A LA MEVA MANERA DE VEURE: UNA EXPLICACIÓ AL POC ENTUSIASME PER VACUNAR-SE\nJa sé que havíem quedat fins dilluns, però no me n’he pogut estar de buidar el pap sobre una qüestió que de tan delicada com és, m’escandalitza com es tracta avui en alguns mitjans informatius. Ho resumeixo en una pregunta que em sembla molt pertinent: ¿el Departament de Salut amb les freqüents incongruències normatives internes i externes que ha consentit no hi ha contribuït en alguna mesura a que espais destinats a la vacunació estiguin avui mig deserts i les centenars de dosis del vaccí hagin iniciat a les neveres el compte enrere de la caducitat? Quan es tracta de guanyar una guerra – en aquest cas contra un virus –, no fa cap servei permetre que es posin en quarantena a cada pas les estratègies a emprar.\nPerò això, lamentablement, és el que passa a casa nostra i a casa dels veïns: que tants caps tants barrets i de les mesures que es prenen aquí basant-se en criteris “dels experts”, a la comunitat del costat les prenen a l’inrevés argumentant-les en criteris “científics” d’uns altres “experts”. I mentre una comunitat tanca a pany i forrellat de nit, a l’altra es passen el toc queda per l’arc del triomf. I el debat científic, que en teoria hauria d'estar reservat als professionals, per exemple sobre com dosificar i planificar les diferents vacunes segons cada edat, des del començament de tot plegat s’ha debatut com si estiguéssim en un safareig públic fent la bugada. Tothom ja es considera una eminència per opinar sobre la idoneïtat de tal vacuna o d’aquella altra, sobre si calen terceres dosis o no, i així fins a l’infinit d'especulacions, en un marc d’allò més absurd i surrealista.\nLes mateixes directrius de l’OMS, a les que ningú sembla parar-hi atenció des que aquell nefast Trump va desacreditar mundialment la institució, tothom es considera amb criteri per discutir-les o per interpretar-les segons les seves conveniències. Però el més fotut de tot és que, simplement repassant l’hemeroteca recent sobre les declaracions i recomanacions del nostre propi Departament de Salut, adonar-se que des de l’època de la consellera Vergés han estat sovint més contradictòries que coherents. I per contradiccions i escepticismes en quan als protocols engegats, les dels propis epidemiòlegs que no se n’han estat de manifestar en públic les seves arrufades de nas.\nFrancament, tanta xerrameca no ajuda a crear confiança entre els ciutadans pel que fa a la conveniència de vacunar-se. Es parla massa de prohibicions i s’actua poc a l’hora de fer complir el que es mana. Sembla com si se n’estigués tan poc segur de que allò que es mana és el que convé, que a la mínima oposició dels afectats per la mesura es fa marxa enrere i es claudica, disfressant de tolerància i fair play el que no és altra cosa que falta d’autoritat. I per acabar-ho d’arrodonir, les brames que sovint es fan circular maliciosament per desacreditar el Departament de Salut. La darrera avui mateix: segons venen els mitjans d'informació, inclosa TV3, a les residències de gent gran ara resulta que es tolera que el cuidadors no vacunats, encara que estiguin en contacte amb positius de Covid, poden seguir treballant com si res entre els col·lectius considerats més vulnerables. Qui s’ha venut l’enteniment? El que difonen els mitjans no reflecteix exactament el sentit del protocol i crea una perillosa reacció de repulsa, perquè en realitat no és ben bé com s'explica: els treballadors no vacunats no queden exclosos de prestar serveis laborals però amb la condició que han de triplicar els controls. Per tant, que no es creïn alarmes innecessàries.\nAra bé, aquesta en aquestes circumstàncies és inevitable de fer una pregunta: ¿El govern és tan tou que és incapaç d’obligar a vacunar-se a tot el personal que a més a més d’estar al servei públic cobra els seus sous dels pressupostos generals? Som molts els que pensem que ja n’hi ha prou de tanta comèdia i de tantes contemplacions. Quan es treuen unes normes com les que afecten a la sanitat pública i en temps de pandèmia no són per fer bonic sinó per fer-les complir. I els protocols “adaptats” d’avui no són de rebut per oblidar els més rígids d’ahir.\nPublicat per JOSEP MARIA BERTRAN TEIXIDOR a 11:21


Importància ecològica dels ratpenats. Estudi del Myotis daubentonii « Premis Recerca Jove\nImportància ecològica dels ratpenats. Estudi del Myotis daubentonii\nCentre: Institut Frederic Martí i Carreras, Palafrugell\nAutora: Berta Gomes Pujol\nTutora: Maria Sàbat Bofill\nEls objectius del treball són els següents:\n– Observar de prop els ratpenats.\n– Esbrinar la quantitat d’aliment que ingereixen els ratpenats de la meva colònia.\n– Conèixer les espècies de ratpenats que viuen al meu entorn i aprendre a identificar-les.\n– Aprendre a fer un cens de ratpenats.\n– Cercar les colònies d’hivernada i de cria, de la província de Girona per analitzar la seva evolució; comparar l’activitat del ratpenat d’aigua (Myotis daubentonii) en diversos cursos fluvials, i fer-ne una valoració.\n– Esbrinar de quines malalties són reservoris els ratpenats catalans.\nEn definitiva, els objectius principals serien:\n1) Estudiar l’activitat del ratpenat d’aigua (Myotis daubentonii) en diferents medis aquàtics.\n2) Valorar la importància ecològica dels ratpenats amb la informació obtinguda durant la recerca.\nParteixo de les següents hipòtesis:\n– Si els ratpenats d’aigua (Myotis daubentonii) s’alimenten principalment d’insectes, detectaré més activitat dels ratpenats d’aigua en els medis on hi hagi més aliment.\n– Encara que els ratpenats siguin animals que no desperten simpaties, a l’alimentar-se d’insectes són importants per mantenir l’equilibri dels ecosistemes.\nPer començar he fet una recerca bibliogràfica. He utilitzat llibres i guies de ratpenats que esmento a la bibliografia, articles de premsa inclosos en l’annex i pàgines web com la de l’associació Galanthus. Per altra banda, he entrevistat a Xavier Puig, membre fundador de l’associació Galanthus i expert en quiròpters. També he contactat amb Juan Emilio Echevarría, doctor del ICM, per informar-me de les malalties que els ratpenats en són portadors. A més, he participat en una activitat de construcció de caixes niu, en el programa Quirorius, a campanyes de captura de ratpenats a Bàscara, a Setcases i a Lliurona, a jornades informatives i de camp a la Bisbal d’Empordà i a Palafrugell i he fet un cens en un habitatge de Begur. També he fet un curs d’espeleologia per poder visitar colònies en coves. Així també, he visionat el documental sobre ratpenats del programa de televisió ‘El escarabajo verde’. Per acabar, he instal·lat una caixa niu al jardí de casa i he utilitzat l’aparell Magenta5 per identificar ratpenats i mesurar l’activitat del ratpenat d’aigua en diversos cursos fluvials.\nLa metodologia seguida en el treball de camp va ser decidir els 3 cursos fluvials i recórrer cada riu per trobar quatre punts d’observació separats 330 metres entre ells. Vaig descriure l’espai que envolta el riu (variable d’hàbitat). Seguidament vaig penjar les trampes d’insectes per controlar la variable d’abundància, riquesa i biomassa. Vaig observar els ratpenats segons el programa QuiroRius, i 7-10 dies més tard vaig recollir les trampes. Vaig abocar el contingut de les trampes en recipients de 500 ml, amb alcohol. Al laboratori vaig poder classificar-los (variable riquesa i abundància).\nEn relació a la recerca i recollida de dades que he fet, he aconseguit els següents objectius: He après a conèixer i identificar 17 de les 30 espècies de ratpenats que viuen al meu entorn, gràcies a haver participat en diverses captures de diferentes espècies de ratpenats a Bàscara (Alt Empordà), Tregurà (Ripollès) i Lliurona (Alta Garrotxa). Sempre acompanyada de l’aparell receptor d’ultrasons (Magenta5). He fet dos censos de ratpenats i calculat la quantitat anual aproximada d’aliment que ingereix la colònia. Amb dades que em va proporcionar l’Associació Galanthus he arribat a la conclusió que els ratpenats són animals molt vulnerables. I amb les dades que m’ha facilitat el senyor Juan Emilio Echevarría de l”Instituto Carlos III de Madrid’ he arribat a la conclusió que la majoria de microorganismes i virus que porten els ratpenats no són capaços d’infectar l’home.\nFinalment, he observat i comparat l’activitat del ratpenat d’aigua en els rius Fluvià, Daró i Ter. La hipòtesi de partida era trobar més activitat de ratpenat d’aigua a les zones amb més aliment. Encara que els resultats no han estat prou significatius per la falta de rèpliques a cada punt, s’intueix que el corrent pot influir en l’activittat d’aquests. També he pogut veure que els ratpenats tenen una gran importància ecològica ja que s’alimenten d’insectes causants de plagues forestals. Aquest control de plagues ajuda a reduir l’ús d’insecticides químics.\nHe de dir que coneixent les seves característiques, el seu valor ecològic, la seva fragilitat, veure’ls de prop i tocar-los, m’ha fet canviar el concepte que tenia d’ells. Ara els valoro i estic compromesa amb la seva protecció.


disposar de l’usuari i contrasenya que prèviament\nhagi facilitat Iddink.\nPer accedir a qualsevol apartat, cal\ndisposar de l’usuari i de la contrasenya que,\nprèviament, hagi facilitat Iddink.\nPermet accedir a tots els continguts digitals; saber quins alumnes en tenen accés i quins no en tenen.\nFacilita la llista d’articles per assignatura, per curs o per nivell; cercar títols per ISBN o pel nom; descarregar la llista de llibres del centre en pdf, etc.\nPermet la recerca i descàrrega de qualsevol albarà de recollida d’ecoBooks o dels llibres usats que Iddink ha comprat a les famílies.\nA través de l’àrea privada, l’AFA té accés a informació estadística (descarregable, majoritàriament en un fitxer Excel) de les activitats i serveis realitzats per Iddink a les famílies i als estudiants del centre.


El servei de manteniment del Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars format pels ajuntaments d'Almassora, Burriana, Vila-real, la Diputació de Castelló i la Generalitat Valenciana ha trossejat i retirat 8 pins blancs afectats per la plaga del Tomicus destruens de diversos indrets del paratge del Termet de Vila-real. Els arbres s'havien assecat i més tard havien caigut a conseqüència de l'atac dels insectes barrinadors que estan afectan una part important del pinar. La guarderia rural del Consorci riu Millars realitza amb regularitat seguiments de l'afecció del pinar amb l'objectiu de localitzar i marcar la ubicació exacta dels pins blancs (Pinus halepensis) afectats per la plaga d'aquests escarbats de l'escorça. L'últim treball de camp dut a terme va significar la localització de vora un centenar de pins blancs afectats pel Tomicus destruens, dels quals 60 estan morts i altres 40 presenten símptomes greus o molt greus de l'atac dels insectes coleòpters. Els exemplars afectats es troben en dos emplaçaments emblemàtics del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars com són el Termet de la Mare de Déu de Gràcia de Vila-real i l'entorn natural de l'ermitori de Santa Quitèria d'Almassora. Ara el servei de manteniment està trossejant els exemplars morts i caiguts a terra i retirant-los de l'entorn natural.\nEls aliats del Tomicus: canvi climàtic i sequera\nEls períodes de sequera cíclics que està patint la vessant mediterrània des de l'any 2014 amb moments puntuals de pluja torrencial estan afectant de forma molt negativa la vegetació forestal. Aquesta circumstància cada volta més comuna també està perjudicant els pinars ubicats al Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars amb l'aparició de plagues oportunistes protagonitzades per insectes perforadors de l'escorça com el Tomicus destruens. Precisament fa 6 anys la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana va declarar l'existència d'aquesta plaga en multitud de municipis de les tres províncies i va ordenar l'execució de tractaments obligatoris consistents en la tala i extracció urgent dels peus afectats o morts per aquesta plaga. Tomicus destruens actua en zones de clima temperat i això els permet tindre activitat biològica durant bona part de l'any.\nLes femelles adultes perforen una galeria i fabriquen un recinte on copulen amb un mascle. Més tard diposita els ous al llarg de la galeria. Les larves fan eclosió dies més tard i construeixen noves galeries. Després de passar pels diferents estats larvaris i transformar-se en pupa, finalment sorgeixen els insectes adults. Tomicus destruens fabrica galeries en els troncs i branques dels pins que són mortals si l'afecció talla completament la circulació de la saba.\nAquests coleòpters prefereixen atacar a pins debilitats per la sequera i amb poca capacitat per a defensar-se. Els pins més capaços de patir l'atac indiscriminat de la plaga són aquells que es troben en sols pobres o poc profunds com és el cas dels pinars del Termet de Vila-real que s'assenten sobre un substrat rocós. Les escasses precipitacions que provoquen sequeres prolongades debiliten els pins i els converteixen en blancs predilectes de la plaga del Tomicus destruens. L'any 2014 la Direcció General del Medi Natural de la Generalitat Valenciana va publicar una sèrie de recomanacions per al control de Tomicus destruens: detectar i eliminar els peus afectats abans que isquen dels arbres noves generacions d'insectes que puguen atacar nous peus. L'eliminació dels pins infestats és eficaç, ja que els arbres malalts són un focus d'atracció per a altres insectes i l'erradicació dels mateixos abans que isquen nous adults destrueix a una part important de la plaga.


