb la cadena de la bicicleta.\nLa del Tomàs era una bona eina: tenia alguns anys i per tant era més aviat feixuga, lluny dels models mínims i lleugers d'avui. Tan el quadre com la forquilla estaven pintats de negre; el manillar era corbat: dels de “carreres” -com deien abans- i en el centre del mateix hi portava un fanal que alimentava una petita dinamo, fregant -quan calia- el pneumàtic de la roda davantera. Les llantes eren de fusta -de les d'alumini ni se'n parlava- proveïdes de càmeres i gruixudes cobertes, que suportaven bé el pes del sastre ciclista. El canvi de velocitat -que s'accionava pel comandament situat en el quadre- aconseguia passar la cadena d'un pinyó a un altre de la roda motriu, segons aconsellés l'esforç o la marxa desitjada. El seient era de cuir, punxegut, com el que utilitzaven els corredors de l'època. Sobre la roda del darrere -recolzant-se en l'eix i collat al quadre- en Tomàs hi havia col·locat un bon “porta paquets”, que li feia un gran servei per lligar-hi els que s'emportava a casa, fruit de les seves compres.\nL'arribada d'en Tomàs a qualsevol despatx sabadellenc era sempre molt ben rebuda. Feia molts anys que anava a comprar roba i era conegut en tot l'àmbit tèxtil de la ciutat: el tracte no es limitava a una rutinària compravenda. Quan feia acte de presència, els dependents i el mateix amo -si s'esqueia- l'atenien personalment, fent-la petar una estona amb el sastre que sempre en tenia una per dir. Li plaia opinar sobre la qualitat dels diferents tipus de roba -era un gran entès- aportant la seva innata opinió que era tot hora ben escoltada.\n-Aquest xeviot escalfa més que el dimoni, deia emprant la seva particular parla i amb la seva\nveu inconfusible. I és que a més d'ésser un expert en teixits, era home de temperament obert i amb un bon sentit de l'humor. Humor que no desaprofitava practicar quan se li presentava la ocasió.\nLes bromes, als pobles, solien estar a l'ordre del dia, tot i que anys enrere eren més freqüents i amb una manifesta intenció. En Tomàs n'era també un bon practicant. Veieu sinó:\nUn dels seus clients, veí del poble, a qui coneixia de molts anys, s'havia tornat darrerament força presumptuós pel fet d'haver heretat una bona fortuna. Gallardejava sovint de les peles que tenia, que com sol passar, havien donat un caire diferent a la seva vida. Això ho veia tothom, àdhuc en Tomàs, que un bon dia decidí amb el seu fill Felip, donar-li un escarment.\nLa ocasió és va presentar quan el nou ric va entrar una tarda a la botiga per encarregar un vestit. En Tomàs el va atendre complagut, mostrant-li sobre el taulell alguns dels “cortes” de la prestatgeria, entre els que, atenent recomanacions i propostes va seleccionar el que li semblà més adient per cobrir la seva corpulent anatomia.\nArribat el moment de prendre mides, el client, en Tomàs i el seu fill, entraren al provador, corregueren la cortina… i fou llavors quan en Tomàs posà en pràctica el seu pla, recomanant al client:\n-Per prendre mides amb absoluta garantia caldrà que et posis sobre aquest paper, amb els braços i les cames obertes; es un mètode que fa “furor” a Anglaterra i que jo ja practico.\nEn Felip, el fill del sastre, va quedar perplex; no podia creure el que veia. El client, aquella baluerna d'home, iniciava la genuflexió per jeure damunt el paper d'embalar, tal com se li demanava. En Tomàs prengué el guix i començà a resseguir la silueta del client, que aguantava estoicament fins que el sastre arribà als dits de la ma i comença també a dibuixar-los un per un. En aquell instant s'adonà que era víctima d'una broma pesada i s'aixecà donant un gran salt.\nTot i admetre que havia tardat força a reaccionar, el client, en Tomàs i el seu fill rigueren a gust una bona estona. El nou ric deuria treure profit de la facècia que serví almenys per amortir una mica els fums que gastava.


Al llarg de la seva vida acadèmica, l'estudiant ha de superar diverses proves d'avaluació en les quals es valoren els seus coneixements o la seva capacitat per a resoldre unes tasques concretes. A més, aquestes proves determinen la qualificació del seu aprenentatge. Per poder superar-les amb èxit, l'estudiant necessita al menys dos tipus d'habilitats:\na) unes tècniques d'estudi adequades\nb) un bon coneixement del tipus d'examen que haurà de realitzar com a «model de text»\na) Tècniques d'estudi.\nEls exàmens poden generar reaccions d'estrés o ansietat que poden interferir en la capacitat per a afrontar correctament la prova, encara que l'estudiant s'hagi preparat i tingui els coneixements o habilitats necessàries. Però, a més de controlar l'ansietat, per tal d'afrontar adequadament un examen és imprescindible planificar correctament l'estudi, sobre tot si cal començar a estudiar amb molta antelació, i seguir algunes pautes que contribuiran a fer l'examen en plenes condicions físiques i mentals. Per tal d'analitzar i millorar les teves estratègies en aquest terreny, consulta:\nExtracte del llibre: SALAS PARRILLA, Miguel (1996) Cómo preparar los exámenes con eficacia. Madrid: Alianza. Col. El libro de bolsillo, 1783.\nLa Universitat Miguel Hernández (Eltx) proporciona un seguit de recomanacions per preparar les proves de selectivitat, que es poden aplicar perfectament a qualsevol altre examen.\nb) Tipus d'examen. Els models d'examen més freqüents són:\nEls tests o proves de tipus objectiu\nLes proves de desenvolupament (o tipus tema)\nEls exàmens de problemes\nPer al professor, l'examen:\nPermet avaluar l'aprenentatge i valorar les habilitats assolides.\nProporciona informació valuosa sobre l'eficàcia dels procediments emprats i la conveniència de modificar els plantejaments docents, si això fos necessari.\nPer a l'alumne:\nPot ser una motivació per a l'estudi.\nContribueix a l'aprenentatge, atès que exigeix organització, capacitat de síntesi i aplicació dels coneixements adquirits.\nAjuda a avaluar el mètode d'estudi personal.\nPermet de reconèixer els temes o matèries on l'aprenentatge ha estat efectiu i aquelles on resulta deficient.\nCada tipus de prova té unes característiques pròpies que cal conèixer per tal de realitzar-la correctament. En qualsevol cas, tingues en compte aquests suggeriments generals per a tots els tipus d'exàmens:\nAssegura't d'entendre perfectament les instruccions de l'examen abans de començar a resoldre un problema o respondre una pregunta.\nFes una primera lectura general de totes les preguntes.\nComença contestant les que sàpigues sense allargar-te massa, amb la informació que es demana. Reserva una mica d'espai per ampliar-les més tard, si queda temps. Després passa a les preguntes que dominis menys.\nLlegeix i analitza cada pregunta lentament i acuradament abans d'escriure res. Rellegeix-la per estar segur/a de no haver-te descuidat cap detall important.\nNo et preocupis si hi ha persones que acaben abans que tu. Cadascú té el seu ritme de treball.\nSi et queda temps, revisa les preguntes per evitar possibles errors.\nAtenció a aspectes bàsics, com ara la presentació, la cal·ligrafia, la redacció i l'ortografia.


Conrear, de Danseu Festival i CreaMoviment | Danseu Festival\nConrear, Danseu Festival i CreaMoviment\nDes del 2016, dediquem bona part dels nostres recursos a una iniciativa social amb col·lectius específics o amb el públic de Danseu Festival. En aquest sentit, convidem artistes locals i internacionals a desenvolupar projectes participatius i/o comunitaris que vinculin el cos, la dansa i el moviment amb altres conceptes i aspectes de la vida quotidiana.\nPer a Danseu Festival 2020, hem convidat els artistes Cristina Martí i Toni Viñals, de la companyia CreaMoviment, a dirigir un nou espectacle comunitari, Conrear.\nUna coproducció de Danseu Festival i l’Ajuntament de Santa Coloma de Queralt\nAmb la col·laboració de: APdC – Carretera i Dansa\nConrear és un taller-creació d’espectacle comunitari adreçat a joves d’entre 12 i 16 anys de la Conca de Barberà. Acompanyats de 2 professionals de la dansa i el teatre, volem oferir als participants un espai on puguin expressar el seu jo més íntim, on aprendre un llenguatge nou per expressar les seves inquietuds i, alhora, compartir un procés de creació conjunta, de trobada des d’una mirada igualitària, on els rols preestablerts poden transformar-se. D’aquesta manera, els joves treballaran en la creació de l’espectacle Conrear, que després portaran a escena.\nAmb la dansa i el teatre, ajudarem als joves a ser conscients del seu propi comportament, a escoltar-se a ells mateixos i als altres i fer-ho a partir del joc i del cos, d’una manera lúdica, amb tacte i contacte.\nLa proposta gira entorn de la dansa contemporània, el teatre de moviment i la creació col·lectiva. A partir de jocs d’improvisació i tècniques de creació, els participants elaboren el seu propi material coreogràfic.\nPel que fa a la temàtica, ens centrarem en la identitat, la comunitat, el paisatge i el diàleg entre arrels, present i futur. El punt de partida serà el llibre La destral del vespre, de Jordi Mas, poeta i traductor fill de Santa Coloma de Queralt (la Conca de Barberà).


