5è Archives - Pàgina 2 de 12 - escolaguillem.com\n5è-Alerta per caos!!!!\nHa estat començar el curs i trobar-nos amb un gran desastre. El primer dia d’educació física una senyal d’alarma ens va fer treballar més del que ens tocava.\nI així ho vam arreglar\nTreballem l'auca - 4t\nI ja per acabar, en petit grup hem fet una auca relacionada amb l’escola.\nActivitats diverses - 4t\nDurant el curs, els i les alumnes de 4t hem fet un munt d’activitats. Clicant a la següent imatge podreu arribar a una petita mostra de fotografies.\nVeureu que hem fet tallers de plàstica, treballs cooperatius, jocs de taula i moltes altres activitats.\nCircuits - 4t\nLes nenes i els nens de 4t hem començat a treballar els circuits. Avui n’hem provat un i a partir d’ara, amb el nostre grup cooperatiu, n’haurem de dissenyar un pels nostres companys. De moment us deixem amb les fotos de la primera sessió!\nFotos circuits – 4t\nTrobada formigues cooperatives - 4t\nAvui els nens i nenes de 4t hem anat al Puig dels Jueus per fer reptes cooperatius del Projecte de Formigues Cooperatives amb companys d’altres escoles: Vic Centre, Andersen, l’Estel i Sant Marc de Calldetenes.\nHem comptat amb la col·laboració dels alumnes de 1r curs del CEES, que ens ho han preparat i dinamitzat. Hem conegut nens i nenes nous i ens ho hem passat molt bé!\nCategories: 5è, Educació Física, Portada\nFormigues cooperatives amb l'Estel - 4t\nAvui els alumnes de 4t hem tingut la visita dels companys de l’Estel i hem compartit reptes cooperatius. Ens trobarem dilluns vinent a la sortida del Puig dels Jueus i ens haurà anat molt bé poder-nos conèixer abans. Mireu que bé que ens ho hem passat!\nCarnaval - 4t\nLa pluja ens ha intentat aigualir la festa, però ja veureu que no ha pogut amb nosaltres!


Martí 'reinterpreta' la Llei de Govern per justificar per què no va acceptar abans la dimissió d'Alcobé - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMartí 'reinterpreta' la Llei de Govern per justificar per què no va acceptar abans la dimissió d'Alcobé\n11/11/2016 (17:39 CET)\nMartí \_'reinterpreta\_' la Llei de Govern per justificar per què no va acceptar abans la dimissió d\_'Alcobé\nEl màxim responsable de l’executiu, Toni Martí, ha reinterpretat a la seva conveniència la Llei de Govern per intentar defensar la seva defensa del fins fa poc ministre Jordi Alcobé, que es va mantenir tres setmanes en el càrrec tot i haver reconegut, sense que ningú li ho demanés, que havia vulnerat la normativa que regula el poder executiu. Martí, això sí, ha reconegut que es va equivocar no acceptant la renúncia d’Alcobé des del primer moment. I ha assegurat que l’extitular d’Administració Pública, Transports i Telecomunicacions “va saber llegir millor la situació que jo”.\nAquest ha estat un dels temes que s’ha tractat en la sessió de control parlamentari al Govern, que ha viscut moments de tensió i durs enfrontaments, especialment quan la consellera del Partit Socialdemòcrata Rosa Gili ha acusat obertament l’executiu i especialment Toni Martí de deixar passar temps i no fer res de res malgrat les nombroses i constatades irregularitats en el Servei Andorrà d’Atenció Sanitària (SAAS). També hi ha hagut un estira-i-arronsa important entre el també socialdemòcrata Pere López i el cap de Govern sobre la transparència o la no transparència. Martí ha demostrat, com en tantes altres ocasions, que té prou habilitat com per no respondre, normalment, a allò que li demanen.\nDurant la sessió s’ha pal·lesat amb força claredat que en el cas de l’arribada de l’Institut Marquès al Principat el més calent és a l’aigüera i això sempre que hi hagi aigüera. Perquè la legislació que hauria d’emparar una inversió estrangera venuda a tort i a dret pel Govern com tantes altres que s’han esfumat (¿i la Teknon? ¿i la Quirón?) encara no està apunt. Però tampoc és gens clar que el centre mèdic d’arrels catalanes tingui ja cap interès en implantar-se al Principat.\nEl marc normatiu que hauria de possibilitar el desembarcament del centre de fertilitat a Andorra entrarà a tràmit parlamentari durant el 2017. És l’únic que ha dit el ministre de Salut, Carles Álvarez Marfany. Per la resta, el titular d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya, ha mirat de salvar la pell del titular sanitari. I és que els projectes referents a la salut i la biotecnologia, amb l’excusa de ser obertura estrangera i està sota l’aixopluc d’ACTUA -que tampoc no depèn pas d’Exteriors- sempre els ha tutelat Saboya, en altres moments cunyat d’un dels impulsors d’Andbio i, alhora, promotor d’un altre projecte del sector que se n’ha anat en orris.\nAl Consell s’ha parlat de les baixes al Centre de tractament de residus (Ctrasa) (cinc en dos anys segons la ministra, que ha assegurat que hi ha un bon clima laboral malgrat que el conseller general d’SDP Víctor Naudi ha manifestat que li consta que en els darrers quatre anys s’hauria renovat pràcticament del tot la plantilla) i de les suposades manques de seguretat que hi ha en el transport escolar. Aquí, Rosa Gili se les ha tornat a heure amb un component del Govern. En aquest cas, el titular d’Educació ha acusat la parlamentària socialdemòcrata de fer alarmisme.\nGili, per cert, que havia anunciat unes hores abans que farts d’irregularitats i més irregularitats a l’hospital (Martí les ha reconegut i ha assegurat que sempre n’hi ha hagut perquè al SAAS treballen sota molta pressió i, en conseqüència, a parer del cap de Govern, és justificable saltar-se la llei) el PS té la ferma intenció de personar-se en el procés penal obert per esbrinar què caram va passar al centre sanitari.\nNi menys dedicació ni conflicte d’interessos\nI tornant al Principi, Toni Martí ha admès que “vaig fer un mal judici” des del moment que Jordi Alcobé va plantejar dimitir després de reconèixer, ell, el ja exministre, que durant un any i mig havia compaginat l’activitat ministerial amb l’assessorament de BPA quant a l’anàlisi financera. El màxim responsable de l’executiu ha explicat que en un primer moment va decidir mantenir el titular d’Administració Pública en el càrrec “perquè els fets es remuntaven a quatre anys abans, la seva dedicació havia estat impecable i perquè no hi va haver cap interferència entre aquella relació professional i la seva vocació de servei”.\nMartí responia així una pregunta formulada per Víctor Naudi. L’altra qüestió que tenia a veure amb la situació de Jordi Alcobé, i que havia estat presentada per Pere López, l’ha retirat el president del grup mixt just en iniciar-se la sessió parlamentària. El líder parlamentari del PS estava interessat en la remuneració que hauria percebut Alcobé mentre assessorava BPA i ja era ministre. En haver dimitit finalment, però, López s’ha estimat més retirar la qüestió plantejada.\nI Martí ha reconegut que Alcobé va saber “llegir millor la situació” però, després, per mirar de reduir el seu nivell de responsabilitat, ha reinterpretat, al seu favor és clar, la Llei de Govern. L’article que hauria vulnerat Alcobé és el 4.5 de la Llei de Govern. És breu i clar: “Els membres del Govern no poden contractar amb l'Administració pública, ni ocupar càrrecs directius ni pertànyer a consells d'administració en empreses privades que contractin amb l'Administració pública, incloses les concessionàries de serveis públics, ni tampoc exercir activitats remunerades, siguin mercantils, industrials o professionals.”\nLa lectura que n’ha fet Martí també ha estat clara. Per a ell, és clar. El màxim responsable governamental ha explicat que compaginar una relació professional amb BPA amb el seu càrrec de ministre no va influir en la dedicació d’Alcobé al Govern i tampoc suposava un conflicte d'interessos. Martí considera que la Llei de Govern estableix aquesta incompatibilitat per configurar el càrrec de ministre com a activitat de dedicació plena i per evitar conflictes d'interessos, però ha assegurat que en el cas d'Alcobé "no hi va haver ni un problema ni l'altre", perquè "ningú no podrà dir que la dedicació del ministre fos insuficient, ja que en les últimes dècades hi ha pocs ministres amb el balanç de feina feta que pot presentar ell”.\nPer a Martí, clar, tampoc no hi va haver conflicte d’interessos. Quan va esclatar el ‘cas BPA’, Alcobé va fer confiança a les decisions del Govern malgrat que mantingués una relació personal amb els dirigents de l'entitat. "Alcobé ha tingut clar en tot moment on estava l'interès general per sobre de l'interès particular”, ha assegurat Martí, cap de Govern, legislador i jutge si cal. I si no cal o no li va bé, o no respon o respon el que li sembla. Sense més.