El fiscal del cas Nóos deixa Anticorrupció per dedicar-se a l'advocacia - Diari de Girona\nEl fiscal del cas Nóos deixa Anticorrupció per dedicar-se a l'advocacia\nEn qüestió de dos mesos Horrach té previst deixar el càrrec i obrir un despatx d'advocats a la seva ciutat\nEl fiscal Anticorrupció del cas Nóos, Pedro Horrach, deixarà la Fiscalia d'aquí a dos mesos per dedicar-se a l'advocacia. El representant del ministeri públic en el cas Nóos, que va finalitzar la setmana passada a Palma després de més de 5 anys de procés, preveu deixar la Fiscalia en qüestió de dos mesos, que és el temps que necessitarà per finalitzar diverses causes en què treballa. Entre aquestes investigacions en curs figuren el cas Son Espases i diverses peces del cas Palma Arena.\nEn el cas Nóos, el fiscal no va acusar la infanta Cristina, una posició que va mantenir des de l'inici de la instrucció i que el va enfrontar al jutge que va instruir la causa, José Castro, amb qui va col·laborar en la investigació de diversos casos de corrupció.\nEn el seu informe final a la vista oral, Horrach va demanar al tribunal que s'abstregui dels «judicis paral·lels» que han envoltat aquest procediment i va retreure a Castro que, en relació amb la infanta, construís «una bastida sobre sospites i conjectures de gran calat i aplaudiment mediàtic».\nEl fiscal superior de Balears, Bartomeu Barceló, va declarar que espera que Horrach continuï a la Fiscalia Anticorrupció fins que hi hagi un sentència del cas Nóos, donat el seu coneixement de la causa, que va portar des del principi, i per si hagués de preparar un eventual recurs de cassació. «Lamento moltíssim que Pedro marxi perquè ha estat un excel·lent fiscal, ha treballat molt en la lluita contra la corrupció i la veritat és que ho sento, però cada persona té dret a triar el seu futur i a fer el que cregui més convenient en relació amb el seu avenir », va manifestar.\nHorrach ha repetit moltes vegades que la seva actuació es regeix a la «legalitat i imparcialitat».


Fragments de camins i curses: TIC BCN: cursa internacional de iaios\nVeig que disfrutes molt :) iaio jiji\n7 de novembre de 2012, a les 1:43\nRicard, jo sóc de números...però tu ets de 'la vida real'.\nVull dir què ets dels 10 millors de l'Europa en curses de spint/orientació en la teva edat (40 anys???.)\nNo cal ser prudent, hauries de ser "content" d'aquesta "hazaña". Felicitats campió!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\n8 de novembre de 2012, a les 1:46\nMilena, els iaios també gaudim.\n8 de novembre de 2012, a les 22:33\nDennis per dir que sóc dels 10 millors d'Europa hauria d'anar a un campionat d'Europa.\nEstic content del passat cap de setmana. Vaig ser el primer català en una cursa de Barcelona!!!! Recordo un que acostuma a ser el primer holandès en les curses catalanes.\n8 de novembre de 2012, a les 22:35


Xàfecs intensos i calamarsades al Pla d'Urgell i Catalunya Central - El temps\nEls ruixats i els xàfecs de les tardes d'agost ja són aquí. Ahir van descarregar amb força a la Catalunya Central i al pla de Lleida\nNéstor Gómez 17/08/2016 - 09.36\nSi veus arribar un gran xàfec, busca un cobert i deixa'l marxar. Els xàfecs d'estiu són de curta durada, però molt intensos. Si us atreviu només a recórrer uns pocs metres sota la pluja, acabareu ben xops.\nMireu les imatges gravades ahir a la tarda de Mollerussa (ACN), Sant Hilari Sacalm (David Gubern), Capolat (Carme Pellicer) i Masella. Les pluges van anar acompanyades de calamarsades. El registre de pluja més important es va recollir a Torelló, amb 50 l/m² i els 30 l/m² es van superar en algunes poblacions de les comarques del Ripollès, Osona, Garrotxa, Berguedà i Pla d'Urgell.\nEls ruixats van anar acompanyats de calamarsa i pedra. Una pedregada de la mida de pilotes de ping-pong va descarregar al Poal. Edgar Aldana ens mostra aquesta pedra comparada amb una moneda d'euro. Avui caldrà fer revisió de totes les afectacions produïdes als camps per valorar possibles danys.\nLes tempestes van descarregar sobre Catalunya uns 14.000 llamps, segons Meteocat. La Noguera va ser la comarca amb més llamps, amb uns 3.600 llamps de núvol a núvol, i més de 200 llamps van impactar a terra. La segona comarca on es van detectar més llamps va ser el Berguedà, amb uns 2.300 de núvol a núvol.\nLes tempestes tornaran puntualment aquesta tarda. Mireu els detalls a la previsió del temps d'avui.\nQuan estava sobre #Espunyola des de #Avià #324eltemps @SoniaPapell @davidgaspar_ @meteocat @MeteoMauri @ARAmeteo pic.twitter.com/slpBN8spEa\n Albert Vàzquez (@Pedra_ennuvolat) August 16, 2016\nTarda de dimarts amb aiguats i calamarsa


Best Budapest Central Apartment Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nBest Budapest Central ApartmentApartamentKaroly Korut 5/C., 07. Erzsébetváros, Budapest, Hongria, 1052 - Veure al mapaExcel·lent8,3Basada en36comentarisBest Budapest Central ApartmentVeure més fotos"Excellent location - close to the river and only a few hund..."SheilaUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Best Budapest Central Apartment està situat idealment a 07. Erzsébetváros; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Budapest. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, servei de llançadora. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Best Budapest Central Apartment és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Budapest.\nCal que informeu el Best Budapest Central Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


La Junta Local Fallera de Torrent és ara un Organisme Autònom Municipal tal com van triar els presidents de falla - Cendra Digital.\nLa Junta Local Fallera de Torrent és ara un Organisme Autònom Municipal tal com van triar els presidents de falla\nLes falles de Torrent posen en marxa una nova organització festiva adaptada als nous temps. Junta Local Fallera s’ha constituït com un Organisme Autònom Municipal (O.A.M.) tal com van decidir els presidents de les falles de la capital de l’Horta Sud. Amb el funcionament a ple rendiment del nou ens, les falles abandonen el limbe en què es trobaven i formalment comencen la seua activitat sense que això supose un gasto extra a l’administració, ja que tot el personal contínua sent faller vocacional.\nFa dos anys els presidents de comissions van triar la forma de O.A.M. en detriment de crear una Federació de Falles i després de l’aprovació definitiva del nou Reglament Faller, tan sols quedava posar en marxa la maquinària de la nova Junta Local. Es tracta de l’ens que exercix la funció rectora, directiva i de coordinació de les comissions, així com el que gestiona les competències municipals en la matèria, programa i executa activitats relacionades amb les festes de les Falles i les fomenta.\nD’entre les seues activitats destaca vetlar pel desenvolupament correcte de les festes i complir el nou Reglament Faller, que regula les peculiaritats de la festa, el règim, la constitució i funcionament de les comissions, els premis i recompenses. Este reglament, redactat pels propis fallers, va ser aprovat pels presidents i el ple municipal.\nAixí els nous òrgans de la Junta Local Fallera, tal com arreplega els Estatuts del O.A.M. són: el “Consell rector”, “el ple de Junta Local” i “l’Executiva”, sent el president del O.A.M. el regidor de Cultura, Modest Muñoz.\nEn este sentit, el “Consell rector” està format pel president, un vicepresident (triat pels presidents) i els vocals (u per cada grup polític municipal), que se sumen altres tres vocals triats per alcaldia. Estos càrrecs no són retribuïts econòmicament, per la qual cosa no suposaran un gasto extra a l’ajuntament. La seua tasca consistix a aprovar el pla anual d’actuacions i la proposta de comptes anuals, així com el projecte de pressupost per a l’elevació i aprovació per l’Ajuntament, integrat en el Pressupost General de la corporació.\nPer la seua banda, el Ple de la Junta Local està format per la tradicional assemblea de presidents, junt amb la directiva de la Junta Local. Mentres que finalment, la Junta Executiva es tracta de la formació de fallers voluntaris que organitzen el conjunt d’activitats de la festa. Esta junta està capitanejada per quatre vicepresidents: el primer i el tercer, a designació d’alcaldia i el segon i el quart, triats pels propis presidents de falla. Cada vicepresidència compta amb diferents delegacions i grans àrees sota el seu càrrec.\nAmb la nova estructura en marxa, les 29 falles de Torrent afronten un nou periple amb l’objectiu de millorar la seua organització i difondre el valor patrimonial i cultural que té la major festivitat de la capital de l’Horta Sud.


ERC demana al govern del Consell Comarcal que “s’aparti” si “no vol fer política” - Vallès Oriental\nQualifiquen de greu que el president Colomé no s’hagi llegit el manifest del Baix Montseny\nEl grup republicà d’Esquerra lamenta un cop més la passivitat del govern del Consell Comarcal després de les declaracions del plenari de maig. Esquerra Republicana (ERC) s’ha sorprès que el seu president, Francesc Colomé, hagi dit que el Consell Comarcal “no pot fer política”. Marc Candela, portaveu del grup republicà, ha respost que “si és així, millor que s’aparti” del càrrec que va obtenir amb el suport del grup socialista i els comuns.\nERC va preguntar sobre la posició del president davant les demandes del Manifest del Baix Montseny, qüestió a la que Colomé va respondre que no se l’havia llegit, tot i que la premsa també li ha demanat el seu parer. Es tracta d’una actitud “greu” i que no correspon a la responsabilitat del càrrec.\nAixí mateix, el grup republicà va traslladar diferents preguntes i precs a l’equip de Govern. La consellera calderina Núria Carné demanar si hi ha previstos ajuts immediats al món del comerç, sobretot si hi ha mesures relacionades amb els lloguers comercials. També va proposar la creació d’una ‘central de compres’ d’EPIs per a comerciants i negocis de turisme, així com pel personal dels ajuntaments, amb l’objectiu d’aconseguir material a un preu més baix.\nPer la seva part, la consellera Assia Cherdal va preguntar si l’ens comarcal té previst fer alguna acció de suport als municipis “davant l’increment de casos de violència de gènere” i “quines mesures o projectes és derivaran del contracte programa 2020 en matèria de polítiques d'igualtat”.\nEn el capítol de precs, Magalí Miracle va requerir que els ajuts a les beques menjador s’informin bé a la població i també als municipis: que siguin fàcils de fer telemàticament: àgils i senzills, i que s’informi dels terminis.” La representant celonina també va demanar un “pla de xoc” en matèria d’habitatge davant la crisi del COVID19.\nJoan Galiano va donar veu als micropobles, requerint que el Consell Comarcal faci un protocol per a l’actuació als municipis menors de 5 mil habitants pel que fa al compliment de les normes de desconfinament.\nInversions de la taxa turística\nEnric Gisbert va reclamar que una part de la taxa turística s’inverteixi en la promoció per al sector al Vallès Oriental, que ha recaptat més de 2,2 milions al Vallès Oriental per aquesta taxa: “s’han d’augmentar els diners que rebem d’altres institucions, com la Diputació”. En nom del jovent republicà, Marina Planellas va demanar què pretén fer el Consell Comarcal respecte l’atur juvenil.\nEl grup republicà va votar en contra de la “rectificació d’errors i depeses en el pressupost del 2020”. Candela va aclarir que “Vàrem fer un treball i un esforç per l’abstenció, però no se’ns ha explicat res”. Marc Candela també ha reclamat l’ingrés de la subvenció al grup comarcal, partida que va quedar bloquejada de la tresoreria comarcal, però que s’ha de desbloquejar perquè l’òrgan ja ha sortit de la situació de dèficit.\nERC-AM, amb onze representants, és majoritari al Consell Comarcal del Vallès Oriental després de les eleccions municipals del 26 de maig del 2019, en què ERC-Acord Municipal és la formació va obtenir més regidors a la comarca. Amb tot, és a l’oposició per un pacte entre el grup socialista –també amb onze consellers– i Junts per Catalunya, que en té sis.\n: Consell Comarcal Vallès Oriental