Un ciutadà qualsevol: El Ford "Festa"\nEls habitants de la Península Ibèrica tenim la mania de traduir els noms propis i de canviar el nom als topònims d’altres països, com per exemple Londres, perquè no li diguem London com diuen els parlants de la majoria de llengües?\nHi han molts altres casos, molts d'ells en castellà, com la ciutat d'Aachen en alemanya, en castellà li diuen Aquisgrán, a Oriola li diuen Orihuela, però també n’hi ha molts altres exemples en valencià, canviem el nom a ciutats i pobles d'altres països, com Terol o Conca, per exemple per tal d’adaptar-los a la nostra manera de parlar. No sé si serà per raons històriques, m'imagine que ho farem perque d'eixa manera ens resulten més fàcils de pronunciar.\n(Dient tot açò no vull dir que estiga a favor ni en contra d’esta costum, em limite a constatar un fet)\nQuan comencí a treballar a la factoria de Ford d'Almussafes, una de les coses que em va cridar l’atenció va ser com els treballadors “valencianitzaven” molts noms propis o paraules que en principi no tenen traducció com, per exemple, el nom dels models de cotxes, al Fiesta, els treballadors li diuen “Festa”.\nAl principi, cada vegada que sentia a algú parlant d’este model en valencià no podia evitar somriure.\nPerò si ho pensem bé, quin mot pot haver més valencià que “festa”?\nEn el seu més ampli significat, tant si parlem d’anar-se’n de festa, com si parlem de festes populars com les festes de moros i cristians o les falles, es tracta d'un dels trets que més caracteritza la personalitat del poble valencià.\nPer un altre costat, no em d’oblidar que este model va nàixer a la factoria valenciana l’any 1976, fa 35 anys (quasi res) i des d’aleshores no ha deixat de fabricar-se a Almussafes, adaptant-se, com es lògic als nous temps.\nPense que els directius de la Ford van triar molt bé el nom del model més valencià de la marca, tan sols els va sobrar una lletra per a que fora valencià autèntic.\nEm pregunte si els treballadors de la factoria de SEAT a Martorell també anomenen Eivissa al seu model.\nPublicat per David a 21:20\nEtiquetes de comentaris: costums, cotxes, festa, Festes populars, indústria, llengua, valencià, vida diària


Diari del capellà: La setmana dels barbuts\ndissabte, 14 / gener / 2017\nPal barri vell, no hi ha el tragí dels altres anys en ocasió de la fira de Sant Antoni. Aquest any la fira s’instal·la al carrer Indústria, a la zona comercial del poble. El barri vell no es prou valorat.\nA les 10 venen els escoltes. Organitzen visites “guiades” al campanar. En Joan ve a ornamentar el baiard per posar-hi la imatge de sant Antoni i portar-la a l’exterior, al moment de la benedicció.\nA les 11, amb la imatge de sant Antoni, sortim a l’exterior de l’església per beneir els cavalls i els altres animalons. La Maria rondina dient que sempre s’havia fet a la plaça de la Vila. El cert és que el primer any de ser a Anglès, a la celebració del 2012, vaig beneir els animals a la plaça de la Rutlla.\nA les 12 hi ha la missa solemne, amb la coral dels Cors Alegres. Hi participa poca gent, una cinquantena de persones.\nA la tarda celebro les misses anticipades a Bonmatí i a Anglès. Estic enfredolit i no em trec la fred del damunt.\nCelebro les misses del matí. A les 9 també hi ha les exèquies de l’Antònia Bartrina (94a).\nVaig a dinar a Ca l’Elisa. Hi ha molta gent i molts grups familiars. Avui encara hi ha hagut diversos actes de la festa de sant Antoni: motos, fira de brocanters...\nA la tarda venen els ucraïnesos que, amb Mn. Volodimir, celebren el Baptisme del Senyor. Els ruixa a tots i tots s’enduen a casa ampolles d’aigua beneïda que ornamenten amb llaços i amb flors.\nS’anuncia un canvi de temps i fred intens.\ndilluns, 16 / gener / 2017\nA les 10 del matí oficio les exèquies d’en Francisco Pont (92a) de Cal Hilari, la casa del davant mateix de l’església d’Anglès. El seu germà, en Manel, va ser missionista de Banyoles i director de Radio Figueres. En Manel era un bon poeta, encara que ha estat força oblidat.\nAl captard,a Girona (Institut de Ciències Religioses) tinc la darrera classe de Fenomenologia de la Religió. Algú em lliura el treball d fi de curs. Els altres es veu que me l’enviaran per correu electrònic. Agraeixo als alumnes el seu interès i la paciència que han tingut amb mi.\nQuan acabo de la classe, passo un moment a la biblioteca. Miro algunes consuetes dels segles XVII i XVIII que es conserven a l’arxiu. M’interessa trobar-hi alguna referència als novenaris d’ànimes. .\nA les 9, com cada dia, celebro la missa. A dos quarts de 10 del matí oficio les exèquies de la Júlia Torres (86a), que era cunyada de la Paquita, la que havia fet de sagristana de l’església de Bonmatí. I a les 12 del migdia, a Bonmatí, oficio les exèquies d’en Josep M. Massa (91a). Havia estat fuster i era conegut al poble. Renoi, no parem!\nDes de Blanes, m’arriben salutacions d’en Josep Marigó i de la Dora. Feia temps que no en sabia res directament, fora del que m’arribava de les notícies. I em recordo del grup de matrimonis que acompanyava quan jo era a Calella. Molts d’ells havien estat monitors de l’esplai de Poble nou i havien fet colònies a Castanyet, especialment en temps de Mn. Lluís Solà. I quins bons records guardo de l’equip!\nAmb en Miquel Àngel parlem del nou gegant d’Anglès, en Pere Motero. Es veu que ha tingut molt èxit, especialment entre els motoristes. Sembla que els dos altres gegants –en Miquel i la Remei- pesaven molt i que +\nAl vespre estem a 4º negatius.\ndimecres, 18 / gener / 2017\nEns llevem amb uns 5º negatius (a fora). Això vol dir que fa fred.\nAvui, al teatre Maldà, s’estrena l’obra “Déu és Bellesa” que es representarà fins el 12 de febrer. És una obra composta de deu escenes que recreen deu quadres pictòrics fets pel seu protagonista, el pintor finlandès Vilho Lampi. A cada quadre el pintor explora amb honestedat els límits humans i troba un motor ètic en la recerca de bellesa.\nLa lluita del jove artista és una anada i vinguda d’entusiasmes i desil·lusions. Lampi busca respostes, però a tota arreu sent la mateixa falta de pertinença. A més de ser un sòlid retrat de l’artista, aquesta obra és una narració sobre l’experiència de la bellesa, la recerca de la divinitat i la dificultat de ser un home. Ens mostra un ésser que té la mirada posada en l’eternitat. Crec que ha de ser interessant.\nDino a Banyoles. Fresqueja. De retorn, quan arribo a la doma, els voluntaris i col·laboradors del reforç escolar han decidit que avui no es fa el servei ja que no arriba electricitat a la doma (i al barri vell) .\nM’haig d’espavilar amb espelmes i ciris (encara sort que en tinc!) i ho aprofito per pregar una estona . Recordo que el 2010, després de la nevada del 8 de març, jo era a Palafrugell, i a la vila estiguérem sense llum un parell de dies sencers. No crec que arribem a tant.\nPels missatges que he anat enviat i rebent per WhatsApp, hi ha una avaria al transformador que fa arribar l’electricitat al barri antic. Cap a les nou apago els ciris i les espelmes i em fico al llit. I a les 9’10 arriba el corrent elèctric. Però ja estic endormiscat. Bona nit, i tapa’t!\nA les 10 del matí, a Anglès, oficio les exèquies d’en Modest Noguer (93a). La seva esposa (la Dolors Salló) havia mort el passat octubre. Se'm comenta que tant l’un com l’altra havien estat bons col·laboradors de la parròquia.\nA la tarda vaig cap a Barcelona. Com que hi vaig amb temps, hi vaig passant per la carretera que va des de Riudarenes fins a Hostalric. L’he fet moltes vegades i no em fa gaire gràcia, sobretot si hi trobes algun camió, com passa freqüentment. Arribo a Barcelona aviat i ho aprofito per anar a rondar per alguna llibreria de vell. Hi trobo un llibre sobre l’Emília Xargay. També hi trobo un catàleg d’una exposició de l’avantguarda de l’escultura catalana que es va fer el 1989.\nA la facultat Antoni Gaudí hi tinc la darrera classe del curs. Em trobo amb en Joan Planellas, el degà de la facultat de teologia. També hi saludo en Joan Rigol, el que havia estat president del Parlament de Catalunya.\nLa Sònia presenta el seu treball sobre l’església parroquial de Sant Joan Bosco, la que hi ha a la cantonada Diagonal / Navas de Tolosa i que tinc vista de cada vegada que entro o surto de Barcelona per la Diagonal.\nSurto de Barcelona quan ja són 2/4 de 10. Em telefona en Josep M. Espelta. Em pregunta per l’enrenou de Castelló d’Empúries.\nPel camí va espurnejant sense que arribi a ploure. Surto per Hostalric i faig els 12 km de la carretera fins a Riudarenes. Arribo a la doma quan estan tocant les 11. No m’entretinc gaire per entaforar-me al llit.\nAl matí, com que ja he acabat les classes dels dos cursos que he donat, ordeno un xic els llibres i els papers del meu escriptori, a la torre. Plovisqueja i fa a s’estigui més bé a dintre.\nAmb en Jesús i en Jordi dinem a Can Quer del Pasteral. Avui en Ramon no ens pot acompanyar. Entre altres coses parlem dels temes tractats a la passada reunió del Consell Presbiteral. També parlem de les celebracions de sant Sebastià. Al nostre arxiprestat té capelles dedicades a Sant Feliu de Pallerols i a Bescanó i a tots dos llocs hi ha celebració aquesta tarda.\nCuriosament a les parròquies que em cuido (encara que me n’hauria de cuidar més) sant Sebastià no hi és venerat amb cap capella ni cap imatge. En canvi, si que feia la festa d’hivern a Colomers i també es venera a Palafrugell, especialment al santuari de Sant Sebastià de la Guarda (si bé la festa més concorreguda s’hi celebra el dilluns de Pasqua).\nA la tarda descanso un xic i marxo aviat cap a Girona. Aparco el cotxe sota la residència Sivilla, a l’aparcament que hi ha damunt la zona on hi havia les grades del camp de Vista Alegre.\nVaig caminant fins l’església dels Dolors. Va plovisquejant, com ha fet tot el dia. Fa fred i la humitat és alta. I a l’església dels Dolors sembla que encara és més freda i la humitat se’m cala fins els ossos i les puntes dels dits em queden balbs.\nQuan retorno al cotxe, estic una estona al seu interior amb el motor engegat i sense arrencar, amb la calefacció engegada per refer-me un xic. I cap a Anglès. Hi arribo quan toquen les 10 al campanar.\nA Girona, al aparcar el cotxe, hi he deixat les claus del garatge i de la casa, però m’han quedat enganxades sota el seient i no puc treure-les de cap de les maneres. Curiosament passen varis cotxes, però cap s’atura per preguntar si necessito res. Després de més de mitja hora d’intentar-ho, amb una altra clau (de les grosses) puc fer moure el manyoc de claus i, finalment, les puc treure i obrir el garatge i entrar a la casa. Deo gratias.\nPublicat per el mossèn a 11:44