Cerca hotels a prop de Ballet Nacional de Canada\nMostra els 3 més populars Popular ara mateix a Toronto (ON) Més venut Holiday Inn Toronto Downtown Centre 30 Carlton Street twin dobles per a no fumadors reservada fa 1 hora, 13 minuts, 46 segons\nThe Novotel Toronto Center Hotel 45 The Esplanade Habitació Queen amb dos llits Queen reservada fa 9 hores, 12 minuts, 24 segons\nLocarno Hostel 287 Parliament Street Habitació Doble amb Bany Privat reservada fa 13 hores, 5 minuts, 7 segons\nSheraton Centre Toronto Hotel 123 Queen Street West estàndard amb 1 llit doble reservada fa 14 hores, 56 minuts, 56 segons\nThe Only Backpacker's Inn 966 Danforth Avenue Llit a Dormitori Mixte de 8 Bed reservada fa 14 hores, 59 minuts, 36 segons\nBallet Nacional de Canada és un dels més reconeguts llocs de Toronto (ON) Agoda.com ha garantit els preus d'hotels més baixos prop de molts Entreteniments. Les opcions d'allotjaments a prop de Ballet Nacional de Canada varia enormement desde luxosos hotels a assequibles cases d'hostes. Usant el formunlari de reserves segures online d'Agoda.com per reservar hotels prop de llocs com Ballet Nacional de Canada és ràpid i senzill. Les útils eines de recerca i l'ampla informació d'hotels a la pàgina de ciutat de Toronto (ON) fan fàcil trobar hotels disponibles. Amb més de 2 milions de comentaris de clients, més viatgers estan triant Agoda.com per reservar hotels a prop de Ballet Nacional de Canada.\nHotels a prop de Ballet Nacional de Canada el més proper\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hydewest - Fort York és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Toronto (ON). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Hydewest - Fort York, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, ascensor. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, renta vaixelles a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, spa. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Toronto (ON), el Hydewest - Fort York és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nSituat en el cor de The Harbourfront, HydeWest - Iceboat Terrace Furnished Townhome és un lloc ideal des d'on descobrir Toronto (ON). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El HydeWest - Iceboat Terrace Furnished Townhome, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, restaurant, bar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, estació d'Ipod, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, spa que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Toronto (ON), el HydeWest - Iceboat Terrace Furnished Townhome és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nEls millors hotels prop de Ballet Nacional de Canada


F166-Font de la Rata – Fonts de Collserola\nF166-Font de la Rata\nReconstrucció molt original formada per un frontal molt treballat en el qual hi destaquen la part superior de pedra vista, amb una capelleta amb el nom de la font i un acabat superior de doble vessant que fa de teuladeta.\nEl tub està trencat i habitualment no raja només quan hi ha pluges abundants.\nLa pica, de pedra i ciment, està a nivell de terra.\nEstà molt a prop de la llera del torrent de Can Coll. A pocs metres hi ha un gran banc acabat amb peces de mosaic de molts colors i que representen diversos motius.\n10.04.2021. Un membre de la nostra Associació ha anat a visitar la font i ha comprovat que les abundants pluges recents s’han emportat la part de la llera que cobria la cambra i els tubs que portaven l’aigua de la cambra de recepció a la font i han quedat al descobert i desconnectats de la font. Veure el suggeriment que hem fet al Parc.\nCoordenades: 41.4625189ºN 2.1185959ºE\nRecorregut a les excursions de grup: E14, E22\nRecorregut a l’excursió de recerca: R24\nSegons Miquel Tormos, la font va ser retrobada per ell mateix i la va fer de nou junt amb la Colla del Dimarts. El seu lloc d’origen estava soterrat a la llera del torrent. La van fer de nou fora de la llera. Aquesta font no apareixia en cap publicació però un avi que habitava a la masia de Can Borrell en recordava l’existència de quan era nen.\nHome »F166-Font de la Rata »166-Font de la Rata »166-Font de la Rata\nF173-Font Apol·lo F164-Font del pou de Can Coll