La cooperativa de l'Aldea condiciona el retorn dels diners de la secció de crèdit a l'elaboració d'un pla de viabilitat - InfoAldaia\nLa cooperativa de l'Aldea condiciona el retorn dels diners de la secció de crèdit a l'elaboració d'un pla de viabilitat\nL'Aldea (ACN).- Anna Mayor/Jordi Marsal\nEls tècnics contractats per l'entitat tenen previst presentar el document abans del pròxim 31 de març i el Govern demana més calma als impositors afectats\nLa cooperativa de l'Aldea (Baix Ebre) presentarà abans del 31 de març un pla de viabilitat per garantir la continuïtat de la seva activitat i possibilitar, així, el retorn dels diners que encara continuen bloquejats per la secció de crèdit de l'entitat. Aquest és el full de ruta que la directora de l'Institut Català del Crèdit Agrari (ICCA), Divina Alsinet, ha transmès als afectats diluint l'anunci inicial de poder disposar de tots els dipòsits en pocs mesos. El Govern continua considerant que la cooperativa és viable però adverteix que la recuperació dels estalvis bloquejats vindrà dependrà de la continuïtat de l'activitat i ha tornat a demanar paciència als impositors.\nAlsinet s'ha reunit amb la junta rectora de l'entitat abans de participar en la reunió que la mateixa directiva ha convocat per informar els afectats sobre l'origen del bloqueig de comptes i les possibles vies de solució. A la trobada han assistit més de 200 persones així com els tècnics contractats per la cooperativa recomanats per la mateixa Generalitat.\nEl Govern considera que la cooperativa i els seus socis són els responsables de recórrer el camí de sortida al problema del bloqueig de comptes aprovant el pla de viabilitat que els tècnics han d'elaborar durant les pròximes setmanes i presentant abans del 31 de març. "La feina que s'ha de fer aquest pròxim trimestre és fer un pla de viabilitat per a la cooperativa, que ja vam dir que era viable, i que l'assemblea de socis l'aprovi. El Govern plantejarem solucions i els socis han de prendre la decisió final", ha apuntat el delegat de la Generalitat a les Terres de l'Ebre, Xavier Pallarès. "Si les coses es fan bé, tothom podrà cobrar els seus estalvis", ha aventurat.\nAlsinet i Pallarès, de fet, han vinculat en tot moment la garantia de viabilitat de la cooperativa amb la recuperació dels estalvis. "La cooperativa en cap moment ha aturat la seva activitat", ha emfasitzat el delegat. En aquesta ocasió, però, i a diferència del que va anunciar inicialment el Departament d'Economia i Coneixement, el Govern no planteja forçosament el tancament de la secció de crèdit un cop s'hagin de retornar els diners. Una decisió, asseguren, que correspondria als mateixos socis. Tampoc hi ha un calendari de cobrament, com reclamaven afectats i ajuntaments. "És difícil establir terminis sense conèixer el pla de viabilitat", ha assegurat Alsinet.\n750 comptes cancel·lats\nDe moment, uns 750 dels prop de 1.200 comptes han pogut ser desbloquejats per complert i cancel·lats després que la cooperativa recuperés actius financés i vengués crèdits. Es tracta però, d'una petita part dels fons atrapats, atès que els comptes a termini suposen 4,3 dels 5,6 milions d'euros atrapats. "Hi ha una gran quant euros a termini però no és el que ens preocupa: hem de donar viabilitat i que la gent tingui la tranquil·litat que podrem retornar els estalvis", ha insistit.\nMolts impositors, però, continuen dubtant sobre l'efectivitat d'aquest full de ruta traçat i en la reunió d'aquest divendres al vespre han mostrat el seu escepticisme davant d'aquests plantejaments. Mentre alguns recriminaven a la junta rectora la seva passivitat a l'hora d'exigir responsabilitats al gerent de l'entitat, Daniel Ferré, d'altres preguntaven com podria afectar la situació de preconcurs de creditors en què es troba immersa la cooperativa i si, finalment, s'obriria concurs, fet que podria dificultar el retorn dels dipòsits.\nTant els tècnics contractats per la cooperativa com la mateixa Alsinet s'han esforçat en assegurar als afectats que els diners són recuperables. Tot i la inexistència encara d'un diagnòstic clar, han situat l'origen del problema en la mala planificació de les inversions -materialitzades amb fons de tresoreria- combinada amb la retirada d'una quantitat important de fons per part d'alguns impositors. Això hauria exhaurit la liquiditat la secció de crèdit.\nL'advocat contractat per la cooperativa, Miquel Àngel Alonso, ha advertit que el concurs de creditors, tot i que sobre el paper seria l'opció més ràpida, no permetria els impositors recuperar tots els diners. Segons ha adduït, la presentació del preconcurs tenia com a objectiu evitar que algun creditor exigís la interposició d'un concurs necessari. Per això ha fet una crida a la calma i a evitar una "situació de pànic" que acabaria amb la liquidació de la cooperativa.\nEls tècnics, a més, recorden que part dels diners dels impositors van ser invertits amb préstecs a terceres persones que han de ser retornats en períodes de temps més o menys llargs, així com els invertits en títols o bons públics a terminis no es poden recuperar de forma imminent sense patir una pèrdua important del seu valor que acabaria afectant els impositors.\n"Hi havia un altre camí"\nEl president de l'entitat, Fernando Falcó, ha capejat com ha pogut el reguitzell de retrets dels afectats. Ha assegurat que va ser conscient de la manca de liquiditat i la intenció dels gestors de l'entitat de presentar el preconcurs només un dia abans del bloqueig. "Avui sabem però, que hi havia un altre camí", ha lamentat. Malgrat tot, Falcó s'ha mostrat confiat que l'entitat recuperarà l'activitat i podrà retornar els estalvis en "un termini molt curt", sempre que els impositors "tinguin confiança". Fins i tot, encara no descarta mantenir la secció de crèdit.\nPer la seva banda, l'alcalde, el republicà Dani Andreu, ha intentat transmetre "esperances" perquè les previsions del Govern es materialitzin. "Ateses les circumstàncies dels actius i passius financers, això és responsabilitat totalment de la cooperativa", ha admès, sense descartar que un pas en fals podria abocant la població a una "situació de crisi important". Amb tot, Andreu ha assegurat que el consistori "vetllarà en tot moment perquè això es compleixi i es torni els diners a la gent".\nPublicat per INFOALDAIA a dissabte, de gener 14, 2012


◄ Menu nodes desaparegut\nGiny enlaços educatius ►\nper josep masó prim - dimarts, 26 de febrer 2019, 12:52\nHola, la barra lateral amb tots els enllaços a blocs i webs m'ha desaparegut i m'apareix tot al final de la pagina de portada. He estat mirant però no veig la manera de canviar-ho. De fet, crec que no hi hem tocat res perquè es canviés. Agrairia ens podéssiu ajudar o arreglar-ho. Moltes gràcies. Us passo l'enllaç de la pàgina de l'escola. Escola Empúries de L'Escala, codi 17001048.\nEn resposta a josep masó prim\nper Isabel Oussedik Vilalta (Equip tècnic d'Àgora) - dimarts, 26 de febrer 2019, 13:16\nEstàvem mirant els vostres ginys i de cop han aparegut tots a la barra esquerra. Heu trobat què passava?\nper JUAN FELIPE FERNANDEZ SOLER - dimecres, 2 de desembre 2020, 11:35\nEns ha passat el mateix però seguint el fil d'aquesta incidència no es dóna la solució. Com ho vàreu resoldre?\nper MONICA GRAU PRIETO - dimecres, 2 de desembre 2020, 13:33\nt'hem respost al fil del fòrum de Moodle, ja ho teniu resolt.


Què Veure i Cases Rurals a Sant Agustí de Lluçanès | Somrurals.com\nA la comarca d’Osona, hi ha un municipi on el temps s’atura. Pastures i immensos boscos de pi roig i rouredes és el paisatge habitual per a aquest lloc on conviuen poc menys de 110 veïns, que, majoritàriament, encara viuen de l’activitat agrícola i ramadera.\nUn lloc perfecte per perdre del món per uns dies, Sant Agustí de Lluçanès és l’emplaçament ideal per gaudir del senderisme, la recollida de bolets o els animals de la zona.\nEncara que també, amaga trossets d’història que mereixen ser visitats.\nTres són els punts que has de visitar el perdre’t en Sant Agustí de Lluçanes; un viatge al passat en forma de santuaris religiosos.\nEsglésia de Sant Agustí: Documentada ja l’any 905, conserva encara, tot i haver sofert modificacions al llarg dels segles, alguns elements romànics, sobretot a l’interior.\nSantuari de la Mare de Déu dels Munts: Encara que data del 1170, l’edifici actual és del segle XVII. En el seu interior, podràs apreciar una impressionant imatge de la Mare de Déu dels Munts, d’estil romànic del segle XIII, que va ser restaurada més recentment, el 1929.\nEsglésia de Sant Ginés del Pi: D’origen també molt antic, es coneix de la seva existència des de l’any 938, és com les altres d’origen romànic.\nEl més important que voldràs fer a Sant Agustí de Lluçanès és gaudir de la natura. Et proposem diferents formes de fer-ho.\nSenderisme: Si a alguna cosa es presta l’entorn tranquil de Sant Agustí de Lluçanès és a gaudir de la natura en primera persona. Descobreix algunes de les rutes més populars aquí.\nRutes en bicicleta: Si vols sumar una mica d’emoció a l’excursió, sempre pots pujar-te una bici. Trobaràs aquí informació sobre rutes guiades.\nMas Casablanca: Una activitat, de les màgiques que ofereix Osona. Mas Casablanca és una masia catalana que es pot visitar (de forma lliure o guiada) per gaudir del seu entorn i dels animals domèstics que hi viuen. A més, tenen un racó dels contes. És l’activitat perfecta per realitzar si viatges amb nens.