Nou dies de sessió contínua a la Cerdanya -La Revista de La Cerdanya\nagosto 5, 2019 Juan Política 0\nEl documental projectat ahir al matí en un búnquer de MartinetCFC\nEl festival, organitzat per la Cerdanya Film Comission i el Grup de Recerca de Cerdanya, ha començat a omplir els patis de butaques d’una programació que ha previst 57 projeccions amb unes 200 produccions de llargs, curts i documentals, així com la celebració d’un concurs oficial al qual concorren 180 pel·lícules. El Museu Cerdà i, ahir al matí, també el Parc dels Búnquers de Martinet han estrenat un ambient cinèfil que ja s’ha consolidat com un dels referents en l’inici de l’agost a la Cerdanya i per als aficionats del setè art d’arreu del país.\nEl festival va aixecar el teló dissabte amb els curts Casitas, de Javier Marco; Eladio y la puerta interdimensional, de Miguel Provencia i Maria Giraldez; Norte, de Javier Garcia; i Porque hay cosas que nunca se olvidan, de Lucas Figueroa. Van ser els quatre primers curts d’un cartell que va continuar ahir i que fins al diumenge dia 11 farà de la Cerdanya una vall multisales amb una desena de seccions. Els espectadors poden accedir lliurement a les sales amb entrada gratuïta i, si ho prefereixen, en poden fer una reserva a través de la pàgina web.\nLes xifres del festival el situen a l’elit dels certàmens nacionals pel nombre de projeccions i les produccions que promou. Aquest engranatge es mou gràcies a un pressupost aportat pels patrocinadors i, així doncs, sense recórrer a les ajudes de les administracions públiques, el suport de les quals es basa en la cessió dels espais. El certamen té el suport del Catalunya Film Festivals i de Costa Brava Girona Festivals. El programa es basa en quatre grans eixos: «Els millors curtmetratges de l’any i films inèdits», amb cintes premiades a la Berlinale o a Edimburg; «Llargmetratges de ficció», amb premis a Sitges o a Màlaga; «Documentals de valor afegit»; i «Curtmetratges de realitat augmentada». Els nou dies de sessió contínua serveixen per acostar a la vall els professionals del sector. Tant és així que només dels dies del festival neixen cada any unes quatre produccions en forma de nous rodatges.