BORRIDA: UN PLAT OCCITÀ DE SETA (SÈTE, SÈTA) BALEAR I LIGUR\n18 de juny de 2009 RECEPTES\nLa borrida és un palt típic de Seta, on , precisament, Antoni Miralda hi inaugura el 27 de juny l´exposció “Table!, un projecte del FoodCultural Museum. Seta és al ciutat dle cementiri marí de Brassens , de plats mairners com la borrida i del Musées International des Arts Modestes.\nBOURRIDE.Borrida de vairats.Borrida de verats\nLa borrida- nom occità- és un plat procedent de la regió de Narbona, de Seta, etc. però popularitzat arreu del Llenguadoc i la Provença i, fins i tot difós des d’ antic a les Balears. El nom vindria de l’ occità bolida, bullida i, per tant, fóra paral.lel al plat nord-català conegut com a Bullinada. En ambdós casos, l’ingredient original eren anguiles-amb l’afegit, més tard, de patates-, però actualment es fan borrides de tota mena de peix.N’ hi ha versions en forma de sopa, servides amb pa, però també se solen fer més aviat com un guisat o suquet de peix. Una borrida comporta gairebé sempre la presència d’ un allioli (normalment amb ou, aïoli o ,en occità, alholi) que lliga el plat, o bé la sopa i que, després, es pot servir amb el peix, en aquest cas servit a part.Hi ha qui hi afegeix els rovells a part, procurant que la sopa quedi untuosa, cremosa i vellutada.\n1 kg de verats\n1 kg de patates,1 ceba\nPoseu una casserola (millor de ferro fos) al foc i amb un fons d’ oli hi féu sofregir la ceba, l’all i el tomàquet , sense peles i llavors, trinxats.Quan sigui llest, hi afegiu herbes o condiments al gust i hi poseu aigua.Hi afegiu les patates,pelades i tallades a daus o rodelles.\nA part, elaboreu un allioli amb alls, sal i i oli (i, opcionalment, ous, si es vol 1 per persona).\nQuan les patates siguin quasi cuites, hi afegiu els verats, nets i sense cap, i,segons la grandària, tallats en 2 o 3 trossos.\nFeu-los coure uns 5 minuts, afegint-hi, just abans de treure-ho del foc,l’ allioli i sacsejant la cassola amb compte a fi que la salsa quedi lligada.\nEs fan borrides d’ altres peixos, blaus com les sardines o de roca o de carn dura com rap, llobarro,merlà, lluç,rajada etc. Hi és molt bo afegir-hi unes cranques.\nEn algunes receptes s’ hi afegeix pernil trinxat, bitxo, herbes al gust, pebre, safrà, vi o aiguardent.\nLes herbes poden ser farigola, fonoll,julivert, llorer,sajolida, pela de taronja, si bé sempre es tracta de versions de restaurant.També als restaurants hi solen afegir porro i, fins i tot, pastanaga o bledes.\nHi ha una borrida sense patates,de rap o peixos similars- i que seria la més tradicional- en què s’ elabora un brou amb les hortalisses i el peix , sense oblidar l’ allioli que lliga el brou ,mirant de no fer-lo bullir, s’ escalden unes llesques de pa o uns daus de pa fregit.En aquest cas, primer el menja la sopa i després el peix, servint més allioli o portant-lo a taula napat amb la salsa.També es pot fer de calamar so sèpies.Un consell final: si elaboreu aquesta borrida amb rap, afegir-hi una picada feta amb el fetge.\nA les Balears també hi ha una borrida tradicional, a base de peix o de bacallà.La retrobem a Sardenya-Burrida-que, se sol fer amb gató o bastina i a Ligúria-Buridda-,de peixopalo o de peix fresc variat.\nUna resposta a "BORRIDA: UN PLAT OCCITÀ DE SETA (SÈTE, SÈTA) BALEAR I LIGUR"\n11 de febrer de 2014 a les 11:58\nSeta i no *sèta en occità


Natura i Medi Ambient a L'Hospitalet de Llobregat: de desembre 2012\nEl llistat dels ocells de l'Hospitalet diu que hi ha 158 espècies citades a la ciutat. No són poques per a una de les ciutats més densament poblades del món... Quantes d'aquestes es poden veure en un any? I en altres llocs? i a tot l'estat espanyol? Aquests dubtes s'esvairan el 2013 amb la celebració del que s'ha anomenat 'El gran any 2013', que és basat en una celebració que es fa a nordamèrica i de la qual se n'ha fet una pelicula el 2012 (vegeu trailer a sota).\nDoncs bé, el 2013 estem inscrits per fer el nostre 'big year' a L'Hospitalet de Llobregat i des d'aquest blog anirem informant de com evoluciona el ritme d'espècies citades!\nPublicat per Ricard Gutiérrez blogs a 9:32 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2013, gran any, ocells\nPublicat per Ricard Gutiérrez blogs a 10:53 0 comentaris\nPublicat per Ricard Gutiérrez blogs a 9:40 0 comentaris\nPublicat per Ricard Gutiérrez blogs a 8:20 0 comentaris


Des d’avui i fins al dia 27 de febrer, el Casal d’Igualtat de l’Ajuntament d’Eivissa acull un Taller de Parentalitat Positiva destinat a pares i mares d’estudiants de secundària. Aquest…\nLa ciutat d'Eivissa celebra el Carnaval amb un ampli programa d'activitats que inclou la celebració del Dijous Llarder, ball de màscares, i activitats pels més petits des del dia 20…\nAquest matí s’han posat a la venda les entrades anticipades per assistir a l’espectacle teatral ‘Jauría’, que es representarà a Can Ventosa el dissabte 21 de març. Les entrades anticipades…\nEs faran conferències, teatre, projeccions i presentacions de llibres que comptaran amb la presència d’autores com Espido Freire, Najat El Hachmi o Almudena Cid L’Ajuntament d’Eivissa ha presentat aquest matí el…\nLa Policia Local d’Eivissa desmantella un assentament il·legal al barri de Cas Serres del que s’ha retirat prop de 8 tones de deixalles i materials emprats per aixecar diverses construccions. La…\nEl poliesportiu municipal d’Es Viver acollirà la preparació esportiva de la selecció espanyola de bàsquet femení sub18 i sub20 el pròxim de mes maig. El pavelló municipal d’es Viver acollirà, del…\nUn total de 150 comerços de la ciutat participen en la campanya de dinamització del petit comerç del Dia dels enamorats. La campanya consisteix a participar en un sorteig entre…\nActa realització 3a prova i data obertura sob…\nActa resolució al·legacions 2n exercici i act…