AVALANCHE ARRIBA A EIVISSA\nIbiza Click 11 Octubre, 2018\nDissabte, 13 d'octubre es presenta a Eivissa l'espectacle de dansa contemporània i hip hop allau. la representació, de la companyia Dani Pannullo Dance Theatre CO té lloc a l'Auditori del Centre Sociocultural de Cas Serres.\n#allau #CAs Serres #Dansa #Dani Pannullo #dansa #Eivissa #Hip-hop #Eivissa #teatre\nTALLER DE NOVES TECNOLOGIES\nIbiza Click 19 Setembre, 2018\nVols aprendre a defensar-te amb l'ordinador, el telèfon mòbil, la tauleta? Aquest dissabte 22 de setembre, la Biblioteca pública insular d'Eivissa, Cas Serres, acull un taller d'orientació en noves tecnologies, impartit per Joaquín Requejo.\n#Biblioteca #CAs Serres #Eivissa #noves #Taller #tecnologies\nIbiza Click 3 Maig, 2018\nEl terme Manga és la paraula japonesa en la qual es denomina al Japó a les historietes gràfiques. No obstant això, s'ha estès fins a significar un estil determinat de dibuix.\nDissabte 12 maig, la Biblioteca Pública Insular d'Eivissa, al barri de Cas Serres acull un taller de dibuix manga.\n#Biblioteca #CAs Serres #Consell #dibuix #Eivissa #l més alt #màniga\nELS TRES JUDICIS A OSCAR WILDE, SI Serrai\nIbiza Click 3 Abril, 2018\nDiumenge 8 Abril, a l'Auditori del Centre Sociocultural de Cas Serres acull l'obra teatral indecència greu (Els tres Judicis a Oscar Wilde), una producció de TeatroLab Madrid i El reló que es representa a la illa de manera gratuïta.\n#CAs Serres #Eivissa #indecència greu #Eivissa #Oscar Wilde #teatre #tres judicis\nAgenda / literatura / música / teatre\nDIES MUSICALS GRATUÏTS\nIbiza Click 14 Febrer, 2018\nLa nova programació dels concerts dels aquest musicals es presenta amb la novetat que aquests tindran l'entrada gratuïta. El Auditori del Centre Sociocultural de Cas Serres ofrecerá, durant el segon semestre de 2018, una programació d'espectacles teatrals, entre els quals s'inclouen els que formen part del Circuit TALENTIB del Govern Balear, a més del cicle de cinema francès organitzat per Les Matinés du Soleil i un homenatge al poeta i novel·lista Blai Bonet.\n#Auditori #CAs Serres #Consell. Eivissa #aquest musicals #música #teatre\nTEATRE: VUIT DONES, PER LA COMPANYIA IMPROIBIZA\nIbiza Click 9 Novembre, 2017\nEl divendres, 10 novembre, a les 21:00 20.30 hores, a l'Auditori del Centre Cultural de Cas Serres, Eivissa, es representa l'obra de teatre 'Vuit Dones’, a càrrec de la companyia de teatre d'improvisació ‘Improibiza', i que en aquesta ocasió compta amb actrius d'altres companyies de l'illa així com de les associacions de veïns dels barris Sant Pau i de ses Figueretes.\n#CAs Serres #improibiza #dones #08:00 #Robert Thomas #Silvina Sodano #teatre\nIbiza Click 10 Octubre, 2017\nL'obra de teatre 'La llei de la selva’ es representa el divendres 13 d'octubre a l'escenari del Centre Sociocultural de Cas Serres (Eivissa) a càrrec de la companyia eivissenca Rita Lluna, Martos Maruxa dirigida i protagonitzada per Enrique Sanchez i Esther Serra.\n#CAs Serres #Llei #Maruxa Martos #selva #teatre\nDANSA AMB 'Kokoro’ SI Serrai\nL'espectacle de dansa moderna i contemporània 'Kokoro’ Representa el dissabte, 10 Juny a la 20.00 20.30 hores, a l'auditori del Centre sociocultural Cas Serres (Eivissa). Es tracta d'una producció de Rotativa Performing Arts i la Cia. de Lali Ayguadé.\n#Calsina Forrellada #CAs Serres #contemporània #dansa #Eivissa #Eivissa #Kokoro #Lali Ayguadé\nLA VIDA I RES MÉS\nLa vida i res més (La vida i res més) és el títol de la pel·lícula que es projecta dimarts, 18 d'abril a l'auditori de Cas Serres (Eivissa) a les 20.00 hores dins del cicle de cinema francès que organitza el Consell d'Eivissa. Un drama ambientat en la Primera Guerra Mundial dirigit per Bertrand Tavernier, amb Philippe Noiret i Sabine Azéma de protagonistes.\n#Bertrand Tavernier #CAs Serres #cinema #Eivissa #Francès #Eivissa #més #res #vida\nmicromecenatge EIVISSA Starry\nLA CARTELLERA D'EIVISSA: PRIMER HOME 20 Octubre, 2018\nDANSA EN JESÚS AMB Akari 16 Octubre, 2018\nLA CARTELLERA D'EIVISSA: ONADA DE CRIMS 12 Octubre, 2018\nAVALANCHE ARRIBA A EIVISSA 11 Octubre, 2018\nDIVENDRES DE CINEMA: DESOBEDIÈNCIA 11 Octubre, 2018\nArxius Seleccioni mes Octubre 2018 (11) Setembre 2018 (11) Agost 2018 (21) Juliol 2018 (18) Juny 2018 (15) Maig 2018 (13) Abril 2018 (10) Març 2018 (12) Febrer 2018 (12) Gener 2018 (15) Desembre 2017 (16) Novembre 2017 (14) Octubre 2017 (13) Setembre 2017 (13) Agost 2017 (23) Juliol 2017 (19) Juny 2017 (27) Maig 2017 (31) Abril 2017 (22) Març 2017 (15) Febrer 2017 (18) Gener 2017 (15) Desembre 2016 (16) Novembre 2016 (20) Octubre 2016 (23) Setembre 2016 (29) Agost 2016 (26) Juliol 2016 (7) Juny 2016 (2) Maig 2016 (1) Abril 2016 (14) Març 2016 (10) Febrer 2016 (10) Gener 2016 (15) Desembre 2015 (13) Novembre 2015 (28) Octubre 2015 (23) Setembre 2015 (21) Agost 2015 (14) Juliol 2015 (28) Juny 2015 (22) Maig 2015 (20) Abril 2015 (31) Març 2015 (44) Febrer 2015 (37) Gener 2015 (26) Desembre 2014 (33) Novembre 2014 (38) Octubre 2014 (37) Setembre 2014 (34) Agost 2014 (28) Juliol 2014 (23) Juny 2014 (23) Maig 2014 (33) Abril 2014 (34) Març 2014 (13) Febrer 2014 (15) Gener 2014 (19) Desembre 2013 (16) Novembre 2013 (25) Octubre 2013 (25) Setembre 2013 (29) Agost 2013 (32) Juliol 2013 (28) Juny 2013 (39) Maig 2013 (34) Abril 2013 (35) Març 2013 (25) Febrer 2013 (25) Gener 2013 (38) Desembre 2012 (41) Novembre 2012 (29) Octubre 2012 (35) Setembre 2012 (37) Agost 2012 (42) Juliol 2012 (46) Juny 2012 (59) Maig 2012 (60) Abril 2012 (66) Març 2012 (74) Febrer 2012 (69) Gener 2012 (78) Desembre 2011 (64) Novembre 2011 (84) Octubre 2011 (84) Setembre 2011 (62) Agost 2011 (54) Juliol 2011 (78) Juny 2011 (81) Maig 2011 (81) Abril 2011 (99) Març 2011 (82) Febrer 2011 (77) Gener 2011 (88) Desembre 2010 (74) Novembre 2010 (98) Octubre 2010 (83) Setembre 2010 (76) Agost 2010 (96) Juliol 2010 (76) Juny 2010 (101) Maig 2010 (92) Abril 2010 (97) Març 2010 (92) Febrer 2010 (95) Gener 2010 (102) Desembre 2009 (100) Novembre 2009 (114) Octubre 2009 (98) Setembre 2009 (87) Agost 2009 (125) Juliol 2009 (121) Juny 2009 (166) Maig 2009 (173) Abril 2009 (172) Març 2009 (192) Febrer 2009 (190) Gener 2009 (187) Desembre 2008 (208) Novembre 2008 (222) Octubre 2008 (231) Setembre 2008 (233) Agost 2008 (178) Juliol 2008 (175) Juny 2008 (175) Maig 2008 (211) Abril 2008 (218) Març 2008 (145) Febrer 2008 (156) Gener 2008 (120) Desembre 2007 (112) Novembre 2007 (116) Octubre 2007 (148) Setembre 2007 (133) Agost 2007 (133) Juliol 2007 (143) Juny 2007 (174) Maig 2007 (135) Abril 2007 (4)\nLA CARTELLERA D'EIVISSA: PRIMER HOME\nLA CARTELLERA D'EIVISSA: ONADA DE CRIMS


“L’objectiu d’aquesta actuació és donar resposta a les famílies” – Revista07500\non 25/07/2020 25/07/2020 opinió\nOpinió / Sebastià Llodrà\nDimarts passat començaren les excavacions a Son Coletes, a Manacor.\nHe mirat de defugir del post immediat i trobar el moment adequat. Avui matí m’he assegut un moment a un dels bancs del cementiri, just davant el mural d’en Frau. Consciència de fet important però també màxima prudència.\nL’objectiu d’aquesta actuació és donar resposta a les famílies que volen saber què va passar amb els seus pares, padrins… El motiu humanitari és primordial i urgent, de cada vegada resten menys familiars directes.\nTambé és un acte de reparació històrica i social d’una situació que, segurament, és un dels bessons de la inviabilitat mateixa d’aquesta suposada democràcia.\nDarrere aquests moments que vivim hi ha manacorins que han exigit justícia durant molt de temps, rostres que hem vist envellir any rere any el segon diumenge d’abril i per alguns dels quals aquesta excavació arriba tard, però arriba.\nTambé la feina del Comité de Son Coletes i d’historiadors que amb cada document trobat, testimoni consultat i descoberta feta han ajudat a posar un poc de llum a milers de dubtes: Antoni Tugores, Tomeu Ferrer, Antoni Sureda i d’altres que deix.\nPer les víctimes,\npels qui ja no hi són,\npels que hi som,\nper aquells que vendran.\nMemòria, justícia i república\nPrevious Article Rajoles locals rescatades i dignes de museu\nNext Article Les primeres passes i les primeres treballadores de Perlas Orquídea


El Govern diu que el Pla de dinamització ha captat activitats de valor afegit | NacióRipollès\nEl Govern diu que el Pla de dinamització ha captat activitats de valor afegit\nJordi Martinoy descarta prorrogar-lo\nper ACN/ElRipollès.info, 19 de febrer de 2010 a les 16:34 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 19 de febrer de 2010 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nJordi Martinoy, delegat del Govern a Girona, ha visitat Aquiles Robotics de Ripoll. Foto: Adrià Costa\nEl Pla d'iniciatives de dinamització comarcal (PIDC) haurà servit, segons la valoració del Govern, “no només per conservar teixit econòmic” i “llocs de treball” sinó per atreure a la comarca activitats “d'alt valor afegit”. Jordi Martinoy considera que aquest pla trienal destinat a estimular l'activitat a les comarques amb més dificultats de creixement ha acomplert objectius. Fins el cinc de març es poden presentar projectes a la tercera i darrera convocatòria del pla. Les novetats de la convocatòria passen per reduir el temps de carència i d'amortització dels projectes als que se'ls doni crèdit i l'augment fins a 500.000 euros de la quantitat màxima que les empreses poden obtenir en subvenció.\nEl delegat del Govern a Girona, que aquest divendres visita diferents municipis de la comarca, admet que actualment les circumstàncies a que les empreses i institucions accedeixen al PIDC poden ser diferents a les de fa tres anys per l'evolució “en negatiu” de la situació econòmica. Les novetats introduïdes pretenen, segons Martinoy, apostar per projectes empresarials “madurs” i que creïn ocupació. Com en les dues anteriors convocatòries al PIDC del Ripollès s'hi destinen 500.000 euros en ajuts i 1,5 milions en préstecs. Les novetats és que pretenen “abaratir” el cost que té per les empreses obtenir als avals per accedir els préstecs tous contemplats en el pla. També s'augmenta la quantitat d'ajut màxima, segons s'ha fixat en el marc regulador europeu. La mesura europea s'emmarca dins de la situació econòmica global.\nEn les dues primeres convocatòries, executades fins ara, s'han beneficiat del PIDC del Ripollès un total de 30 projectes. Aquests corresponien a 21 empreses i a sis ajuntaments. En total s'han concedit ajuts per valor d'1 milions d'euros en subvencions i 2,5 en préstecs. El pla ha servit per crear 30 llocs de treball, segons Martinoy, que diu que seria difícil precisar quants llocs de treball indirectes o subcontractactats ha acabat generant el pla.\nTot i els bons resultats, Martinoy descarta, per ara, que el pla tingui prorrogues. El pla tenia una funcionalitat “conjuntural” i va ser una iniciativa del Govern, el mandat del qual acaba aquest mateix any. El delegat del Govern a Girona insisteix però que les empreses del Ripollès poden accedir a les “altres” línies d'ajut empresarial que té obertes la Generalitat.\nAquiles Robòtics, un exemple\nMartinoy ha valorar el desenvolupament del PIDC i la seva tercera convocatòria després de visitar les instal·lacions d'Aquiles Robòtics. Aquesta empresa tecnològica està ubicada des de fa tres anys al polígon Pintors de Ripoll i és un exemple de l'aposta per les activitats d'alt valor afegit. Les societats Gutmar i Promaut van decidir crear una societat que desenvolupes projectes de robòtica no industrials destinats a seguretat, medicina i serveis. Es van establir a Ripoll amb la col·laboració del centre de difusió tecnològica de la Fundació Eduard Soler. En la convocatòria del PID pel 2009, Aquiles Robotics va rebre un préstec de 197.900 euros per la línia de prototips, perifèrics i bancs de proves.\nEl president executiu de Gutmar i Aquiles Robotics, Joan Martorell, destaca l'aposta d'aquesta nova empresa per fer un projecte de “tecnologia punta” que s'haurà de “consolidar” els propers anys. Actualment és una societat petita amb quatre treballadors però es preveu que en dos anys es puguin consolidar 35 llocs de treball directes més un nombre “important” de llocs induïts. Entre les determinacions que els van fer decidir per crear la nova societat al Ripollès hi ha un sòl industrial “assequible” que permetria afrontar un futur creixement i la proximitat a un centre de formació.\nPer ara, el seu producte estrella és el robot Aquiles per desactivar explosius, transportar paquets perillosos, treballar en ambients tòxics o actuar com a intermediari en operacions amb ostatges, entre altres usos. Les seves dimensions reduïdes li permeten fer missions en avions, autobusos o passadissos estrets.\nMés enllà de la seguretat, l'altre gran línia de l'empresa és la investigació en robòtica mèdica. Gràcies a un acord amb la Fundació Guttman, Laboratoris Esteve i diferents hospitals de referència es treballa en projectes de robòtica per la rehabilitació de persones amb problemes de mobilitat.\nEconomia, Jordi Martinoy, robòtica, PIDC, Fundació Eduard Soler\nPer Anònim el 19 de febrer de 2010 a les 19:52\nEn la notícia diu que Aquiles fa 3 anys que està a Ripoll. O és un error o algú es passa de mida. Aquesta empresa de BCN desapareixarà de Ripoll un cop ja no puguin viure de subvencions.\nPer Anònim el 19 de febrer de 2010 a les 16:52\nAra tothom vol portar empreses cap a Ripoll.... a veure !! ja és hora; menys parafernàlia i més anar per feina !!! que de places i festes no en viurem pas els ripollesos. Angel