Teixits connectius Teixits connectius\n4. Teixits connectius.\n4.1. Teixit conjuntiu\n4.2. Teixit adipós\n4.3. Teixit cartilaginós.\n4.4. Teixit ossi\n4- Teixits connectius\nSón els més abundants del cos. Estan formats per cèl·lules poc especialitzades i amb una abundant matèria intercel·lular ( H2O, sals, proteïnes, polisacàrids i fibres proteiques). La majoria d'ells estan molt vascularitzats. Desenvolupen funcions diverses: estableixen el contacte entre els diferents teixits que formen un òrgan o omplen els buits existents entre els òrgans; també desenvolupen funcions de protecció i de sosteniment. Tots ells són d'origen mesodèrmic. En distingim quatre varietats: conjuntiu , adipós , cartilaginós i ossi.\n4.1 Teixit conjuntiu\nAquest teixit s'estén per tot l'organisme i té com a missió unir els teixits , omplir els buits entre els òrgans , formar la derma , etc. No constitueix cap òrgan ni té forma definida.\nFes clic per ampliar i per veure una foto (derma)\nCèl·lules. Es diposen molt separades entre si.\n* Fibroblasts i fibròcits: Cèl·lules fonamentals del teixit. Són fixes i de forma allargada o estrellada. Són les encarregades de formar les fibres que són presents en la matèria intercel·lular.\n* Histiòcis o macròfags . Cèl·lules mòbils amb capacitat de fagocitar les substàncies alienes al nostre organisme. Són grans i posseixen pseudòpodes (per al moviment i la captura de substàncies).\n* Mastòcits o cèl·lules cebades. Cèl·lules arrodonides que contenen grànuls amb diferents substàncies entre les quals cal destacar l'heparina (anticoagulant) o la histamina (responsable de fenòmens al·lèrgics)\n* Melanòcits Cèl·lules que elaboren un pigment fosc , la melanina , la síntesi del qual està estimulat pels raigs ultraviolats del sol i són responsables de la coloració de la pel , el pél, l'iris, etc.\nEstà formada per una substància fonamental formada per aigua , proteïnes , derivats dels glúcids ( àcid hialurònic) i altres molècules; immerses en aquesta podem trobar una sèrie de fibres proteiques segregades pels fibroblasts. En tenim tres tipus:\n* Fibres col·lagenes. Incolores. Formades per una proteïna: el col·lagen. Són gruixudes , agrupades en feixos , flexibles i resistents a la tracció. Donen consistència als teixits. Per ebullició es transformen en gelatina.\n* Fibres reticulars: molt més primes que les de col·làgen. Són de naturalesa química molt semblant al col·lagen.També donen consistència al teixit\n* Fibres elàstiques. Constituïdes per altra proteïna , l'elastina , de color groc. Són molt fines i no formen feixos encara que s'entrecreuen amb les fibres col·lagenes. Com que són elàstiques la seua funció és la de permetre el teixit tornar a la seua posició original. Resisteixen l'ebullició.\nEl teixit conjuntiu no té una estructura uniforme , sinó que en podem trobar diferents tipus segons la consistència de la matèria intercel·lular i l'abundància i distribució de les fibres presents: teixit conjuntiu lax (és el que hem descrit) , dens (als tendons , amb major proporció de fibres ) , reticular , etc.\n4.2 Teixit adipós\nEs pot considerar com una varietat de teixit conjuntiu. Està format fonamentalment per cèl·lules anomenades adipòcits, el interior dels quals es troba ocupat per una gota de greix (triacilglicèrids) que ocupa la part central i relega el nucli cap a la perifèria. Es tracta d'una cèl·lula conjuntiva especialitzada en l'acumulació de reserves\nAquest teixit constitueix un 20% en els homes i un 25% en les dones. Es disposa a la hipodermis on forma el panicle adipós , que en persones obeses pot assolir uns quants centímetres ( "michelines "). La seua distribució pel cos és un caràcter sexual secundari. A més d'aquesta funció de reserva , també actua com a un aïllament tèrmic i de protecció mecànica d'alguns òrgans que envolta , com el fetge , pulmons , etc, o en zones concretes com a la planta dels peus o la coberta dels ronyons.\n4.3 Teixit cartilaginós\nEl teixit cartilaginós és un teixit connectiu amb funció esquelètica: és present al pavelló de l'orella , envà nasal , articulacions , discs intervertebrals , epiglotis , bronquis i tràquea. En l'embrió forma la matriu de la majoria dels ossos , que posteriorment serà substituïda per teixit ossi.\nEsquema llibre SM del teixit cartilaginós\nEs tracta , a l'igual que l'epiteli , d'un teixit no vascularitzat. Les substàncies nutritives passen per difusió a través d'un teixit conjuntiu - pericondri - localitzat en l'exterior del cartílag.\nEs caracteritza per una matèria intercel·lular sòlida - matriu - formada per fibres de col·lagen i elastina fet que li atorga rigidesa. Les seues cèl·lules anomenades condrioblasts (condriòcits) es troben allotjades en uns buits existents en la matèria intercel·lular (càpsules) Entre la càpsula i la cèl·lula hi ha un espai anomenat llacuna. Cada càpsula pot contindre 1-2(4) condriòcits.\nSegons la naturalesa de la matriu en podem distingir tres grups:\n- Cartílag hialí: És el tipus més freqüent. Els condriòcits es troben disseminats per la matriu amorfa que es recorreguda per fibres de col·lagen. Ex: Envà nasal , anells de la tràquea , etc.\n- Cartílag elàstic. Més ric en fibres ramificades d'elastina. Ex: Pavelló de l'orella , trompes d'Eustaqui , epiglotis.\n- Cartílag fibrós. Forma de transició amb el teixit conjuntiu dens. Està format per capes de cartílag hialí intercalades amb altres de fibres de col·lagen. Ex: discos intervertebrals, tendons.\n4.4 Teixit ossi\nEs tracta d'un teixit connectiu on la substància intercel·lular és sòlida i es troba calcificada, cosa que li dóna una gran resistència ( encara que també posseix una relativa elasticitat). Es troba localitzat als ossos.\nLes principals funcions d'aquest teixit són:\n- Protectora (encèfal i mèdul·la espinal)\n- Esquelètica (sosteniment i moviment del cos)\n- Hematopoètica (formadora de la sang)\n- Reserva activa de ions Ca++\nEsquema llibre SM del teixit ossi\nEs tracta d'un teixit que , malgrat la seua aparença estàtica , està en contínua renovació , reabsorbint-se i remodelant-se contínuament per afrontar les demandes d'ions en altres parts del cos i les seues necessitats mecàniques .\nComposició del teixit ossi\n* La matèria intercel·lular està impregnada de sals càlciques (fosfats , fluorurs , carbonats etc) . Es tracta d'una substància sòlida que rep el nom de matriu òssia. Hi podem distingir dos components:\n- Matriu orgànica. Constituïda per fibres fonamentalment col·làgenes\n- Matriu mineral. Sals càlciques.\nLa matriu mineral proporciona duresa a l'os mentre que l'orgànica elasticitat. Amb l'edat va variant la proporció d'aquestes (augmenta la mineral) amb la qual cosa els ossos es fan progressivament més trencadissos.\n* Les cèl·lules òssies són els osteòcits que es troben allotjats en la matriu (llacunes òssies) i units entre elles pels conductes calcòfors. En la seua ètapa juvenil (osteoblasts) segreguen la part orgànica de la matriu. Posteriorment es fusionen entre si , tot formant cèl·lules multinucleades i s'ocupen de la reabsorció i el remodelatge constant de l'os (osteoclast) En realitat es tracta de la mateixa cèl·lula.\nEl teixit ossi es presenta amb dos tipus d'estructura:\nTeixit ossi esponjós\nEs presenta en ossos curts , plans i en l'epífisi (cap) dels ossos llargs. La matriu hi forma una trama esponjosa de làmines entrecreuades , els buits de la qual són plens de mèdul·la roja amb una important missió hamatopoètica (ací es formen els glòbuls vermells de la sang)\nTeixit ossi compacte.\nEs troba en la diàfisi (canya) dels ossos llargs.La matèria intercel·lular es presenta en forma de columnes formades per làmines concèntriques al voltant d'uns canals interns (canals de Havers ), recorreguts pels vasos sanguinis i els nervis. Els diferents conductes de Havers es comuniquen entre si per una altra trama de canals perpendiculars als anteriors i anomenats conductes de Volkmann.\nLa superfície externa de tots els ossos està recoberta per una capa de teixit connectiu , el periosti , rica en vasos sanguinis i nervis , mentre que a l'interior n'hi ha una altra , el endosti.\nPàgina feta per\nTORNAR A LA PÀGINA PRINCIPAL DE BIOLOGIA HUMANA