Malalties minoritàries. Canal Salut\nLes malalties minoritàries (MM), també anomenades rares, són un grup molt nombrós integrat per més de 7.000 condicions clíniques que tenen una baixa prevalença en la població.\nPoden afectar en conjunt a un 5-7% de la població general: s'estimen uns 30 milions d'afectats a la Unió Europea, uns 3 milions a l'Estat espanyol, i entre 300.000 i 400.000 a Catalunya.\nLes MM són entitats clíniques molt heterogènies, multisistèmiques i cròniques, que requereixen d'abordatges multidisciplinaris (sanitaris, sociosanitaris, socials, educatius i de reinserció laboral).\nDes d'una visió epidemiològica, les MM són aquelles que com a conseqüència del seu caràcter crònic i discapacitat presenten una prevalença tan baixa que requereixen esforços especials i combinats dirigits a prevenir la morbiditat, la mortalitat primerenca o la reducció de la qualitat de vida i potencial socioeconòmic de les persones que les pateixen.\nPrevalença i singularitats\nEines: el paper de les TIC


(S'ha redirigit des de: Acadèmia Russa de les Ciències)\nDivision of Historical and Philological Sciences (en)\nPhysical Sciences Division (en)\nDepartment of Chemistry and Material Sciences (en)\nDepartment of Power Engineering, Mechanical Engineering, Mechanics and Control Processes (en)\ndepartment of mathematics of the Russian Academy of Sciences (en)\nDepartment of Nanotechnology and Information Technologies RAS (en)\nDepartment of Biological Sciences (en)\nDepartment of Earth Sciences RAS (en)\nL'Acadèmia de Ciències de Rússia (ARC) (rus: Росси́йская акаде́мия нау́к (РАН) Rossíiskaia akadémia naük) consta de l'Acadèmia nacional de Rússia; una xarxa d'instituts de recerca científica al llarg de la Federació Russa; i unitats addicionals científiques i socials com biblioteques, unitats de publicacions i hospitals.\nHi ha tres tipus de membres a l'ARC: membres complets (acadèmics), membres corresponents i membres estrangers. A l'novembre de 2021 (després de l'última [nov. 2019] elecció), hi ha 820 acadèmics, 1047 membres corresponents, 446 membres estrangers. També hi ha gairebé 600 professors associats amb l'Acadèmia (137 d'ells ja són membres correspondents i 3 d'ells són acadèmics).\nAquesta acadèmia es va fundar a Sant Petersburg per Pere el Gran, inspirada i aconsellada per Gottfried Leibniz, i implementada pel decret del Senat de 8 de febrer de 1724 (28 de gener en el calendari antic). Originàriament es va dir Acadèmia de Ciències de Sant Petersburg (rus: Петербургская Академия наук). El nom varià al llarg dels anys, esdevenint Acadèmia Imperial de Ciències i Arts (Императорская Академия наук и художеств; 1747–1803), Acadèmia Imperial de Ciències (Императорская Академия Наук; 1803— 1836), i finalment, Acadèmia Imperial de ciències de Sant Petersburg (Императорская Санкт-Петербургская Академия Наук, des de 1836 i fins al final de l'Imperi Rus el 1917).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Acadèmia_de_Ciències_de_Rússia&oldid=28583822»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 nov 2021 a les 21:41.


Organització — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Govern Obert › Transparència › Organismes autònoms › Patronat Municipal de Turisme › Organització\nDades generals del Patronat Municipal de Turisme de Tarragona\nFins a l'any 1983, un punt d’informació al passeig de les Palmeres i un altre a l’estació de RENFE eren les oficines que atenien els turistes que venien a la ciutat. L’11 de febrer de 1983 es va constituir definitivament el Patronat Municipal de Turisme de Tarragona, obrint la seva primera oficina a l'edifici de l'Antic Ajuntament, al carrer Major. L'Ajuntament de Tarragona volia així donar l'adequada atenció al visitant que, de forma incipient, començava a arribar a la ciutat paral·lelament a la recuperació del seu patrimoni històric.\nEn aquest enllaç podeu accedir al text íntegre dels estatus, publicats a la Seu Electrònica de l'Ajuntament.\nEls objectius del Patronat Municipal de Turisme de Tarragona són:\nActivar i coordinar les accions adients amb els àmbits promocionals i de difusió encaminades a incrementar el coneixement de la ciutat i de la seva demanda turística.\nPromoure, produir i distribuir els materials publicitaris o informatius turístics necessaris per donar a conèixer la ciutat, la seva oferta i els diferents productes.\nEstimular, proposar o realitzar tota mena d'accions i activitats que pel seu contingut fomentin el turisme i serveixin de plataforma per la comercialització per part de les empreses o agrupacions d'empreses de llurs productes turístics.\nAssumir la responsabilitat de l'atenció al visitant o del turista a través dels punts d'informació que el patronat cregui més adients.\nCoordinar la iniciativa privada i la iniciativa pública per a la comercialització de l'oferta de la ciutat com a destinació de congressos convencions i viatges d'incentiu.\nAnalitzar els problemes turístics de la ciutat i adoptar o proposar les mesures més adequades per solucionar-los.\nContribuir a la formació i assessorament de les empreses i professionals dels sectors vinculats amb el turisme de la ciutat.\nRealitzar campanyes d'educació ciutadana, relaciones amb aspectes socioculturals del turisme i la recepció del visitant.\nEstablir relacions d'intercanvi amb tota mena d'institucions de tipus artístic, tant nacionals com internacionals.\nGestionar, proposar i realitzar qualsevol altra acció que pugui contribuir al foment del turisme a la ciutat.\nEl Patronat Municipal de Turisme de Tarragona actualment presta una gran diversitat de serveis: edició de material de difusió turística, informació in situ en les seves oficines, col·laboració amb els departaments de cultura i patrimoni per a la difusió d'esdeveniments, col·laboració amb empreses per promocionar visites i rutes guiades i en general contribuir a la màxima difusió del magnífic patrimoni de la ciutat declarada Patrimoni de la Humanitat per la Unesco l'any 2000.\nAdreça: C/ Major, 39 43003 Tarragona\nPlantilla PMTT.pdf — PDF document, 43 kB (44144 bytes)\nMembres del Consell Rector.pdf — PDF document, 107 kB (109893 bytes)