La Uifand rep fins a un 72,5% més de declaracions d’operacions sospitoses | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa Unitat d’Intel·ligència Financera d’Andorra (Uifand) ha rebut fins a 88 declaracions d’operacions sospitoses fins al 10 d’octubre passat, un 72,5% més que totes les declaracions rebudes durant l’exercici 2016, quan en tot l’any se’n van comptabilitzar 51. Així es desprèn de la resposta del cap de la Uifand, Carles Fiñana, a una bateria de preguntes en relació amb l’organisme del conseller general de Socialdemocràcia i Progrés, Víctor Naudi, que ahir recollia el Butlletí del Consell General.\nDe fet, les 88 declaracions de sospita d’aquest any suposen el 28,2% de les declaracions rebudes per la Uifand des del 2011, i permeten constatar el creixement que hi ha hagut d’aquest tipus de comunicacions. Així, l’any 2011, es van comptabilitzar únicament 21 declaracions d’operacions sospitoses, xifra que va anar creixent els anys successius (25, 31, 36) fins arribar a les 60 del 2015. L’any passat va haver-hi un lleuger descens i la Uifand va rebre 51 declaracions.\nCom és habitual la gran majoria de les declaracions d’operacions sospitoses rebudes el 2017, el 89,7% en aquest cas, provenen de les entitats bancàries, que des de l’inici de l’any n’han fet arribar 79 a la Uifand. De les restants rebudes per l’organisme, tres corresponen a proveïdors de serveis, dues a notaris, dues a economistes, mentre que des del col·lectius d’advocats només s’ha tramès una declaració, igual que des del sector de les immobiliàries.\nD’altra banda, i responent al conjunt de preguntes relatives a l’actual composició de l’organisme, baixes de treballadors i formació d’aquests i càrrec de responsabilitat, Fiñana explica que l’organisme compta amb set persones quan el nombre necessari i òptim d’efectius seria de deu. En aquest sentit, el cap de la Uifand precisa que s’està seguint un procés de selecció per ocupar les places que han quedat vacants.\nEn aquesta línia, Fiñana, que precisa que des de la seva arribada hi ha hagut deu baixes i que totes excepte una han estat voluntàries per un canvi d’orientació professional, posa de manifest les dificultats que hi ha per trobar candidats a ocupar aquests llocs. D’una banda, per l’alt grau d’experiència professional requerit i, de l’altra, perquè altres departaments de l’Administració o organismes com l’INAAF cerquen perfils molt similars.\nLa comissió de Finances insta a adequar el marc normatiu de CTRASA\nLa comissió legislativa de Finances i Pressupost recomana que es faci efectiu un canvi normatiu per tal d’adequar el marc normatiu del Centre de Tractament de Residus d’Andorra, SA (CTRASA) a la seva condició d’instrument de gestió directa de l’Administració General. Així consta si més no en l’informe de la comissió amb relació a les fiscalitzacions dutes a terme pel Tribunal de Comptes corresponents a l’exercici 2015, que recollia ahir el Butlletí del Consell General.\nI és que els parlamentaris constaten que la “inadequació de la naturalesa jurídica” de CTRASA i la seva propietat pública “impedeix al Govern exercir el control sobre la societat així com sobre els seus propis serveis o altres instruments de gestió directa”.\nAixí mateix, i tot i constatar una disminució del nombre de recomanacions i observacions fetes pel Tribunal de Comptes, la comissió demana al Consell General que comuniqui a totes les entitats fiscalitzades la necessitat de donar compliment a les recomanacions i observacions ja que “considera imprescindible” regularitzar “al més aviat possible” totes aquelles situacions que des del Tribunal de Comptes es venen posant de manifest des de fa diversos exercicis. La comissió constata també en l’informe la impossibilitat de no poder emetre l’aprovació dels comptes de l’Agència Estatal de Resolució d’Entitats Bancàries (AREB), del Consell Regulador Andorrà del Joc, del Consell Superior de la Justícia i de la Fundació ActuaTech, ja que malgrat que estaven previstes en el pla de treball per a l’any 2016, aquestes entitats van lliurar les liquidacions dels comptes més tard del termini previst i no s’han pogut fiscalitzar.


Dissabte 15 d’octubre, memorial Lluís Companys | ANC – Sabadell per la Independència\n← 1 d’octubre, recull d’experiències compartides en les parades junt amb ANC Badia-Barberà i Súmate\nDijous 27 d’octubre, acte de suport a les persones refugiades →\nDissabte 15 d’octubre, memorial Lluís Companys\nPublicat el 11 Octubre 2016 per sbdxi7\nEl dissabte 15 d’octubre, a les 12 del migdia, se celebrarà l’acte institucional del Memorial Lluís Companys a la Masia de Can Rull (Parc Catalunya).\nL’acte comptarà amb la presència de l’alcalde de Sabadell, Juli Fernàndez. Igualment, tindrem la participació de Jaume Pont (Teatre Sant Vicenç) que llegirà una carta del president Companys i de la Societat Coral Estrella Daurada que ens acompanyarà amb algunes cançons.\nUn cop acabats els parlaments i lectures, el Memorial Lluís Companys i aquelles entitats que així ho desitgin podran fer una ofrena floral al monòlit en record de Lluís Companys.\nRetem homenatge als lluitadors d’aquesta terra i fem que en l’edició del 2017 puguem celebrar amb alegria que ja hem decidit per la independència!\nAquesta entrada s'ha publicat en Homenatge i etiquetada amb Òmnium Sabadell, Memorial Lluís Companys, Sabadell per la Independència. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Unides Podem cerca acabar amb l'exempció total de Patrimoni i pujar els trams més alts als Pressupostos\nPublicat 05/11/2021 21:45CET\nPlanteja una quota líquida estatal per impedir que comunitats com la de Madrid deixin d'ingressar per aquest impost\nUnides Podem ha registrat esmenes en solitari al projecte de Pressupostos Generals de l'Estat de 2022 per impedir que hi hagi comunitats on no es pagui l'Impost sobre Patrimoni, assegurant una quota líquida estatal, i pujar un punt els tres trams més alts d'aquest impost.\nAixí consta en dues esmenes a les quals ha tingut accés Europa Press, amb les quals el soci de coalició del PSOE cerca modificar la Llei de l'Impost sobre Patrimoni per elevar a 2,7%, 3,1% i 4,5% els tipus aplicables (per a patrimonis superiors de 2,6 milions d'euros de base liquidable).\nAixí mateix, crea una quota estatal en l'impost el rendiment del qual constitueix un ingrés de l'Estat no cedit a les comunitats autònomes, amb la finalitat d'impedir que es deixi d'ingressar per aquest impost en autonomies, com succeeix en la Comunitat de Madrid.\nERC JA VA PROMOURE UNA QUOTA ESTATAL\nNo és la primera vegada que Unides Podem promou un enduriment de la fiscalitat als grans patrimonis, doncs l'any passat ja va proposar la creació d'un impost sobre les grans fortunes entre les mesures que va plantejar en la comissió de reconstrucció creada al Congrés arran de la crisi provocada per la pandèmia.\nTambé ha demanat repetidament harmonitzar aquest impost, així com el de Successions i Donacions, davant les bonificacions totals que apliquen comunitats com la de Madrid, una aposta compartida tant pel seu soci de Govern, el PSOE, com per altres socis parlamentaris.\nAixí, ERC ja va impulsar, tant als últims Pressupostos com en la nova llei de mesures contra el frau fiscal, la creació d'una quota estatal per assegurar l'aplicació de l'Impost sobre Patrimoni en tot el país.\nOPOSICIÓ Al MAGATZEM DE RESIDUS NUCLEARS A CÒRDOVA\nA més d'aquestes dues esmenes, el grup confederal ha presentat pel seu compte esmenes per moure inversions del Pressupost, i fins i tot suprimir alguna partida, com una d'una mica menys de 5 milions prevista per estudis per a l'ampliació de l'ATC (magatzem temporal centralitzat) de residus de El Cabril (Còrdova).\nUnides Podem expressa la seva preocupació per l'ampliació de fins el 21 milions d'euros previstos per 2025 per a l'ampliació d'aquest cementiri de residus nuclears, una actuació a la qual s'oposen pel seu impacte i els riscos que, al seu judici, té sobre la salut pública i el medi ambient.\nREFORMA DEL RÈGIM DELS JORNALERS\nAixí mateix, el grup confederal presenta una reforma del règim del Sistema Especial de Seguretat Social dels treballadors agraris per compte d'altri, amb canvis en la regulació de cotització i infraccions per obligar els empresaris a comunicar l'alta als treballadors abans que comenci l'activitat.\nActualment, la llei permet que l'empresari doni l'alta a treballadors temporers després de la seva incorporació, la qual cosa dificulta a la Inspecció de Treball la seva comprovació i actuar en conseqüència, doncs és legal que pugui haver-hi treballadors sense donar d'alta.


Relat "El Follet Paco, el Maná i el Diluvi no tant universal"\nInici > detall del relat: El Follet Paco, el Maná i el Diluvi no tant universal\nEl Follet Paco últimament m'està desconcertant amb les seves històries tan inversemblants com esbojarrades. La qüestió es que com no es poden verificar sempre queda el dubte de si son certes o producte de la seva imaginació.\nSabut és - al menys per mi - que el Follet té la possibilitat de comunicació, ja no sé si és oral o telepàtica , amb els essers humans que estan predisposats a escoltar-lo. O sigui que son essers - com jo - "que els hi fa falta un bull com a les guixes", però podem gaudir i alguns cops patir del seu enginy, bon humor, i millor fantasia. És un gran fabulador, és capaç d'ensarronar al més pintat, però es mereix una mica de crèdit, si més no escoltar-lo de tant en tant, deixant-li explicar alguna de les seves histories, i fen-li adient que son interessants, perquè sinó s'emprenya.\nSegons ell diu, aquesta capacitat de comunicació la té amb tot tipus d'habitants del regne animal, siguin aus, insectes, mamífers, etcètera, i d'aquests contactes en surten bona part de les seves histories.\nLa última explicada per ell, amb tot luxe de detalls - que jo escurçaré - es la següent:\nUn dia molt solejat, jo, el Josep, vaig decidir anar a fer una passeig als voltants del far que domina la costa del poble on tinc la sort de viure, el paratge és fabulós, però no és aquest el tema de l'historia. Com sempre que surto li dic al Follet si em vol acompanyar, i si li be de gust m'acompanya. Doncs així va ser, amb ell a la butxaca i un bon entrepà vaig començar el passeig, fins que la gana em fa fer aturar.\nVaig seure còmodament al peu d'un pi, i vaig començar a menjar-me l'entrepà.\nMentrestant, el Follet anava i venia i semblava atrafegat, capficat, amb alguna cosa.\nVaig acabar de menjar i, a punt de continuar la caminada, la meva bufeta em va demanar que la alleugeris i així ho vaig fer, dirigint al raig poc precís a la soca del pi que m'avia protegit amb la seva ombra.\nUn cop acabada l'excursió i ja a casa, el Follet es va mostrar molt emprenyat, molt disgustat en mi i me ho va fer saber i em va dir:\nNo entenc la forma de procedir del humans, Josep, sou uns curts de gambals, no sé com ho has fet, avui l'has vessat. De Deu que essis pogut ser, t'has convertit en un depredador d'una espècie, que, com totes les del regne animal, mereixen respecte i consideració.\nVa seguir dient: quan estaves menjant-te el entrapa, les engrunes que queien al terra, eren agafades i transportades als seu niu per un riu de formigues que estaven a l'aguait. Mentres recollien les molles de pa sobrants, em deien que allò era un regal dels Deus, doncs portaven molt de temps afamades.\nEm deien que eren creients, que confiaven en un Esser superior i que, quan tenien una necessitat extrema, explicaven el seu problema a aquell Deu, que quasi sempre els hi donava solució.\nDoncs bé, aquell mateix mati havien fet una pregaria col·lectiva demanant que caigués Manà del cel i gràcies a les teves engrunes de pa s'havia complert el miracle. Del cel havia arribat el Manà providencial i donaven gracies al Esser Superior per la seva bondat. Eres tu, Josep, que, sense voler, de cop i volta t'havies convertit per elles en un Deu, els hi havies solventat el problema produït per la sequera. .\nPerò el teu regnat va durar poc, va durar fins que vas tenir necessitat de pixar i, com sempre, ho vas fer fora de test, va ser una llàstima. No havies de haver apuntat a la soca del pi, era el camí obligat per les formigues per tornar al niu.\nEncara corren esglaiades i mullades - les que han sobreviscut - eixugant-se com poden, refrega'ns-en pels romers, per treure-s'hi el mal olor que els hi va enviar aquell Deu tan poc considerat en forma de Diluvi.\nQue hi ha de cert en aquesta historia? Doncs respecte a la part de la que jo vaig ser protagonista, puc donar fe que es exacta. En quan als fets i a la conversa entre el Follet i les formigues , jo crec que es versemblant., el Paco en mereix tota confiança. Per si acás, d'ara en endavant vigilaré on dirigeix-ho les meves miccions, ja que si vull encara puc fer punteria.\nLa majoria dels esser humans passem per la vida sense adonar-nos del bé i del mal que podem fer a la Mare Natura en totes les seves manifestacions. Podem ajudar-la i protegir-la , respectant-la, i, per contra, podem contribuir a la seva destrucció no fent cas a les veus que ens arriben demanant respecte per la Vida. Alguns cops aquestes veus són de follets com el Paco, que no són tant folls com nosaltres.\nUna recomanació: el que no tingui un Follet com amic que el busqui, doncs hi ha una frase que diu "si em busques ja m`has trobat".\nFifo 25 de Decembre Nadal\nCelebrem-ho abans que caigui el Diluvi![Ofensiu]


ΠΡΟ ΓΟΩΝ ΔΕ ΜΝΑΣΤΙΣ: Batecs clàssics\nL'Antoni Janer és un excel·lent comunicador. Format en Filologia Clàssica a la Universitat de Barcelona, també va cursar la llicenciatura en Periodisme a la Universitat Pompeu Fabra. No poques vegades escriu en el seu blog a la revista Sàpiens, també ho fa a El temps, Historia y Vida, entre d'altres.\nSempre té a punt una dada, una reflexió, una notícia, una comparació per a sorprendre'ns agradablement... El seu estil clar, directe, elegant, sense ampul·lositat, concís, arran del lector. Tot plegat el posen en el punt de mira de tots els qui volem que el món clàssic sigui més conegut, més estimat, més a l'abast de tothom. No deixeu de llegir les seves entrades sobre etimologia, història, pensament, mitologia... N'hi ha per a omplir un sac!\nMoltes gràcies per les teves amables paraules!