Els camps de treball són una bona oportunitat per conèixer projectes i oficis desconeguts. Fotografia de ewan traveler.Llicència d'ús CC BY 2.0\nHi han camps de treball de moltes disciplines diferents. Imatge de NOAA Great Lakes Environmental Research Laboratory. Llicència d'ús CC BY-SA 2.0\nL’entitat que organitza camps de treball internacionals ha fet una crida a participar d’algunes vacants de voluntariat. Aquests camps es troben en diferents països i a Catalunya.\nServei Civil Internacional de Catalunya va publicar, el dimecres 29 de juliol, un comunicat a la seva pàgina web, on explica que encara disposen d’algunes places lliures per participar en camps de treball a Catalunya i a diferents països.\nLa pandèmia de la Covid-19 va obligar al Servei Civil Internacional de Catalunya a suspendre les inscripcions als camps de treball. El passat 8 de maig, quan la situació s’estava tranquilitzant una mica, es va decidir obrir de nou les inscripcions, sobretot en camps de treball de projectes locals i adaptant les noves mesures sanitàries.\nTots els camps disponibles que ofereixen places de voluntariat els podeu trobar a través del cercador de la seva pàgina web. Alguns dels camps disponibles on encara hi han places lliures són els següents:\n'Black Gold Culture'. Del 9 al 20 d’agost. Mitjançant aquest camp de treball que es desenvolupa a Portugal, podreu conéixer el cultiu del saüc i tota la cultura que hi ha al voltant d’aquesta planta. Podeu inscriure’s a partir d’aquest enllaç.\n'Terracota patrimony'. Del 24 d’agost al 4 de setembre. En aquest camp que se celebrarà a Portugal, podreu conèixer les principals tècnicques de producció de peces de ceràmica amb fang. Podeu inscriure’s a partir d’aquest enllaç.\nPastura a la muntanya i parets de pedra seca. Del 30 d’agost al 12 de setembre. Aquest camp de treball que se celebrarà a Portugal us explicarà com crear parets de pedra seca i com es pasturen els ramats. Podeu inscriure’s a partir d’aquest enllaç.\nEixarcolant – un altre model de menjar és possible. Del 19 al 30 d’octubre. El Col·lectiu Eixarcolant és un col·lectiu que vol transformar el model alimentari, reintroduint les plantes oblidades. Podeu inscriure’s en aquest camp de treball a partir d’aquest enllaç.\nEn el cas que vulgueu inscriure’s en algún d’aquests camps de treball, és recomenable llegir-se totes les condicions i els passos per fer les inscripcions correctament.\ncooperació al desenvolupament, voluntariat internacional, camps de treball, crida de voluntariat\nEstic interessada en el camp de pastura de muntanya i parets ...\nSubmitted by ROSA LEMOS BAIGES (no verificat) on Dm, 30/03/2021 - 14:14\nL'enllac d'aquest camp no és correcte, la informació descriu que és a Suissa i el link a Portugal, quin és el correcte?\nHola Rosa. L'enllaç és\nSubmitted by Colectic on Dm, 30/03/2021 - 17:50\nHola Rosa. L'enllaç és correcte: https://workcamps.sci.ngo/icamps/ES-CAT/ca/camp-details/camp-14000.html El que no estava bé era el lloc. És Portugal i no Suïssa. Ja ho hem modificat. Gràcies


Entorn i activitats hotel a Mallorca – Hotel 4* Mallorca - Hotel Garbi Cala Millor\nQue fer a Cala Millor?\nLa platja de Cala Millor és un arenal extens de sorra fina. La resta de la costa està plena de roques, coves i cavernes. La badia de Cala Millor també està a recer del vent. És una platja d'aigües netes i sorra daurades, motiu pel qual ha estat guardonada amb la bandera blava.\nÉs un lloc on trobareu un munt de coses per fer i coses per veure, tot a prop de Cala Millor. Parcs naturals, platges, castells, golf, parcs aquàtics, reserves naturals, safaris, vaixells amb terra de vidre,des d'on veure el fons marí... són activitats per a totes les edats gaudir en bona companyia.\nL'entorn de Cala Millor, ofereix al visitant la possibilitat d'excursions curtes: la Costa de los Pinos, el petit port de Cala Bona, Son Servera i Sant Llorenç amb els seus mercats setmanals, Son Carrió, només a uns quants kms. De la zona, destaca S'Illot amb el seu gran poblat gran talaiòtic i Punta Amer, un extens desert recentment declarat àrea natural d'interès especial, amb la seva torre de vigilància del segle XVII que domina la llarga i bella badia de Cala Millor.\nMallorca és un paradís per als amants de l'esport a l'aire lliure, per als amants dels esports d'aigua i per als amants del golf en particular... Aquí es pot practicar tot tipus d'esports, des de submarinisme, snorkel, vela, esquí aquàtic, pesca o natació. A la platja de Cala Millor, hi ha un centre d'esports aquàtics on es pot practicar esquí nàutic, wakeboard... i també divertir-se navegant en un plàtan.\nL'oferta d'oci nocturn, tan àmplia com variada i a poca distància, es concentra en bars, clubs i discoteques.\nCala Millor té una gran oferta de petit comerç que el fa molt pintoresc i particular de la zona turística de l'illa, amb la seva diversitat de productes i preus, des dels típics records fins a marques clàssiques a tot el món. Paga la pena passejar per les zones de vianants de Cala Millor i Cala Bona. No us oblideu de visitar els mercats locals cada divendres a prop de Son Servera.\nLa cuina tradicional de les Illes Balears és rica i variada, amb especial devoció per als peixos. A Cala Millor hi trobareu tot tipus de restaurants, espanyols, anglesos, internacionals, italians, francesos. Una varietat amb un ampli ventall de sabors per a tots els gustos.\nPalma de Mallorca està situat a la gran badia del mateix nom. La catedral gòtica sobre el mar acull el visitant que arriba a la ciutat. El nucli històric està situat entre les avingudes principals de la ciutat i marca el lloc on eren les muralles de la ciutat i el port. El nucli antic és un laberint de carrers empedrats plens de monuments i palaus barrocs i modernistes. El visitant se sorprendrà per aquest poble mediterrani, ple d'història i llocs amb encant.\nValldemossa és un poble pintoresc situat entre valls rocoses de la Serra de Tramuntana. El poble manté la tradició de la zona de cases senyorials i carrers empedrats, botigues i miradors. Però la seva fama prové no solament la bellesa de la muntanya majestuosa, sinó també el seu principal atractiu: La Cartoixa de Valldemossa. Molts van ser hostes del monestir, però el més famosos van ser, sens dubte, el compositor Frédéric Chopin i la seva amant, l'escriptora George Sand.\nLa vall de Sóller, al cor de la Serra de Tramuntana, és un lloc idíl·lic pels amants de la muntanya i la natura. Està envoltada pels cims més alts de la Serra i ple camps de fruiters, tarongers i llimoners principalment. L'àmplia xarxa de camins a la zona transcorren per pobles pintorescos i tranquils llogarets que s'allunyen de la Mediterrània. El poble de Sóller es veu radiant amb els carrers de vianants, comerços tradicionals, restaurants minimalistes i edificis modernistes. Un tramvia històric discorre per la vall fins al port de Sóller amb el seu esplèndid port i magnífics xalets.\nSituades a la costa oriental de Mallorca, aquestes coves són un dels principals atractius turístics i són, sens dubte, una de les més destacades de l'illa, ja que tenen un desenvolupament horitzontal de 1.200 m de longitud i profunditat màxima de 25 m. per sota de la superfície. Les coves samaguen dins un gran llac subterrani, el Llac Martel, considerat un dels majors llacs subterranis del món. La visita inclou un concert de música clàssica i un passeig en vaixell a través del llac.


Venda de llavors automatiques de NL Auto de Green House Seeds\nNL Auto del banc de llavors Green House Seeds és una varietat de marihuana autoflorecent híbrida de la marihuana NL x Green-o-Matic obtenint com a resultat una planta de cànnabis automàtica de gran producció juntament amb un potent efecte de caràcter indica.\nDurant el creixement de NL Auto podrem observar com crea unes llargues ramificacions inferiors amb una estructura vegetal resistent de tiges gruixudes. Pot arribar a créixer fins als 1.20 m cultivada en ple sòl. Les seves fulles són de color verd fosc, amples i petites record de la línia genètica indica que la composa.\nEn el període de floració podrem observar com en només 9 setmanes crearà uns llargues branques plenes de cabdells compactes plens per una espessa capa de resina que conté grans tricomes amb uns nivells de THC mitjans. La seva olor i sabor és encensat amb un clar regust a haixix.\nGreen House Seeds comenta que és factible cultivar NL Auto sota períodes de llum de 18 o 12h obtenint en ambdós casos uns resultats en interior de fins a 800 gr/m2 utilitzant llums de 1000w HPS en només 10 setmanes des de la seva germinació.\nPer al seu cultiu en exterior es recomana plantar NL Auto de Maig a Setembre amb unes produccions de fins a 150 gr per planta.\nCaracterístiques de NL Auto de Green House Seeds\nGenètica: NL x Green-O-Matic\nProducció en interior: 800 gr m2\nProducció en exterior: 150 per planta\nContingut en THC: Mig\nCollita en exterior: maig a setembre\nPropietats de NL Auto\nGranes Autoflorescents Indica Efecte relaxant\nProductes relacionats amb NL Auto (Green House)\nOpinions de NL Auto i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre NL Auto o preguntar sobre aquest producte?