Lliura egípcia - WikiLingua.net\nMoneda de 25 Piastras.\nج.م, LI, £\n5,10,20,25 i 50 Piastras\n5, 10,25 i 50 Piastras\n1,5,10,20,50, 100 i 200 Lliures\n1 EUR = 7.95 EGP\n1 USD = 5.57 EGP\nLa Lliura egípcia (en àrab egipci: الجنيه المصرى al-Gunaih al-Maṣrī) és la moneda legal actual d'Egipte . La lliura es divideix en 100 piastras (قرش qirsh), o 1.000 milliemes (مليم mallim). El codi ISO 4217 para la lliura egípcia és EGP. Localment s'usa l'abreviatura LI o L.I., que significa el francès livre égyptienne. El nom en àrab egipci, ginaih, pot ser relacionat al nom anglès, guinea. [editar] Història\nEn 1834, un decret real que promulga un projecte de llei parlamentari va ser publicat per a preveure l'aplicació d'una moneda egípcia basada en una base bimetálica. Dos anys més tard, la lliura egípcia va ser encunyada i posada en la circulació.\nOriginalmente va ser dividida en 100 piastras, cadascuna de 40 para. En 1885, la para va deixar de ser usada i la piastra va ser dividida en desens, que van ser renombrados milliemes en 1916.\nEls canvis legals van ser fixats per la força de la llei per a monedes estrangeres d'importància, i aquests van ser acceptables per a l'establiment de transaccions internes. Gradualmente, ésto condujó a l'ús del patró oro a Egipte, entre 1885 i 1914. El Banc Nacional d'Egipte va imprimir bitllets de banc per primera vegada el 3 d'abril de 1899.\n[editar] Monedes i bitllets\nEn l'actualitat, hi ha dues entitats emissores distintes, el Banc Central d'Egipte i el Govern del País. Ambdues emissions tenen caràcter oficial i són de lliure circulació.\nEl Banc Central d'Egipte emet tant bitllets com monedes:\n- Bitllets: 1, 5, 10, 20, 50 i 100 lliures.\n- Monedes: 5, 10, 20, 25 i 50 piastras i 1 lliura.\nEl Govern només emet bitllets de baixa denominació: 5, 10, 25 i 50 piastras.\nLes últimes incorporacions han estat les monedes de 50 piastras i 1 lliura, ambdues de 25 mm de diàmetre. La moneda de 50 piastras és de latón i en el seu anvers apareix el busto de la reina Cleopatra, mentre que la moneda d'1 lliura és bimetálica amb un anell de cupróniquel i un centre de latón en el qual apareix en el seu anvers la Màscara del faraó més famós de la història d'Egipte, Tutankhamón. També s'espera l'emissió per part del Banc Central d'un nou bitllet de 200 lliures, encara que no se sap la data exacta de la seva posada en circulació.\nCategoria: Monedes d'Egipte\tViews\nAquesta pàgina va ser modificada per última vegada en 05:36, 11 jun 2008 per Usuari Thijs!bot de Wikipedia. Basat en el treball d'Usuari(s) RobotQuistnix, VolkovBot, Millars, WikiBotas, AlnoktaBOT, SieBot, Dark, Loveless, Llibertat i Saber, Ken123BOT, YonaBot, TXiKiBoT, Alfanje i Diplomaticaeeuu de Wikipedia i Usuari(s) anònim(s) de Wikipedia.\tContingut disponible sota els termes de la Llicència de documentació lliure de GNU (vegi's Drets d'autor).


El sector immobiliari tem una paràlisi per les dificultats per poder escripturar - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl sector immobiliari tem una paràlisi per les dificultats per poder escripturar\nCada vegada es fa més complicat poder aconseguir hora en una notaria i, a més a més, l’exigència del certificat energètic encara ho fa més costós tot plegat\n10/02/2020 (08:00 CET)\nEl sector immobiliari viu amb preocupació les mancances que viu el sector notarial del país. De fet, entre la circumstància que cada vegada és més complicat poder aconseguir tanda en una notaria i, per tant, poder escripturar es pot convertir en una odissea, i que ara ja s’exigeix el nou certificat energètic inclòs en un reglament aprovat fa deu dies i que està en vigor des de dijous amenaça de generar un col·lapse. O almenys aquest és el sentiment que tenen diferents professionals del sector.\nDes de fa temps que entre els gestors immobiliaris hi havia el convenciment que feia falta almenys un notari més per poder agilitar la feina que hi ha des que el sector ha experimentat una reviscolada. De fet, fa poques setmanes el Govern va acordar que la nòmina de notaris al país passi de quatre a cinc i, en conseqüència, va aprovar el plec de bases del concurs per a la provisió d’un nou professional de la notaria. Però el nou notari, com ja va explicar l’Altaveu, no podrà exercir de forma efectiva fins la tardor del 2021.\nHan coincidit en el temps un notari que es posa de baixa i ja no tornarà a exercir amb una altra oficina amb problemes de personal que tampoc no pot assumir amb normalitat la feina\nI no només calia un notari més als quatre que oficialment funcionen. O funcionaven fins ara. Ja fa un cert temps que se sabia que la notaria Estañol començava a reduir la seva activitat. Fins al punt que de manera imminent, segons diverses fonts, l’atenció al públic deixarà de prestar-se al públic. Des d’aquesta setmana el titular de la notaria està de baixa mèdica i ja no es preveu que torni a estar en actiu. Caldrà veure com se soluciona aquesta qüestió. El que és clar és que la notaria no només no obre nous dossiers -de clients nous menys encara en rep- sinó que ha anat traspassant expedients.\nPerò no només aquesta notaria ha reduït l’activitat, n’hi ha un altre, asseguren les fonts, que té seriosos problemes de personal. Fins al punt que la setmana passada també va tancar alguns dies al públic en coincidir diverses circumstàncies que així ho van obligar a fer. Amb tot, han assegurat les fonts, per norma general ara les notaries no donen hora als immobiliaris fins que aquests no tenen tota la paperassa completada. La tanda, a més, no es fixa fins al cap de 25 dies, que és el termini que els professionals de la notaria s’han marcat com a necessaris per repassar el dossier.\nTot plegat fa que el procés d’escripturació es vagi alentint. I si a això s’hi afegeix les dificultats i el desconeixement del nou certificat energètic, la situació encara es complica més. Les fonts consultades han explicat que no se sap ni poc ni gens com actuar davant el reglament de la certificació energètica en l’edificació, que suposadament ha de fer que el comprador sàpiga d’entrada quina pot ser la despesa usual que hagi d’afrontar en matèria d’energia (aquesta exigència no entrarà en vigor en el mercat del lloguer fins a l’1 de gener del 2023).\nLa certificació energètica és obligatòria per a les operacions de compra-venda des d’aquest dijous, quan va entrar en vigor el reglament que el contempla\nEls consultats han explicat que pel certificat es demanen els consums dels darrers tres anys, uns terminis i una exigència que pot ser del tot estèril. Els consums, remarquen les fonts, depenen bàsicament de si l’immoble està habitat o no i del nivell de confort que es vol tenir, a banda de circumstàncies molt més específiques i individualitzables com ara la qualitat dels aïllaments o, també, la tipologia dels residents al domicili. No és el mateix que hi hagi un bebè que tres o que els eventuals ocupants siguin joves o persones de mitjana edat o persones molt més grans.\nEls notaris ja exigeixen el certificat per poder escripturar (el reglament és plenament vigent des de l’endemà de la seva publicació al BOPA, aquest dimecres, sense previsió de cap mena de període de transició). Un certificat que és el resultat final d’un informe que ha d’anar acompanyat d’un conjunt de recomanacions que ha de fer l’expert que hagi fent l’estudi preceptiu de l’habitatge valoritzat a nivell energètic. Tot plegat fa témer als immobiliaris que hi hagi un col·lapse i això porti el sector a la paràlisi.