Ses Quarterades que m’agraden va fent el seu camí. Ara fa tres anys que començàrem a millorar aquest espai públic.\nLa feina va canviant a mesura que es va recuperant l’espai, es fa més detallista però no menys important, ja que el paisatge és un conjunt de petites coses que han d’estar en harmonia, també s’ha d’anar consolidant i mantenint el que s’ha anat fent.\nVos convidam a una jornada de voluntariat el dissabte 3 de novembre. De les 8:00 a les 13:00 hores.\nMANACOR – Els Dilluns de l’Obra\nConferència de Manel Santana Morro\n‘A cops de martell sobre l’enclusa. El ferro forjat als carrers de Manacor’, a càrrec de l’escriptor Manel Santana Morro\nDilluns, dia 5 de novembre, a les 20.00 hores, tendrà lloc al bar Xarop de Manacor (plaça de Ramon Llull, 18)\nCURS DE BALL DE BOT\nTots els dimecres a partir del dia 7 de novembre, entre les 19:30 i les 20:30, farem un curs per aprendre ball de bot.\nVeniu el 7 de novembre a Can Alcover i feis la inscripció (15 €) allà mateix.\nPRESENTACIÓ DE ‘CIUTATS COOPERATIVES’, AMB IVAN MIRÓ\nPresentació del llibre ‘Ciutats cooperatives. Esbossos d’una altra economia urbana’, d’Ivan Miró i Acedo\nDissabte, 3 de novembre, a les 19.00 hores, a Can Alcover (carrer sant Alonso, 24, Palma)\nHo organitza: Grup Blanquerna\nPresentació del llibre ‘El procés català amb ulls mallorquins‘\nde Pere Sampol\nHi intervendran Isidor Marí, l’autor i l’editor del llibre, Lleonard Muntaner.\nLa presentació es farà a can Alcover a les 19:30 del dilluns 5 de novembre.\nAssemblea general ordinària de l’Associació Ona Mediterrània\nL’Associació Ona Mediterrània ha convocat la seva Assemblea general ordinària, el dia 6 de novembre, a les 19:30 hores, a Can Alcover (carrer Sant Alonso, 24, Palma)\nJORNADES FEMINISTES I NOVES MASCULINITATS\nEls propers dies 7 i 9 de novembre, les fundacions Darder-Mascaró organitzen, juntament amb Dones en Dansa, i els sindicats STEI-i, UGT i CCOO, unes jornades per compartir reflexions i reptes sobre feminismes i noves masculinitats.\nA la primera sessió, «Dels feminismes a les noves masculinitats», hi participatan Neus Tur i Miquel Àngel Lladó. A la segona, dia 9, «Del discurs a l’acció. Avançam plegats?», amb Homes per la Igualtat, l’Assemblea Antipatriarcal, l’Alternativa i Ben Amics.\nJubilats per Mallorca organitza un Sopar solidari amb el Llevant mallorquí\nComençarà a les 21:15 hores a Can Alcover. El preu del sopar és de 10€. Confirmau la vostra assistència al correu jubilatsxmca@gmail.com o al whatsapp: 679108489\nDijous 8 de novembre, a les 21.15 hores, a Can Alcover (carrer Sant Alonso, 24, Palma)\nCONFERÈNCIA: ‘ELS DARRERS MUSULMANS A MALLORCA: EL JACIMENT D’ALMALLUTX’\nConferència a càrrec de Jaume Deyà Miró, arqueòleg i historiador. L’acte està organitzat per AraBalears i Intersport-Kenia, amb el suport de l’OCB\nEs farà a Can Alcover el dimecres 14 de novembre a les 19.30 hores\nIII CERTAMEN LITERARI ‘GERMANOR’\nAmb la finalitat de promoure i divulgar la creació literària, la Germandat de Mestres Jubilats i Mestres Jubilades de les Illes Balears convoca el III CERTAMEN LITERARI “GERMANOR” de poesia, narració curta, poesia popular (glosades, codolades…) i altres (assaig, investigació, teatre,…)El termini de presentació de les obres acaba el 10 de desembre de 2018.\nL’OCB convoca el premi literari Sambori 2019\nL’Obra Cultural Balear convoca el 1r Premi Sambori OCB, el premi escolar de narrativa té per objectiu promoure l’ús literari del català a les escoles i instituts de les Illes Balears. La convocatòria inclou tots els centres públics, concertats i privats.\nEls treballs que optin a aquest premi de narrativa escolar en català s’hauran de regir segons les bases que es poden trobar a http://www.ocb.cat. La data límit de lliurament serà el diumenge, 21 d’abril del 2019.\nPer a més informació: http://www.ocb.cat/index.php?not=25&ini=0\nConeixem la nova Llei d’habitatges turístics?\nL’ Ajuntament de Son Servera proposa recuperar espais per a vianants, l’embelliment dels carrers connectors amb el nucli antic i un nou parc infantil\n1 de novembre de 2018 Obra Cultural Balear de Manacor Cultura Deixa un comentari


L'Àgora finalitza les obres per a millorar la seua sonoritat\nS'han col·locat uns panells acústics que permetran una millora de la sonoritat en la sala de l'Àgora Oberta, i evitarà problemes acústics de reverberació i eco\nTags: Àgora, Millores, Obres\nDurant aquest mes de novembre s’ha dut a terme una sèrie d’actuacions per a adequar l’Àgora. En concret ara ha finalitzat la col·locació en l’Àgora Oberta d’uns panells acústics que milloraran la sonoritat de l’espai.\nEn aquesta zona de l’Àgora s’havien detectat problemes acústics i de reverberació.\nAnteriorment s’havien fet actuacions per tal de millorar els sistemes de seguretat antiincendis.\nL’Ajuntament d’Alcoi continuarà millorant els espais públics per tal d’atendre a les noves necessitats dels esdeveniments.


Personal sanitari trenca el cordó policial a les portes del Parlament durant la vaga de metges de novembre de 2018 / Carla Benito\nEl 16 de gener, un mes i mig després que Metges de Catalunya (MC) i la CGT juntament amb Rebelión Primaria convoquessin una vaga a la sanitat que, de mitjana va assolir el 70% de seguiment, arribava la convocatòria d’una nova vaga de metges. Aquest cop només enfocada als facultatius de la xarxa de sanitat concertada englobada dins el SISCAT, la vaga havia de començar avui dilluns 18 de febrer i allargar-se, com la darrera, durant cinc dies.\nMetges de Catalunya denunciava mentre informava sobre la nova vaga que els facultatius dels hospitals i la primària concertada no havien rebut “cap millora tangible mes enllà d’una petita millora retributiva”. Al mateix temps, la convocatòria es plantejava amb un mes de marge per tal de donar espai a les negociacions. MC ja donava a entendre aleshores que la vaga no s’acabaria celebrant. El missatge que transmetien era que aquesta voluntat responia al seu deure amb la població. Xavier Lleonart, vicesecretari general de Metges de Catalunya, deia aleshores que “la població no són ostatges i no la volem perjudicar”. No obstant això, des del sindicat entenien que l’única forma per pressionar una negociació com a treballadors era mitjançant la convocatòria de vaga.\nUn mes després d’aquesta convocatòria i després de múltiples reunions al departament de Treball amb les patronals Unió Catalana d’Hospitals (UCH), Consorci de Salut i Social de Catalunya (CSC) i Associació Catalana d’Entitats de Salut (ACES), ha estat l’últim dia laborable abans de l’inici de la vaga quan s’ha signat l’acord. Un acord que incorpora com a element destacable la creació d’una Comissió Bilateral que s’encarregarà de fer seguiment de la implantació i negociació de les millores i, a més, crearà Juntes Facultatives en els centres per decidir aspectes clínics i de gestió.\nEls aspectes que formaven part del llistat de reivindicacions i demandes de Metges de Catalunya i finalment s’han incorporat en l’acord impliquen en l’àmbit de la recerca i la formació que, com a mínim, un 15% de la jornada anual es destini a aquestes activitats no assistencials. Pel que fa a les condicions laborals i retributives, s’ha eliminat la retallada salarial del 5% al personal facultatiu en formació (MIR) i s’ha signat que la contractació temporal representi com a màxim el 8% de la plantilla de facultatius a finals de 2020. També s’aplicaran canvis sobre les guàrdies localitzades: s’inclou la retribució mínima de dues hores a preu d’hora ordinària, en cas de requeriment de presència. A partir de les 1.500 hores anuals d’atenció continuada, però, totes les guàrdies localitzades s’abonaran a preu d’hora ordinària de treball. També s’ha inclòs el cobrament íntegre com a guàrdia presencial si se supera els 2/3 de la jornada amb presència física del professional. Al mateix temps, es disminueix l’exigència del nombre d’hores de guàrdia i s’incrementarà la retribució al personal amb reducció de jornada per cura d’un fill o familiar.\nAlgunes idees noves que no s’havien previst en el seu moment en el conveni del SISCAT pel que fa a les embarassades s’incorporen ara a partir d’aquest acord. Les millores impliquen que podran deixar de fer guàrdies a partir de la 20a setmana de gestació i en la prestació per risc d’embaràs, permís de maternitat i lactància natural percebran el 100% de les retribucions, inclosa la mitjana de les guàrdies realitzades en els darrers 12 mesos.\nPel que fa a l’atenció primària concertada, s’ha establert una mitjana de 1.300 pacients assignats per metge de família “per assolir un nivell òptim de 25-28 visites diàries” i s’han establert com a referència temporal 12 minuts per visita presencial i sis minuts per visita telefònica o virtual. Aquestes millores, per Metges de Catalunya, són “determinants”, ja que equiparen les condicions assistencials a les de l’Atenció Primària de l’ICS.\nAquests acords responen a moltes de les demandes que el sindicat havia llistat. De fet, les demandes d’aquesta nova vaga donaven continuïtat a les que es van generar durant la vaga que es va donar del 26 al 30 de novembre. Encara que tard, el sindicat considera que el document d’entesa de les parts és “doblement significatiu” perquè, a més de les reivindicacions assolides, “suposa la certificació que els facultatius requereixen d’un espai propi de negociació”, és a dir, la Comissió Bilateral.