Demà s'inaugura l'exposició "16 mirades. Palamós al primer terç del segle XX", organitzada per l'Arxiu Municipal\nDemà s'inaugura l'exposició "16 mirades. Palamós al primer terç del segle XX", organitzada per l'Arxiu Municipal\nDemà a les 7 de la tarda s'inaugura l'exposició "16 mirades. Palamós al primer terç del segle vint". La mostra proposa un viatge a través de la imatge fotogràfica de Palamós entre els anys 1900 i 1935, de la mà de setze fotògrafs, professionals i amateurs, tant palamosins com de fora del municipi. L'exposició es pot visitar, fins al mes de febrer, a la Casa Montaner. La mostra l'organitza l'Arxiu Municipal de Palamós.L'exposició s'estructura en quinze plafons que tracten, de manera biogràfica, els fotògrafs protagonistes amb cinc imatges de la seva producció. La mostra també compta amb un espai central on s'exposen els materials que utilitzaven els fotògrafs del primer terç del segle vint.\nEn total, s'exposen 76 imatges de Palamós i de la seva gent, a banda dels retrats dels propis fotògrafs.\nL'arxivera municipal de Palamós, Carme Adroher, ha explicat que l'exposició versa sobre el primer terç del segle vint perquè és un període que encara està viu en la memòria de molta gent. Carme Adroher.\nCITA CARME ADROHER\nL'exposició es pot visitar, fins al 27 de febrer, de dimarts a dissabte, entre les 4 i les 7 de la tarda, i els diumenges i festius entre les 11 i les dues del matí. La mostra es pot visitar a la planta baixa de la Casa Montaner, al parc dels Països Catalans, sota l'organització de l'Arxiu Municipal de Palamós. D'aquesta manera, la Sala Montaner continua amb la voluntat de ser un espai per a exposicions temporals, dedicades a temes relacionats amb el patrimoni cultural i natural de Palamós.\nTall Carme Adroher


La configuració de la despesa per impost de Colonial es recull de forma detallada en els comptes anuals consolidats de Colonial i les seves societats dependents i en els comptes anuals individuals d’Inmobiliaria Colonial, SOCIMI, S.A., concretament a les notes 18 i 18, respectivament.\nEl desglossament de la informació no financera pot trobar-se a l’apartat 2.2.2 de l’informe de Transparència Fiscal de l’exercici 2021\nA Espanya, al tancament de l’exercici 2021, Colonial té oberts a inspecció els exercicis 2017 i següents per als altres impostos que els siguin d’aplicació.\nInspeccions tancades durant l'any 2021\nA Espanya, a inicis de l’any 2021, hi havia cinc processos d’inspecció oberts relatius a l’Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres corresponents a les obres de rehabilitació de quatre edificis a Madrid i per la construcció d’un edifici a Barcelona\nEl mes de febrer de 2021, s’ha tancat el procés d’inspecció relatiu a l’alta cadastral per nova construcció d’un edifici a Madrid iniciat en exercicis anteriors.\nA més, l’Ajuntament de Madrid va iniciar vint-i-una actuacions inspectores de l’Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres per la realització d’obres de condicionament en diversos immobles. Catorze d’elles s’han tancat el 2021 i set a principis de 2022.\nCap d’elles ha tingut un impacte significatiu per a Colonial.\nInspeccions durant l'exercici 2022\nA inicis del 2022 es trobaven oberts sis processos d’inspecció de l’Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres: tres per obres realitzades en edificis de Madrid, dos a Barcelona i quatre a Alcobendas.\nSegons l’article 529 de la Llei de Societats de Capital (RDL 1/2010 de 2 de juliol) el Consell d’Administració de les societats cotitzades no podrà delegar determinades facultats de decisió, entre d’altres, l’aprovació de la creació o adquisició de participacions en entitats de propòsit especial o domiciliades en països o territoris que tinguin la consideració de paradisos fiscals, com tampoc qualssevol altres transaccions o operacions de naturalesa anàloga que, per la seva complexitat, puguin menyscabar la transparència de la societat i del seu grup.\nColonial entén el concepte de paradís fiscal o jurisdicció no cooperativa com aquells territoris que, o bé permeten l’elusió d’impostos, o bé faciliten l’opacitat de les inversions, i que són qualificats com a tal, segons la normativa vigent.\nLa política de Colonial és que no es realitzen inversions en territoris qualificats com a paradisos fiscals o jurisdiccions no cooperatives o a través d’ells, amb la finalitat de minorar la càrrega tributària. A més, Colonial no utilitza entitats radicades en paradisos fiscals o jurisdiccions no cooperatives, amb la finalitat d’ocultar el vertader titular de rendes, activitats, béns o drets.\nGrup Colonial no té cap inversió en territoris qualificats com a paradisos fiscals o jurisdiccions no cooperatives.


Ingressa a presó l’autor de dos robatoris en establiments alimentaris de l’Hospitalet de Llobregat – CATzona\nIngressa a presó l’autor de dos robatoris en establiments alimentaris de l’Hospitalet de Llobregat\nAgents de la Policia de la Generalitat – Mossos d’Esquadra de la Unitat d’Investigació de la comissaria de l’Hospitalet de Llobregat van detenir, el dimarts 19 de gener, un home de nacionalitat espanyola, de 46 anys i veí del Prat de Llobregat, com a presumpte autor de dos robatoris amb violència i intimidació en dos supermercats del municipi.\nLa investigació es va iniciar el 10 de gener quan els investigadors van tenir coneixement d’un robatori amb violència i intimidació en un establiment alimentari a l’Hospitalet de Llobregat.\nL’autor dels fets havia intimidat el treballador de l’establiment esgrimint un ganivet de grans dimensions i havia aconseguit endur-se els diners de la caixa enregistradora.\nNomés quatre dies més tard, el 14 de gener, els investigadors van tenir coneixement d’un segon robatori amb violència i intimidació en un altre supermercat al mateix barri de Bellvitge del municipi.\nL’autor, a la mateixa franja horària, havia intimidat el treballador de l’establiment amb un dispositiu conductor d’energia, arribant inclús a forcejar amb el treballador, amb l’objectiu d’endur-se la recaptació de la caixa.\nGràcies a les gestions d’investigació i a les imatges enregistrades per les càmeres de seguretat dels establiments, els agents van aconseguir identificar i detenir, el 19 de gener, l’autor dels dos atracaments, un home amb set antecedents policials de la mateixa tipologia delictiva.\nSant Feliu de Llobregat, 23 de gener de 2021\nCalvet: “Amb les 3 noves estacions de l’L10 Sud apostem per la mobilitat sostenible, la transició energètica i la reactivació econòmica pensada en termes d’Agenda Verda”\nAgricultura publica les bases dels ajuts per pal·liar l’impacte econòmic de la COVID-19 sobre les persones mariscadores a peu i a les explotacions aqüícoles