Oferta: Enginyer de Test i Validació de Sistemes HW/SW per a aplicacions crítiques\nEl Departament Teoria del Senyal i Comunicacions de la UPC cerca un Enginyer de Test i Validació de Sistemes HW/SW per a aplicacions crítiques.\nConeixement de Validació i Verificació de software crític\nConeixement de programació sobre ANSI-C i SOTR VxWorks\nProposta i anàlisi de solucions tenint en compte l’estat de l’art i el cost.\nAvaluació, proves i validació de programes .\nCapacitat de comprendre i integrar les diferents normatives, particularment les relacionades amb el procés de certificació que cal assumir i les seves implicacions tant en el procés de desenvolupament com durant la vida útil del sistema.\nExperiència en V&V de sistemes crítics.\nExperiència en sistemes empotrats (embedded).\nExperiència en l’anàlisi de programes en C, sobre plataformes de tipus Xnix.\nConeixement de eines de desenvolupament de software crític.\nExperiència en la utilització, manteniment i gestió d’equips informàtics.\nConeixements sobre els procediments de certificació de sistemes crítics\nOfimàtica de gestió i eines de comunicació electrònica a nivell usuari: Office, internet, PowerPoint, Excel,


Menys desigualtat a Andorra que a Espanya o França - Altaveu el diari digital d'Andorra\nMenys desigualtat a Andorra que a Espanya o França\nEl departament d’Estadística de Govern està treballant en l’elaboració d’una enquesta sobre les condicions de vida i el CRES demana la percepció subjectiva que la població té sobre la felicitat\n24/10/2018 (08:00 CET)\nEls càlculs fets pròpiament pel departament d’Estadística de Govern o per consultores externes i que permeten extreure indicadors que reflecteixen el nivell de desigualtat que hi ha una societat indiquen que a Andorra tant el 2016 com el 2017 hi ha menys desequilibris socials que a Espanya o França. Tant Estadística com el Centre de Recerca Sociològica (CRES) estan treballant en l’elaboració d’enquestes sobre condicions de vida o percepcions sobre la felicitat.\nAquestes dades es troben recollides en una resposta oferta pel Govern a una pregunta parlamentària efectuada pel conseller general i líder parlamentari socialdemòcrata Pere López. El conseller del PS demanava entre altres quins indicadors o índex relatius a la desigualtat, a la qualitat de vida i a la felicitat dels ciutadans empra Govern en la gestió del dia a dia. I si, per exemple, s’empra l’índex de Gini.\nEn una de les respostes s’explica que “el coeficient Gini és un indicador de desigualtat comprès entre 0 i 1, on 0 correspon a la màxima igualtat i l’1 correspon a la màxima desigualtat. L’índex de Gini és el coeficient de Gini multiplicat per 100”. I s’hi afegeix que “l’any 2003 amb l’Enquesta de Pressupostos Familiars es va calcular aquest índex. Posteriorment i utilitzant els resultats del anys 2014, 2015 i 2016 es va tornar a calcular per part del departament d’Estadística del Govern”. El 2003 l’esmentat índex per a Andorra era del 0,2721 mentre que a Espanya, segons el Banc Mundial, la mateixa dada era del 0,318 i a França del 0,314. Tretze anys després, el 2016, Andorra reflectia un 0,2796 mentre a Espanya el mateix indicador era del 0,345 i a França del 0,293. En aquests dos darrers casos les dades sorgien d’Eurostat.\nCom remarca el Govern en la seva resposta, “es pot veure amb els resultats anteriors que el coeficient Gini no mostra increments en la desigualtat a Andorra entre els anys 2003 i 2016, i continua amb valors inferiors als estimats en els països veïns”. S’afegeix que “l’empresa externa que va elaborar l’auditoria d’eficàcia i eficiència dels serveis socials i sociosanitaris ja va incloure l’índex Gini, essent d’un 27,2 al 2017. Una dada molt millor que la que tenen els nostres països veïns (Espanya amb un 36 i França amb un 32,3), la qual cosa mostra que les desigualtats a Andorra són inferiors”.\nEn la mateixa resposta s’explica que “el departament d’Estadística del Govern d’Andorra ha iniciat l’Enquesta de condicions de vida (ECV), operació estadística harmonitzada dins de la Unió Europea que té com a objectiu obtenir informació sobre la renda i les condicions de vida de les llars, la composició de la pobresa i l’exclusió social” i que “el Centre de Recerca Sociològica està realitzant el treball de camp relatiu a l’Enquesta mundial de valors, en què es demana la percepció subjectiva que la població té sobre la felicitat i que estarà disponible a finals d’any”.