INICIACIÓ A LA INFORMÀTICA AMB FAMÍLIES (LERNI) | Casal dels Infants\nINICIACIÓ A LA INFORMÀTICA AMB FAMÍLIES (LERNI)\nEnviat per victoria el dl., 18/01/2021 - 16:31\nT'agraden les TIC? T'agradaria treballar amb famílies en situació de desavantatge social? Aquest és el teu voluntariat!\nCerquem voluntaris/àries per donar suport al servei Lerni, concretament, en l'espai d'alfabetització digital.\nLes tasques consisteixen en:\n-Acompanyar un grup de mares/pares en l'aprenentatge d'alfabetització digital a través de sessions on s'utilitzarà l'ordinador.\n-Orientar i donar suport a les mares/pares durant les sessions.\n-Preparar la sala i organitzar el material que es necessiti per desenvolupar l'activitat.\n- Fer seguiment del grup a través de diaris al finalitzar la sessió.\nL'activitat es realitza en diferents horaris de dilluns a divendres depenent del territori on es faci. Consulta'ns els horaris.\nEl compromís mínim és d'un matí a la setmana durant tres mesos.\nAnima't, t'hi esperem!\nCerquem persones majors de 22 anys, afables, amb competències comunicatives, amb empatia, sentit comú, paciència i interès per l'educació d'adults. Es valoraran coneixements d'ofimàtica per donar suport a les mares/pares.\nBadalona, Barcelona (Raval i Besòs), Sant Adrià de Besòs (La Mina), Salt i Santa Coloma de Gramenet\nCompetències que adquiriràs\nAnalitzar i resoldre problemes, Iniciativa i autonomia, Optimisme i entusiasme, Capacitat per liderar iniciatives, Organització i planificació, Fiabilitat tècnica i personal, Comunicació interpersonal, Treball en equip, Diplomàcia i "saber estar".\nCompromís mínim és d'un matí a la setmana durant tres mesos.\nData màxima per inscriure's\nEntre 4 i 16 hores mensuals. Un matí a la setmana, de dilluns a divendres


Un passeig per València de la mà de Lluís Vives, Gil-Albert i Isabel de Villena - Diari La Veu\nEscriba el número 726147\nUn passeig per València de la mà de Lluís Vives, Gil-Albert i Isabel de Villena\nL'Ajuntament edita unes guies per a recórrer la ciutat a través de la vida i la mirada d'aquests personatges\nL\_'Ajuntament edita unes "Guies Literàries" que conviden a recórrer València.\nEl visitants de València disposen, a partir d'ara, d'una nova eina que farà diferent el seu passeig per la ciutat. Es tracta d'una col·lecció de "Guies Literàries" que conviden a recórrer l'urbs actual, i la que ha sigut al llarg del temps, de la mà de la perícia vital i la mirada de destacades personalitats que han escrit la seua història.\nEls primers exemplars estan dedicats a l'època medieval (la València monàstica i gòtica), amb les figures d'Isabel de Villena i Lluís Vives, i a la València republicana, amb Juan Gil-Albert. Daniel Benito Goerlich ha sigut el coordinador de la guia "Sor Isabel de Villena i la València monàstica; Lluís Vives i la València gòtica" mentre que David Sánchez ha elaborat la guia "Juan Gil-Albert i la València republicana". Mateo Gamón és l'autor de les fotografies que il·lustren l'edició.\nLa regidora de Patrimoni i Recursos Culturals, Glòria Tello, ha explicat que el que es descriu en aquests llibrets "és la mirada de les persones excepcionals que van viure el seu temps i la seua ciutat". L'objectiu, com ha indicat Tello, també és reconstruir el present i construir futur i, alhora, recordar, respectar i defensar el passat.\nTello ha destacat les figures històriques elegides per als recorreguts per la València d'entre segles. Gil-Albert és "un escriptor valent, un intel·lectual avançat, un ciutadà compromés, potser no prou valorat. Un alcoià que féu d'aquesta la seua ciutat, una ciutat que va aconseguir que fóra com és". La regidora ha recordat que la mirada de Gil-Albert permetrà als visitans passejar per la València que va mantenir la dignitat davant de la barbàrie i la que lluitava per la llibertat i la democràcia. Quant a Lluís Vives, ha recordat que fou una figura imprescindible del pensament mundial i un humanista en el sentit més ampli. "Un intel·lectual amb la mirada àmplia, inquieta i transformadora, a través de la qual podrem descobrir la València que estava i que està", ha afegit. Finalment, ha destacat com una dona del segle XV, sor Isabel de Villena, fou capaç d'influir en les posicions de l'Església i en les dels intel·lectuals més reputats. "La seua era una ciutat emmurallada i tancada. Però, amb aquesta guia, podrem descobrir els carrers i les places que va recórrer abans de la seua ordenació", ha indicat.\nPer la seua banda, els autors han instat no sols els visitants sinó també els habitants de València a passejar per a conèixer-la. "Per a conèixer de veritat una ciutat, cal caminar-la i no hi ha millor manera que fer-ho amb aquestes guies i a través d'unes rutes en les quals la presència d'un personatge històric ens va relatant la València de la seua època, què queda, què no i què ha sigut substituït", ha reblat Benito Goerlich.\nEscriba el número 122859


Ultra-Local Records: d’abril 2020\nAra, repartiment interdistricte de les vostres comandes\nPublicat per Ultra-Local Records a 10:45 Cap comentari:\nAquí estem. A casa.\nEl 14 de març va fer un mes que vam tancar la botiga, esperem que de manera temporal.\nI per aquestes dates, estem preparant el record Store Day a tope. La situació de tot plegat és bastant surrealista. Ens esperen uns mesos, per no dir uns anys molt raros. Ens permet donar moltes voltes al cap. Pensar en nosaltres, en els altres. En el sistema, en la por. Jo li tinc molta més por a totes les restriccions i decisions del govern que al mateix virus. La incertidumbre continua sent brutal i seguim tots a casa esperant que passi algo, que no sabem que és. La situació ens ha superat a tots per complet. No sé, mai he estat en aquesta situació però dona per escriure molt sobre un paper blanc.\nEstar a casa és gairebé com estar a la casella de sortida. Amb els carrers buits i tot tancat, esperant que sortim fora i comencem a omplir una vida nova. Amb una nova consciència del que realment és essencial, les persones importants i les feines que s’hauríen de valorar més. Però també tinc la sensació de sortir a omplir una plantilla que ja està feta. I la tornarem a omplir amb els nostres errors, i potser algun encert. El cas és, com sempre, poder imaginar. Ahir precisement a una tertúlia de Carne Cruda deien que érem capaços d’imaginar un apocalipsi però no érem capaços d’imaginar un nou sistema. Una nova manera de viure que apliqués tot el que (teòricament) estem aprenent en aquesta situació.\nAmb la Carme ja teniem apreses algunes coses, i les posàvem en pràctica dintre de les nostres possibilitats. I amb la botiga sempre hem intentat ser coherents. Constància i coherència semblen les dues paraules que ens afirmen. Com el gran Simón al Bar Monaco del carrer Pallars que té dues paraules escrites en un paper “presencia y silencio”. Ens semblen els dos pilars del Monaco. A vegades li dono moltes voltes a com portar la botiga, a com participar en el capitalisme sense corrompre una manera de viure i pensar. Tenir cura de tot sense que suposi un esforç, simplement que flueixi com la manera de ser. D'això he après molt de la Carme.\nAquests dies intentem sobreviure amb el que tenim. Per sort la Carme treballa i tenim un sou garantit, no ens podem queixar. Però la botiga està sotmesa a una mena d'hivernació. Hem aconseguit alguns ingressos per fer front als gastos fixes i impostos. No són suficients per pagar tot, però si per no poder rebre cap ajuda. Tenim ganes d'aguantar. Vam obrir la botiga en el pitjor moment i no hem conegut bons moments encara, així que en algun moment arribaran. Ens sentim molt estimats per tota la gent que ens està ajudant i fins hi tot ens sap greu. Perquè no els volem fallar. Volem seguir oberts per veure passar cada dia als veïns, per descobrir nous discos que ens recomana la gent, per fer feliç a la persona que busca un disc i el troba a la nostra botiga. Simplement escoltar discos i acomular-los a les nostres cases, com petites rodanxes de records vitals.\nPublicat per Ultra-Local Records a 23:23 1 comentari:


Compromís-Esquerra BenicarlóDani Tejedor, Compromís - Esquerra Republicana de Benicarló\nDani Tejedor, núm. 7\nDani Tejedor va néixer l’any 1979 i, des de ben jove comença a estudiar música a l’Associació Musical Ciutat de Benicarló, de la qual passa a formar part com a músic i, posteriorment, com a professor.\nVa estudiar percussió clàssica als conservatoris de Benicarló, Castelló i València i es va llicenciar a l’ESMUC (Escola Superior de música de Catalunya) en la primera promoció existent de Jazz i Música moderna en tot l’estat, obtenint, d’entrada, l´única plaça existent per cursar aquests estudis.\nCom a percussionista ha format part de formacions de renom com Amparanoia (amb qui, al llarg de cinc anys, va girar per diversos continents i va participar en alguns dels festivals més rellevants i coneguts de l’escena musical internacional), Pepet i Marieta o El niño de la Hipoteca i ha participat en espectacles amb primeres figures de diversos àmbits com Antonio Canales, Candela Peña, Sol Picó i molts més. Els darrers anys ha treballat amb Marc Parrot realitzant arranjaments per La Marató de Tv3 o pel club Súper 3, arranjant músiques per artistes com Manolo Escobar, Miquel Gil, Txarango o Els Catarres, entre d’altres.\nVa co-dirigir, conjuntament amb el seu germà Leo Tejedor la desapareguda Benicarló Jazz Big Band, on músics de tota la comarca conformaven un projecte adreçat a potenciar el jazz i les músiques improvisades a les nostres terres.\nHa segut professor de percussió clàssica i moderna en diverses escoles des de Castelló a Barcelona, passant per Càlig, Alcanar, Rossell o Benicarló, entre d’altres i, des de l’any 2008 és professor de música a l’institut del Teatre de Barcelona on, a més, ha treballat com a compositor i músic acompanyant en diverses creacions relacionades amb la dansa i el teatre.\nLa seva relació amb la música ha estat i és una necessitat per tal de créixer més cada dia i la seva inquietud per les arts i la cultura en general sempre han estat notòries en totes les seves vessants; prova d’això són les seves incursions en el món de l'escriptura o de la composició a través de la poesia (com en són mostra la seva faceta de “cantautor”, realitzada a partir de poemes propis o el seu espectacle “Electroshock” on va barrejar la poesia, les arts visuals i la música electrònica, així com el seu treball amb el món la dansa, de la qual n’és coneixedor i seguidor en diverses especialitats).\nHa portat el nom de Benicarló a més de 20 països i ha continuat mantenint una estreta relació amb la nostra terra al llarg dels 15 anys en què ha residit, per motius professionals, a València o a Barcelona.


La deformació del significat de les paraules\nJoan Lladonet | 05 abril 2005\nSón moltes les paraules que s'usen malament amb total impunitat, unes vegades es fa des del desconeixement total del seu significat, unes altres per fer-les ballar segons el desig de qui les diu amb l'excusa de ser inventor de significats nous, fins que s'arriba a la total deformació i adulteració del seu significat en benefici d'un interessos, desigs, capricis o perverses intencions.\nNomés una petita mostra. La paraula vehicular, quan s'usa com a adjectiu al costat de la paraula llengua, l'expressió resultant significa que és «la llengua de comunicació entre parlants de llengües maternes diferents». Si està establert per les lleis vigents que la llengua catalana és la llengua vehicular de l'escola, queda absolutament clar, per tant, quina és la llengua que s'ha d'usar com a llengua de comunicació dins les escoles en tots els seus àmbits i sabem quina és la llengua que s'usa realment en moltes d'elles. I aquest mal ús es va estenent a altres àmbits i ara ha arribat a IB3, on quan la directora María Umbert feia el seu discurs inicial, anunciava que el català era la llengua vehicular de la televisió autonòmica en qüestió, i ella, naturalment, feia el seu discurs en castellà.\nUna altra de les parauletes qüestionades és la de solidaritat, en el sentit que les comunitats autònomes que més produeixen han de ser solidàries amb les que produeixen menys. En aquest cas el significat seria una «conjunció o acord entre aquestes comunitats a través de la Constitució per tenir un dret o complir una obligació». Quan aquests acords són en l'àmbit internacional, ni tan sols s'ha arribat a aportar el 0'7% del PIB a la solidaritat. En els països europeus que tenen diferents regions o nacions es considera que una solidaritat d'un 3% entre elles és molt gran, i aquí es parla que comunitats autònomes com Catalunya o Illes Balears han de ser solidàries per força d'un 7 a un 10% de la seva producció, quan això no fa més que empobrir els serveis als seus ciutadans, com poden ser els de la sanitat o de l'educació. Així les comunitats amb dret a rebre solidaritat poden arribar a tenir el servei gratuït dels odontòlegs i un ordinador per cada dos alumnes a l'escola, quan els que estan condemnats a complir amb les obligacions han de carregar la benzina amb imposts per poder pagar una sanitat obsoleta, o no arriben les despeses mínimes a les escoles quant a educació. I després es neguen a publicar les balances fiscals, i surten personatges brillants com Bono, que diuen que és com si les persones més riques es presentassin a un hospital i demanassin ser tractats per uns quants metges i unes quantes infermeres. Doncs és així, les persones amb alt poder adquisitiu se'n van a curar les seves malalties als EUA o allà on sigui, el que passa és que les comunitats autònomes solidàries no poden oferir un servei mínimament digne, quan moltes persones han d'estar mesos esperant poder ser ateses pels especialistes corresponents.\nLa paraula més deformada de tant de temps de canviar-li el sentit és la paraula nacionalisme i totes les seves parentes. Qualsevol que sàpiga llegir les tres principals accepcions de la RAE, comprovarà que els dirigents i els ciutadans espanyols ho són, i molt, de nacionalistes. Però ara s'usa negar la seva existència, quan es pretén que el sentiment que implica aquest nacionalisme representi un estat de normalitat, que no exigeix haver-se de definir, i, per tant, tots els que es defineixin com a nacionalistes d'altres nacions dins la gran nació seran repudiats, fins a arribar a personatges com Rodríguez Ibarra, que cerca pactes PP-PSOE, per treure els nacionalistes del Congrés i del Senat, pensant que només ho són els catalans i els bascos. Mentrestant, la lluita contra els significats racionals de les paraules continua sense parar.