Descomunal estripada d’Abellán contra Florentino i la premsa esportiva de Madrid – CATzona\nDescomunal estripada d’Abellán contra Florentino i la premsa esportiva de Madrid\nSense comentaris a Descomunal estripada d’Abellán contra Florentino i la premsa esportiva de Madrid\nJosé Antonio Abellán, el periodista acusat públicament per Florentino Pérez d’haver filtrat els àudios que aquests dies està publicant El Confidencial, va afirmar ahir que aquest dimecres anava a donar la seva versió dels fets. I vaja si ho ha fet.\nSegons Florentino Pérez, en un comunicat publicat pel Reial Madrid, “les frases reproduïdes es pronuncien en converses gravades clandestinament pel Sr. José Antonio Abellán, que fa molts anys que intenta vendre-les sense èxit.”\nA més, el president del Reial Madrid considera que tota la polèmica sobre els àudios, gravats majoritàriament el 2006, es deu a una conspiració en contra seva per ser un dels promotors de la Superlliga.\nJosé Antonio Abellán, en una imatge promocional / La Jungla Radio\nAbellán carrega contra Florentino Pérez i la premsa de Madrid\nI Abellán no ha deixat canya dreta, carregant durament contra Florentino Pérez i contra un sector de la premsa de Madrid. “Això és un maleït carrusel. Els mateixos que llavors menjaven polles i mamadors professionals que surten de nit. Estava jo més tranquil amb els meus gossos i explota això… Tot això està publicat en un llibre l’abril del 2015”, ha començat Abellán.\n“El pitjor és tornar a estar en la primera línia del periodisme esportiu… Que hi ha gent molt bona… Però hi ha un gran nombre de menjapolles, de mamadors professionals. Em diuen que Alfredo Relaño ha escrit una cosa sobre mi, que Relaño pensava que estava jubilat, no sabia que escrivia encara. No crec que sigui ell el que escriu. És una mòmia. Estarà escrivint un xaval jove, però utilitzen la firma de Relaño, que és molta firma, són molts anys. Però fixeu-vos que en aquells anys fins i tot l’As tenia un paio per fer-li palles al gos de Florentino. Tu creus que diria això si fos mentida o si no ho pogués demostrar?”\nPortada del llibre publicat per Abellán el 2015 / Amazon\nAbellán li demana a Florentino un cara a cara\nDavant de l’anunci de Florentino Pérez de demandar Abellán, el periodista ha respost amb contundència. “Jo m’assec amb Florentino i que em digui, cara a cara, si jo he intentat vendre uns àudios. Això és mentida. I si té vostè collons, ho demostra. El que ningú no pot dir en la meva vida professional és que jo he mentit. No tinc ni la més remota idea de qui o com han fet arribar això a El Confidencial. Puc imaginar-me diverses opcions, possibilitats. No vull saber-ho. Ho juro, no ho sé”.\n“Florentino, m’agradaria que em convidessis on vulguis, a l’hora que vulguis, amb tots els teus menjapolles: Tomás Roncero, Siro López, Iñaki Cano… A tots, amb tu vestit de reina mora. Em preguntes, et pregunto i aclarim”, ha prosseguit un Abellán desencadenat. “Roncero li feia palles al gos de Florentino. Jo els anomenava menjapinsos perquè era el que feien. Florentino sap que no em denunciarà mai”.\nCasillas i Florentino Pérez / Reial Madrid\nCrítica brutal a un sector de la premsa de Madrid\nEl llibre a què tantes vegades fa referència Abellán és Assalt al Reial Madrid: Diari de 838 dies i nits al límit, publicat el 2015, i el qual, segons el periodista, va tenir menys difusió per ordre del president del Reial Madrid. “Quan es publica el llibre, Florentino es reuneix amb la seva cort de confiança, les seves mans dures. Es reuneixen amb assiduïtat. Antonio García Ferreras, Eduardo Inda, etc. Era un sopar, i Florentino, posseït pel diable, diu: ‘Collons, el llibre s’ha publicat ja. Abellán és un fill de p***. Tot el que posa és mentida, m’el fo***** i el ficaré a la presó. Tots callats, mirant a terra, i Inda li va dir: ‘Un moment, Florentino, que el llibre no explica ni una sola mentida, això t’ho dic jo quel’he llegit'”.\nI Abellán prossegueix: “Si analitzes als milers de monguers que té Florentino pagats perquè li rentin la imatge, que tenen una neurona a tot estirar. No és normal la quantitat de gent que mata el missatger. En altres països, ningú no critica el missatger”.\n“Em comenten que en els programes nocturns, quatre menjapolles, mamadors professionals que no han donat una notícia en la seva p*** vida, m’han parlat de 12 o 10 de ràdios i televisions que em posaven a parir. Cabró, tapa’t. Saben que estic dormint perquè si no, hauria trucat per dir quatre coses. S’amaguen com s’amaguen quan em veuen en un restaurant. Tu, que no has fet res més en la teva p*** vida que grimpar, que t’han pagat l’escola del teu fill a l’estranger, que has cobrat la teva pasta fixa cada mes, que t’han pagat la droga i les putes. Fa 10 anys que estic callat i em despertareu.\nImatge principal: Florentino Pérez, president del Reial Madrid / EFE\n← Pimec proposa transformar el Circuit de Catalunya en un ‘hub’ tecnològic → El foment de la lectura no s’atura a les biblioteques públiques durant l’estiu


APGCC Professionals de la gestió cultural noticia Taller practic sobre la sollicitud i justificacio de subvencions a la Produccio de Nous Muntatges Teatrals de Caracter Professional\n19-03-2021 fins al 19-03-2021\nTaller pràctic sobre la sol·licitud i justificació de subvencions a la Producció de Nous Muntatges Teatrals de Caràcter Professional\nData de publicació: 09-03-2021\nDivendres 19 de març, l’Àrea de les Arts Escèniques de l’ICEC organitza un taller pràctic bàsic en línia pensat per optimitzar els procediments de sol·licitud i justificació de subvenció de la línia d’ajuts a la producció de nous muntatges teatrals de sala i de carrer de caràcter professional.\nAdreçat a tots els professionals, gestors i tècnics del sector de les arts escèniques que s’iniciïn a la tramitació de subvencions. A la primera part del taller s’abordarà de manera pràctica aquells aspectes tècnics i formals més rellevants en el moment de sol·licitar i justificar els ajuts (formulari de sol·licitud, memòria explicativa del projecte, pressupost, documents administratius requerits, etc). A la segona part, els assistents podran exposar els possibles dubtes que tinguin relacionats amb la tramitació de les sol·licituds.\nAquesta sessió es durà a terme de manera virtual en streaming a través de la plataforma Zoom. La durada aproximada de la sessió serà de 2 hores.\nTreball d’un cas pràctic a càrrec de Rebeca Torre, tècnica de la Unitat d’Ajuts de l’ICEC\nDivendres, 19 de març a les 10 h\nPer poder participar al taller és necessària INSCRIPCIÓ PRÈVIA abans del dimecres 17 de març adreçant un correu electrònic a igarciam@gencat.cat (Imma García) amb les següents dades:


Escrutini proporcional plurinominal - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nExisteixen diverses formes de representació proporcional com ara la representació proporcional amb llistes de candidats en què els votants voten per partits polítics; els partits presenten una llista de candidats els quals són assignats seients d'acord amb el percentatge de vots que obtinguin. Un altre sistema és el sistema d'Hare o vot únic transferible, el qual no depèn de l'existència dels partits polítics. Alguns estats, com els Països Baixos, combinen tots dos aspectes. La majoria dels països amb democràcies parlamentàries utilitzen sistemes de representació proporcional, encara que la majoria dels països angloparlants utilitzen sistemes de representació directa (llevat de Sud-àfrica, Nova Zelanda, Irlanda, Escòcia, Gal·les, Sierra Leone, Guyana i Sri Lanka). La majoria dels sistemes presidencialistes utilitzen la representació directa, encara que alguns països llatinoamericans, com ara Argentina i Mèxic, han implementat una combinació dels dos sistemes.\nAltres sistemes electorals[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Escrutini_proporcional_plurinominal&oldid=29061129»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 gen 2022 a les 12:31.