Pack Nuxellence Éclat + Ulls - Farmacia Pedralbes\nCosmética Facial>Antiedat/Antiarrugues>Pack Nuxellence Éclat + Ulls\nPack Nuxellence Éclat + Ulls\nTractament global anti-edat revelador de joventut i lluminositat per a totes les pells i totes les edats.\nNuxellence és la gamma de cures anti-edat formulada amb flor de Pasiflora com a programa d'excel·lència anti-edat per revelar la joventut de la pell.\nNuxellence és per a totes les pells i totes les edats.\nLa joventut de la pell depèn del bon funcionament cel·lular. Són els mitocondris, que actuen com a autèntiques fàbriques, les que produeixen l'energia necessària per a l'activitat de les cèl·lules.\nNo obstant això, amb el temps, l'ADN dels mitocondris es deteriora i la producció d'energia disminueix. La pell perd la seva joventut i lluminositat.\no Actius essencials: La fórmula d'aquest tractament anti-edat de NUXE de nova generació amb 10 patents actua en el cor de les cèl·lules de la pell per ajudar-les a conservar un nivell d'energia òptim durant el dia, perquè la pell llueixi radiant i sembli més jove.\nDestaca l'extracte de Pasiflora ric en flavonoides d'acció reconeguda contra els radicals lliures.\nL'extracte de Anchusa ric en polifenolesantioxidants.\nRosella rica en mucílags amb propietats calmants, suavitzants i anti-inflamatòries.\nI les Cèl·lules de Cacau que eliminen toxines de la pell.\nAquests són alguns dels ingredients d'origen natural (90%) que formen part de la fórmula de Nuxellence Éclat.\nTambé conté Àcid Hialurònic com hidratant i emplenador de les arrugues d'expressió.\nLa seva textura de segona pell, subtilment rosada i enriquida amb Pigments Correctors, il·lumina de manera instantània la pell.\nUna delicada fragància amb aromes florals i emoolsats.\nSense parabens i no comedogènic.\no Indicacions: Allisa, redensifica i il·lumina totes les pells.\nAquest fluid anti-edat resulta imprescindible a qualsevol programa de bellesa, ja que gràcies a la seva acció pre-sérum o sérum multiplica per 2 l'eficàcia dels tractaments facials anti-edati/o hidratantes; aplicada abans del tractament habitual.\nDes de la primera aplicació la pell queda més llisa i més lluminosa; i després d'1 mes de tractament, llueix redensificada, més radiant i sembla visiblement rejovenida.\no Consells d'utilització: Aplicar al matí, solament o abans de la crema de dia habitual per donar-li a les cèl·lules de la seva pell un plus d'energia, aquest intel·ligent tractament anti-edat, en rostre i coll.\nA més, els pigments correctors il·luminaran a l'instant la seva pell estressada per la ciutat. Per a una òptima eficàcia en la lluminositat de la seva pell, de petits toquecitos en tot el rostre després d'aplicar-ho.\no Recomanacions: Completi el seu programa anti-edat amb Nuxellence Detox per detoxificari regenerar la pell a la nit solament o abans del tractament habitual.\nCal tenir en compte que l'envàs air-less permet el total aprofitament del contingut del producte i que 2 dosis diàries són les necessàries per a una aplicació en rostre i coll; d'aquesta manera cada envàs es calcula que dura fins a 4 mesos.\nB) Nuxellence Contorn d'Ulls\nTractament anti-edat per al contorn d'ulls, efecte perfeccionador i lluminositat, amb aplicador roll-on efecte fred i massatge descongestionant.\no Actiu essencials: Tractament Nuxellence amb 10 patents, entre les quals es troba la flor de Pasiflora i l'Àcid Hialurònic, ajuda a les cèl·lules de la pell a conservar un nivell d'energia òptim per a una mirada que sembla més jove i lluminosa.\nLa seva textura “blur” allisant i el seu aplicador masajeador descongestionant ofereixen un efecte perfeccionador instantani.\nTé un color natural, acte-ajustable a tots els tons de pell.\nFórmula sense parabens i una subtil fragància amb una nota floral de heliotrop i almesc dolç per revestir la mirada amb delicadesa.\no Indicacions: Contorn d'ulls anti-edat revelador de joventut i perfecció, que allisa i il·lumina la mirada.\no Consells d'utilització: Aplicar el tractament anti-edat Nuxellence per al contorn d'Ulls al matí i/o a la nit en tot el contorn dels ulls.\n1.- Amb l'aplicador, dipositar tres gotetes de Nuxellence Contorn d'Ulls: una en l'arc de la cella, una en l'extrem intern inferior i una altra en la ullera.\n2.- Allisar amb l'aplicador de l'interior cap a l'exterior en la parpella inferior.\n3.- Repetir el mateix gest en la part superior de la parpella i tot l'arc de la cella, sense oblidar l'espai entre les celles.\n4.- Estendre la textura cap a l'exterior fins a les temples gràcies a un moviment de alisador amb l'aplicador.


COL·LEGI D'ENGINYERS TÈCNICS INDUSTRIALS I GRADUATS DE MANRESA - Notícies - Curs intensiu d'anglès per a Enginyers a Dublín\nCurs intensiu d'anglès per a Enginyers a Dublín\nT'informem que del 9 al 13 d'abril de 2018 el COGITI (Consejo General de la Ingeniería Técnica Industrial), en col·laboració amb Engineers Ireland (Associació representativa de l'enginyeria a Irlanda), organitza el seu 8è Curs intensiu d'anglès per a Enginyers a Dublín.\nL'objectiu és aconseguir una immersió lingüística total durant una setmana. A més, es realitzaran activitats extres en anglès, amb el propòsit de conèixer el sector de l'enginyeria/la indústria irlandès.\nConsulta el dossier amb tots els detalls del curs. Per més informació: www.cogitienglishcourse.com.\nSi hi estàs interessat descarrega't el formulari de preinscripció, el qual hauràs d'enviar, abans del 17 de març, a l'adreça de correu electrònic: cetim@cetim.cat.