On és el límit? (II) | Blog | Conlloga Muixeranga\nOn és el límit? (II)\nAmb aquesta pregunta vam concloure els articles sobre Física i Muixerangues. És possible una Alta de 7? Com vam mencionar, la vessant física de les muixerangues és encara molt desconeguda. Així doncs, amb el que ara sabem, és gairebé impossible determinar fins on seríem capaços d’arribar. Tot i això, sí que podem analitzar diversos factors que influeixen sobre l’actual sostre muixeranguer, per acabar fent-nos una pregunta més senzilla: hem arribat ja al nostre límit?\nDels quatre aspectes que hem considerat clau pel fet d’influir i definir el límit muixeranguer, en l’article «On és el límit? (I)» en vam exposar dos: la voluntat i l’assaig. En aquesta segona part, n’analitzarem els altres dos: la planificació i la massa social.\nLa planificació és la base d’un bon assaig. En l’article anterior ja vam incidir en la importància de buscar l’eficiència en els assajos, en lloc de només incrementar-ne la quantitat. Cal que aprofitem el temps d’assaig, tant el que dediquem al treball tècnic dels diferents muixeranguers com el que destinem al muntatge de figures. I per fer-ho, és imprescindible una preparació i planificació prèvia. Moltes colles, per exemple, encara no han incorporat un sistema que els permeta saber amb antelació qui acudirà a l’assaig, fet que dificulta la planificació prèvia d’aquest i de les figures que s’hi faran. Altres, en canvi, comencen l’assaig sabent l’ordre de les proves que es realitzaran, les persones que conformaran el tronc i la posició que ocuparà cadascú a la pinya. D’aquesta forma, els assajos s’agilitzen, la gent està més activa i concentrada; es redueixen els canvis d’última hora i, en definitiva, poden fer-se més i millors proves.\nD’altra banda, la planificació prèvia de les figures permet una major reflexió sobre aquestes. Pot analitzar-se amb més deteniment quina és la millor forma de muntar-les, quin perfil de persona pot ocupar cada posició, com ha de treballar cadascú. En aquest aspecte, una de les claus es minimitzar allò que es deixa a l’atzar. Amb una bona planificació prèvia de les figures és més senzill, per exemple, mantindre les posicions dels muixeranguers d’assaig en assaig, facilitant la seua especialització. Això no vol dir que una persona no puga ocupar diferents posicions, sinó que, en una determinada figura i en un determinat període de temps, aquesta persona podrà mantindre una certa coherència en el treball que realitza, millorant la seua tècnica i capacitat.\nAl món muixeranguer, aquesta planificació prèvia de les figures podria ajudar-nos, a banda de a millorar els assajos, a aconseguir reduir el pes de les nostres figures. Alleugerir els troncs encara és un repte pendent, que ens permetria, sense cap mena de dubte, superar els nostres límits. En aquest sentit, el paper de les dones, sovint més lleugeres, és fonamental. Si bé avui en dia és habitual veure dones als pisos superiors de les muixerangues, cal dir que la seua presència encara és escassa als pisos inferiors, tot i que moltes colles ja fa temps que treballen en aquest aspecte. La Jove Muixeranga de València ha sigut, des dels seus inicis, una de les colles que més dones ha incorporat com a baixes i segones de figures de cinc. Sense dubte, un exemple a seguir.\nPer últim, no podem oblidar la importància d’una bona planificació de la temporada. Per poder seguir creixent, és bàsic que les colles tinguem un calendari ben estructurat, on, al llarg de la temporada, es combinen actuacions de diferents graus d’exigència amb èpoques més enfocades a l’assaig, tot seguint una certa lògica. És important disposar d’actuacions prop de casa, on poder desplaçar a molta gent i que, a poder ser, tanquen cicles d’assaig, a més d’una darrera actuació important al final de la temporada. Moltes colles muixerangueres, per exemple, tenen l’actuació més important de l’any al mes de setembre, dins les festes patronals del seu poble. Si aquestes colles estructuren la temporada seguint el curs escolar (no totes ho fan així), després de l’aturada de l’estiu serà més difícil que encaren una figura límit que en una actuació al mes de juny, quan ja porten tot el curs treballant.\nLa massa social de les colles és el darrer aspecte clau. És bàsic i senzill: per fer figures més grans, cal més gent a la pinya. Una bona massa social permet tindre una gran pinya i, per tant, fer figures més segures. A més, quantes més persones hi haja a la colla, més senzill serà trobar les més adients per a cada posició. També en aquest aspecte, les colles ja fa temps que hi treballen, i el fet de que cada volta més colles disposen de locals d’assaig propis, junt a la creixent difusió del fet muixeranguer, estan ajudant. Activitats culturals, esportives, festes... tot serveix per fer colla. Si la gent està a gust s’hi quedarà, i a més a més convidarà les seues amistats. I ja ho diu la dita: quants més serem, més riurem!\nAquest article és publicar en el suplement TERRA DE MUIXERANGUES del diari Levante el divendres 11 de desembre de 2020 i està disponible en el següent enllaç: https://www.levante-emv.com/cultura/panorama/2020/12/11/on-limit-ii-26156720.html


La Sala acull l’estremidora obra ‘Neus Català, un cel de plom’\nCultura | 5 de novembre de 2015\nMercè Arànega interpreta Neus Català en aquesta obra que recull l’horror dels camps nazis. / Cedida\n‘Neus Català, un cel de plom’ arriba a Rubí després de la seva estada al teatre Muntaner, en el qual ha recollit grans elogis entre la crítica i el públic.\nMercè Arànega es fa seu l’escenari, sense gairebé decorat, amb l’única companyia de les llums i les ombres, algun objecte i imatges en blanc i negre de Neus Català, la protagonista d’aquesta història.\nL’actriu interpreta la Neus Català més lluitadora i compromesa en aquesta història de supervivència, que a través del teatre emociona i horroritza a parts iguals.\nEl director de l’obra és Rafel Duran, mentre que el dramaturg Josep M. Miró ha estat l’encarregat d’adaptar la novel·la ‘Neus Català, un cel de plom’, escrita per Carme Martí i que es basa en la vida i els records de la supervivent del camp de concentració nazi de Ravensbrück.\nCoincidint gairebé amb el centenari del naixement d’aquesta catalana que va viure molts anys a Rubí, La Sala acull el diumenge 8 de novembre a les 18.30 hores aquest espectacle. Les entrades, que es poden comprar al web de ticketea o a la taquilla del teatre, tenen un preu de 15 euros i 11,25 amb entrada reduïda.


Un estiu segur a les platges d'Alboraia - Nou Horta\nDimecres, 09 Juny 2021 13:30\tEscrit per Redacció Publicat en Alboraia-VAL Vist 192 vegades\nLa temporada de bany ja està en marxa a les platges de la Patacona i Port Saplaya.\nUn any més, el Consistori aplica els protocols d'organització, neteja i seguretat establits en el Pla de Contingència enfront del Covid-19, per a reforçar la seguretat de les platges alboraieres.\nUnes platges més accessibles i segures per a totes les persones\nEnguany es disposarà d'unes passarel·les més amples i accessibles en alguns punts de les platges. S'ha augmentat també la quantitat de contenidors a les platges.\nEl bany adaptat també està disponible aquest estiu a la platja de la Patacona, dotat de dos “anfibuggys” i crosses amfíbies. Es realitza mitjançant cita prèvia, que ha de sol·licitar-se bé en les Postes Sanitàries o bé en el telèfon 648 101 330. Es duu a terme només si hi ha bandera verda, i preferentment amb acompanyant, sempre sota la supervisió i amb el suport del personal de l'Equip de Salvament i Socorrisme. L'horari és de 12 a 18h.\nPer a aquesta temporada estival s'ha instal·lat una línia d'abalisament al costat de l'espigó de Port Saplaya, evitant que la gent s'endinse en zones amb corrents perillosos.\nEGUSA S.L.O ha incorporat a 12 persones més en el seu Pla d'Ocupació 2021, per a donar suport a la neteja a les platges, accessos, camins, parcs i passejos marítims.\nEquips de salvament, socorrisme i seguretat\nS'han realitzat les proves per a la contractació de 22 socorristes, 4 patrons d'embarcació i una persona al comandament de la coordinació. A més s'incorporen 4 Tècnics d'Emergències Sanitàries i 4 Diplomades Universitàries en Infermeria. Una ambulància, dues embarcacions i dues pick-ups tot terreny facilitaran els seus serveis.\nLa Policia Local d'Alboraia també ha reforçat la seua presència en platges, com és habitual amb l'arribada de la nova temporada. S'han incorporat dues motos elèctriques noves, i també es disposarà d'un buggy i un dron per a garantir la seguretat.\nUna altra temporada més, les oficines Tourist Info, tant en Port Saplaya com Patacona, continuen oferint informació turística a totes les persones que ho requerisquen.\nEls estrictes protocols de neteja i mesures sanitàries continuen vigents, mesurant la temperatura de les persones que acudisquen a la posta sanitària, entre altres actuacions.\nAquest estiu també es comptarà amb 18 informadors Covid-19 contractats per l'Ajuntament i finançats per la Generalitat Valenciana, que vetlaran pel respecte a les normes sanitàries i informaran a les persones usuàries de les platges durant 3 mesos (des del 15 de juny).\nModificat el Dimecres, 09 Juny 2021 13:32\nMés en esta categoria: « Ingressats prop de 281.500 euros a 120 sol·licituds de les Ajudes Parèntesis per a empreses i persones autònomes d'Alboraia\tL'Ajuntament d'Alboraia presenta el cartell guanyador per a les activitats de juliol »


Comencen dos tallers de teatre a Can Deu i Can Llong en el marc del ‘SBD ON’ | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Comencen dos tallers de teatre a Can Deu i Can Llong en el marc del ‘SBD ON’\nL’objectiu és estimular el naixement de companyies amateurs estables als barris de Sabadell\nCULTURA / TEATRE. El projecte SBD ON dona el tret de sortida amb dos tallers de teatre. Els centres cívics de Can Deu i de Can Llong acullen les primeres sessions del taller de teatre Posada en Escena. Es tracta d’un taller de tretze sessions que inclou un tastet de les tècniques interpretatives bàsiques per a treballar un text i un personatge.\nGràcies a les noves propostes del SBD ON. La cultura al teu barri, les persones que vulguin introduir-se en el món actoral de manera lúdica i senzilla, però pràctica, tenen una oportunitat a partir d’avui, 28 de setembre (a Can Deu), i demà, 29 de setembre (a Can Llong). L’últim dia de taller es representaran les escenes de monòleg i diàleg que s’hagin preparat al llarg de les tretze sessions. Posada en Escena acosta el teatre als barris i és el primer pas per a la creació de companyies amateurs estables a la ciutat. Per a la tinenta d’alcaldessa de Feminismes, Benestar Animal i Participació, Marta Morell, aquesta és una “aposta clara amb un doble objectiu: aproximar la cultura als barris i descentralitzar-la i, d’altra banda, estimular la creació cultural en altres punts de la ciutat, com pot ser en el cas de la cultura urbana”.\nL’Ajuntament continua treballant en la programació d’activitats en el marc del projecte SBD ON per apropar la formació, la creació i l’exhibició cultural al territori. Segons el regidor de Cultura, Carles de la Rosa: “El potencial cultura de la nostra ciutat és immens i implica moltes persones que ja formen part d’aquesta amalgama del teixit cultural. Amb aquest projecte fem un pas més perquè la Cultura, el teatre en aquest cas, sigui no nomes un tret característic, sinó un element cohesionador de la nostra ciutat”.\nD’aquesta manera, es fa una clara aposta per invertir temps i recursos en aquest nou projecte de cultura de proximitat als barris, que inclou un apartat específic de cultura urbana, adreçat a les expressions culturals dels i les joves a l’espai públic i en espais informals de la ciutat.\nEls eixos estratègics del projecte SBD ON són la intervenció comunitària, la innovació cultural, el replantejament del model d’equipaments de proximitat i l’enfortiment de la xarxa d’entitats.\nAjuntament de Sabadell Carles de la Rosa Centre Cívic Can Deu Centre Cívic Can Llong Diari Sant Quirze Marta Morell News SQ Sabadell SBD ON\t2021-09-28