ARCCI: CARTA OBERTA\n31 d’octubre 2009\nCARTA OBERTA A QUATRE AMICS ISRAELIANS SOCIS DE L’ARCCI I ALS QUE LA LLEGEIXIN.\nDijous va resultar un dia molt intens i alhora discret com president de l’ARCCI, -el bon amic Salomón i alguns membres de la junta directiva de l’ARCCI ben bé que ho saben-, tres reunions, projectes, documentació, telefonades, mails...\ncuriosament també s’ho imaginen i sento la seva complicitat i suport molt sovint, quatre grans i admirats amics israelians, lsocis de l'ARCCI, la Maryse Choukroun, la Raxel Israel, el Mordekhay Ben Abir i el Leon Amiras.\nHe rebut un taló per l’ARCCI de part de la Maryse i la Raxel, i encara millor que el taló, unes línies que no tenen preu:\nUne fois de plus, je ne savais vous dire toute l’admiration que j’eprouve pour votre action, votre travail, votre engagement et votre devonament par l’ARCCI...\nDes de Beer Sheva per telèfon el Khaluts Mordekhay Ben Abir ens animava a continuar per la mateixa línia, em va suggerir actuacions amb humilitat i saviesa i el vaig sentir a ell, a la seva família i als Cavallers al costat.\nTambé des de Jerusalem rebia un mail d’un home generós i brillant, el Leon Amiras, membre de la junta directiva de l’ARCCI i ex-president de l’OLEI, i ara què puc fer? opinar, compartir unes idees amb vosaltres?\nFa temps que reflexiono i escric sobre l’Estat d’Israel i la perversa deformació de la realitat israeliana protagonitzada per mitjans de comunicació, ONGs, organitzacions i partits polítics a Europa, que no dubten en criminalitzar una sòlida democràcia com la israeliana.\nHan passat uns mesos des que el govern israelià va decidir respondre al llançament des de l’any 2005, de més de 9.000 míssils, sí 9.000!, us imagineu alguna realitat semblant a Europa?\nFa 20 anys que Hamàs assassina israelians amb predilecció per atemptar en cafès, discoteques, mitjans de transport... gairebé sempre sempre contra civils, -tret del segrest del soldat Gilad Shalit- com a fonament de la seva lluita per un estat totalitari que pocs voldrien a Europa.\nEl conflicte a Gaza ens va oferir elevats nivells d’antisemitisme, de desinformació, de parcialitat, d’israelofòbia i judeofòbia, en aquesta festa macabra de bogeria cal destacar el protagonisme dels col·lectius mencionats que encara no opinen sobre els drets de les persones a Gaza, la dictadura que governa la franja, la llibertat inexistent... o també és culpa dels israelians?\nHamàs va vèncer a les eleccions a l’OLP fonamentalment com a reacció a la corrupció, i ara quin és el full de ruta? què es pot fer amb una organització que considera primordial i fonament de la seva acció la destrucció de l’Estat d’Israel, dialogar o ignorar-la? Caps d’estats musulmans, editorialistes de la premsa escrita àrab... hostils amb Israel, a la vegada rebutgen Hamàs.\nPenso que com deia la Hanna Arendt s’ha de ser bel·ligerant amb els totalitarismes, i el de Hamàs n’és un, un totalitarisme del segle XXI, una cosa són els drets del poble palestí i una altra molt diferent defensar, justificar i recolzar organitzacions com Hamàs.\nBé, què em dieu amics?\npublicat per arcci a les 9:28\n31 d’octubre de 2009 a les 10:31\nAnton Salvat ha dit...\nEndavant que anem pel bon camí. Sumar sempre allà on cadascú tingui la més mínima oportunitat de fer-ho, amb més transparència, generositat i humilitat. Casa nostra és molt gran i comença a Israel i els atacs i amenaces que rep, van dirigides, també, cap a tots naltros.\n31 d’octubre de 2009 a les 10:54\nImpressionant Andreu! estic completament d'acord.\nMaria J. Z.\n31 d’octubre de 2009 a les 21:26\nMolt bè Andreu.\nTu saps, igual que tots nosaltres, que la feina no s´acaba mai i ancara ens queda molta per fer.\n1 de novembre de 2009 a les 11:33\nComprenc perfectament l'espiri't del teu escrit, jo també sento la mateixa ràbia e impotència al veure que tothom inculpa als agredits o en el millors dels casos gira la cara.\n1 de novembre de 2009 a les 12:30\nMalgrat que Hamàs és un grup terrorista amb milers de morts al seu "currículum", per als nostres mitjans de comunicació, especialment per a "la nostra" TV3, Hamàs és vist com la representació dels oprimits, com els "insurgents", els "rebels" que lluiten contra l'opressió de l'estat "assassí" d'Israel.\nAquesta gran mentida és repetida dia a dia i contamina la majoria dels cervells. Una mentida repetida mil vegades esdevé veritat i més encara en mig de poblacions no gaire motivades per a l'anàlisi crític.\nEsperem que l'ARCCI, amb les seves activitats, faci canviar això.\n1 de novembre de 2009 a les 19:58\nMontes ha dit...\nJo també estic farta del cinisme dels mitjans de comunicació. Aquests, com a difusors de la veritat, haurien de sentir vergonya de defensar tant als terroristes islamistes. No obstant, no perden cap ocasió per atacar amb hostilitat i mentides a l'Estat democràtic d'Israel.\n2 de novembre de 2009 a les 18:34\nMolesta una democràcia? la única democràcia real a l'Orient? no ho entenc, torna l'antisemitisme.\n4 de novembre de 2009 a les 11:37


La neuroimatge, una tècnica clau per prevenir l'Alzheimer\nEn els últims anys d'investigació sobre l'Alzheimer hem sabut que la malaltia pot iniciar-se fins 15 o 20 anys abans que apareguin els primers símptomes. De fet, quan apareixen els símptomes, el cervell ja presenta lesions irreversibles.\nPer aquest motiu les estratègies científiques actuals s'orienten a intervenir en la fase preclínica de l'Alzheimer. És a dir, abans que els primers símptomes siguin notoris en el pacient.\nConèixer com i quan s'inicia la malaltia: les proves de neuroimatge\nUn dels principals objectius del Barcelonaβeta Brain Research Center de la Fundació Pasqual Maragall és, precisament, conèixer com i quan s'inicia el procés de l'Alzheimer. També s'estudia com és la seva evolució i quin és el millor moment per actuar. Les proves de neuroimatge són unes excel·lents aliades en aquesta investigació.\nLa neuroimatge és, en aquests moments, l'única finestra que disposem per observar directament els canvis que es produeixen en el cervell abans que apareguin els primers símptomes de la malaltia. Les proves de neuroimatge s'han desenvolupat moltíssim durant l'última dècada.\nEl PET, clau en la detecció de l'Alzheimer\nUna de les proves de neuroimatge usades en la investigació de l'Alzheimer és la tomografia per emissió de positrons (coneguda com PET, per les seves sigles en anglès), que ens permet veure la presència i l’extensió en el cervell de les principals característiques neuropatològiques de l'Alzheimer: les plaques de beta-amiloide i els cabdells neurofibril·lars de proteïna tau hiperfosforilada. Això, abans de disposar d'aquesta tècnica, només podia comprovar-se mitjançant l'estudi neuropatològic del cervell un cop la persona havia mort.\nAquesta tècnica s'ha desenvolupat de tal manera que, des de mitjans de la dècada passada, podem quantificar les taxes i patrons cerebrals d'acumulació de la proteïna amiloide en determinacions successives i en les mateixes persones. Aquests estudis mostren que aquestes alteracions patològiques poden arribar a aparèixer en el cervell fins 20 anys abans que la persona noti els primers símptomes d'Alzheimer. La seva adequada detecció pot ajudar-nos a enfocar millor les investigacions dirigides a retardar o prevenir la seva aparició.\nD'altra banda, l'altra característica neuropatològica clau de l'Alzheimer, que és l'acumulació de proteïna tau, pot ser detectada en persones vives des de fa uns cinc anys.\nLa Ressonància Magnètica, una altra prova fonamental\nUna altra eina de neuroimatge utilitzada per a l'estudi de la fase preclínica de l'Alzheimer és la Ressonància Magnètica Cerebral.\nA través d'aquesta tècnica podem obtenir una informació molt diversa i útil, com el grau d'atròfia d'àrees cerebrals sensibles a la progressió de l'Alzheimer, la presència de lesions vasculars que poden implicar un major risc de deteriorament cognitiu, informació microestructural, o dades d’activació funcional o de flux sanguini cerebral. També és possible, fins i tot, detectar la concentració de certes substàncies que tenen un paper fonamental en els processos moleculars de neurodegeneració o neuroinflamació.\nLa investigació en neuroimatge en la Fundació Pasqual Maragall\nEl Barcelonaβeta Brain Research Center de la Fundació Pasqual Maragall compta amb un programa de recerca en neuroimatge, format per un equip d'investigadors amb àmplia experiència, i amb un escàner propi de ressonància magnètica d'última generació. Els estudis que es duen a terme en aquest àmbit es dirigeixen a l'anàlisi de patrons de morfologia cerebral (és a dir, de la forma de diferents estructures), així com de connexió cerebral i d'activació de diferents àrees.\nQuè ens poden oferir aquestes tècniques en el futur?\nGràcies a la combinació de proves de neuroimatge i d'altres tipus de marcadors, tindrem la possibilitat de detectar i definir amb més precisió la fase preclínica de la malaltia i determinar quins factors poden ser decisius per a la seva evolució.\nAquest coneixement permetrà definir tractaments preventius personalitzats més exactes, efectius i en resposta a la patologia de cada persona en cada moment de l'evolució de la malaltia.


Christine Brown (Alison Lohman) treballa en un banc i té una vida perfecta. Però el seu destí canviarà radicalment quan una anciana, la senyora Agnus, li demana que li retardi les mensualitats de la seva hipoteca. Christine s'hi nega per quedar bé amb el seu cap i la senyora Agnus perd la seva casa. Per venjar-se, l'anciana li llança una terrible maledicció i la vida de la protagonista es converteix en un infern. Christine tindrà tres dies per deslliurar-se d'aquesta condemna, si no viurà per sempre més en un malson. Sam Raimi, director de la saga de 'Spiderman', torna als seus orígens amb aquest film de terror de 'grand guignol'. M.A