Col·lecció de moments: Bienvenidos al norte\nEva 30 de gener de 2009 a les 10:59\nEl trailer és divertit, i la peli sembla bona Carme.\nJo no me'n recordo de la ultima vegada que vaig anar al cine... em penso que va ser fa 3 anys. Quina enveja!!!\nmerike 30 de gener de 2009 a les 12:02\nTinguis una bona pel·lícula!\nDilluns me n'aniré per veure-hi una pel·lícula finlandesa sobre dos poetes famosos i el seu matrimoni tràgic: Trailer: Putoavia enkeleitä Àngels que cauen.\nSergi M. Rovira 30 de gener de 2009 a les 13:07\nAh! T'he enviat un mail, només per si estaves fent col·leccions estranyes.\nPer cert, m'abstindré (sense que serveixi de precedent) de fer cap comentari respecte del títol de la pel·lícula que dilluns anirà a veure la merike, l'avi no m'ho perdonaria ;-)\nmerike 30 de gener de 2009 a les 13:18\nSergi: Què està malament amb el títol?? Això em puc imaginar! Excusi'm les meves paraulotes!\nSergi M. Rovira 30 de gener de 2009 a les 13:36\nNo merike, no t'has d'excusar, és la teva llengua i per això m'he abstingut, no són paraulotes és que sóc brut de ment ;-)\nAssumpta 30 de gener de 2009 a les 17:03\nOstres!! Jo no sóc gens, gens d'anar al cinema... Si no vaig a veure una peli que sé SEGUR (cosa difícil de saber) que m'agradarà, sóc incapaç de sentir-me còmoda a la sala (sé que sona estrany, eh? molta gent no ho enten jejeje) i per això quasi no hi vaig mai.\nPerò justament, fa dues o tres setmanes em parlaven d'aquesta peli (crec que mon germà i ma cunyada, no estic segura) i el que em van dir em va agradar tant que m'ho començava a rumiar...\nQui sap... M'atreviré a ficar-me a la temuda sala d'un cinema per veure-la? :-)\nfanal blau 30 de gener de 2009 a les 17:11\nDoncs s'haurà d'anar a veure! La que proposa la merike també és suggerent. He vist el trailer i malgrat no entendre un borrall de l'idioma, les imatges conviden.\nStriper 30 de gener de 2009 a les 19:00\nsi vaig alcinema la tindre en compte.\ncaterina 30 de gener de 2009 a les 19:29\nEls meus pares la varen anar a veure fa una setmana i els va encantar. me la varen recomanar. A veure si hi puc anar aquest cap de setmana que veig que tu també la poses bé :)\nmerike 30 de gener de 2009 a les 19:41\nfanal blau: Bo, algú ho veia, el trailer!! La dona que és l'escriptora famosa s'anomena Aila Meriluoto, 85 anys, i viu prop de casa meva. Els seus poemes són molt eròtics.\nlabruixoleta 30 de gener de 2009 a les 22:42\nSí, el trailer és divertit, me l'apunto! :-)))\nAnònim 30 de gener de 2009 a les 22:55\nVeus, no tenies llum però vas pasar una estona entranyable i divertida, i sona bé eh :)\nkhalina 31 de gener de 2009 a les 0:06\nEls últims cops que he anat al cinema ha estat per veure pelis de nens, però bé, no es pot tot\nCarme 31 de gener de 2009 a les 11:03\nEva, no creguis que jo hi vagi massa sovint, (més que cada tres anys sí!) però m'agrada, calr sempre que no m'enredin per anar a veure "Gomorra" com fa unes quantes setmanes i m'ho passi fatal amb tant a violència i assassinats.\nMerike, gràcies guapa. Fins ara mateix no he vist el teu trailer. Llàstima que no l'entenc, sembla una història plena d'intensitats, bé si clar! ja dius que és tràgica...\nNo li facis gaire cas al Sergi, sempre e stà de broma!\nSergi, sempre em fas riure! l'avi està fent bona feina amb tu, oi?\nAtreveix-t'hi Assumpta! segur que t'agradarà, podràs riure més o menys (els meus amics no van parar de riure, jo no tant) però té bon rotllo i tendresa.\nSí, Fanal blau, té bona pinta, dues opcions ben m diferents, les dues pelis.\nstriper, ja ens ho explicaràs.\ncaterina, espero que t'agradi... la veritat és que amb els entesos i experts en cinema com tu, no m'atreviria a assegurar-ho. És una peli una mica ingènua, però agradable.\nBruixoleta, a verue si t'agrada.\nCesc, una bona estona, que val la pena.\nKhalina, això de les pelis de nens és tota una època! Jo ja l'he passada, però la recordo. petonets.\nAssumpta 1 de febrer de 2009 a les 23:11\nAssumpta 1 de febrer de 2009 a les 23:12\nEstic molt, molt empipada!! Avui parlaven d'aquesta peli per la tele i jo li he dit al meu marit que "als blogs" (jeje) havia llegit que en parlaven bé, i com ma germana (va ser ella jeje) també n'hi havien parlat bé, doncs ja eren molts punts... I ell va i em diu que la fan aqui a Reus...\n- Hi anem dimarts?\nQue és la tarda que tots dos tenim lliure.\nI jo, tota contenta, li dic que sí!!\nDoncs quan ho mira, resulta que ja no la fan... Grrrrrrr\nAqui a Reus les pelis duren DUES MISERABLES SETMANES en cartellera...\nPer una vegada.. UNA!!... que em feia ilu una peli :-((\nEn fi, ja m'he desfogat :-)


La Generalitat licita la connexió entre la Ronda Nord de Granollers i el polígon Congost de les Franqueses - Ajuntament de les Franqueses del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > La Generalitat licita la connexió entre la Ronda Nord de Granollers i el polígon Congost de les Franqueses\nLa Generalitat licita la connexió entre la Ronda Nord de Granollers i el polígon Congost de les Franqueses\nEs tracta d’un projecte reivindicat durant anys tant per l’Ajuntament de les Franqueses com pels empresaris del municipi\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat ha iniciat la licitació del nou vial que ha de connectar la ronda Nord de Granollers amb el Sector V, situat al polígon Congost de les Franqueses del Vallès. Els treballs es liciten per un import d’1,3 MEUR i es preveu que comencin la tardor vinent amb una durada prevista de set mesos.\nAquest nou vial es una reivindicació tant de l’Ajuntament com dels empresaris de les Franqueses per millorar l’accessibilitat i la mobilitat d’aquesta zona. Es tracta, per tant, d’una obra necessària per potenciar el desenvolupament del sector empresarial i alhora evitar l’accés dels camions a la zona urbana de Can Calet.\nL’obra consistirà en connectar la rotonda a diferent nivell de Francesc Macià de la ronda Nord de Granollers i el Sector V, al marge esquerre del Congost de les Franqueses, travessant amb un pas inferior el terraplè de la via del ferrocarril. El vial tindrà prop de 250 metres de longitud i una amplada total de 12 metres i estarà format per una calçada de 7 metres amb 2 carrils de 3,5 metres i dues voreres de 2,5 metres.\nPer travessar la línia del ferrocarril es construirà un calaix de formigó armat. El calaix tindrà una secció de 12 metres d’amplada per 6 d’alçada i una longitud de 30 metres. Es preveu també la disposició d’andanes, baranes i tancament al pont del ferrocarril general amb el calaix i el desplaçament d’un suport de la catenària afectat per les obres.\nL’actuació inclou també els moviments de terres, les estructures del ferm, els elements de drenatge, els sistemes de senyalització i de seguretat viària. També s’han previst mesures d’integració en l’entorn, la construcció de diversos murs i la instal·lació d’enllumenat.


Torna el tramvia de Perpinyà, 58 anys més tard - La Clau\nTorna el tramvia de Perpinyà, 58 anys més tard\nS'inaugura el "bus-tram" en una línia de 10 km, de nord a sud\nDivendres, 8 de març de 2013. 22:45h\nBus-tram de Perpinyà, 2013 © CTPM\nMés funcional, espaiós i contemporani que els autobusos clàssics, el bus-tramvia de Perpinyà, que ja s'anunciava el decenni passat, entra en servei aquest 9 de març. La primera línia oberta ajunta el barri del Vernet al polígon econòmic Tecnosud, o sigui 10 km, passant pel centre-ciutat i la Universitat. Aquest mitjà de transport amb "Alt Nivell de Servei" és confiat a la Companyia de Transports Perpinyà Mediterrània.\nUn tramvia va funcionar a Perpinyà entre el 1900 i el 1955, posteriorment va circular un troleibús fins a 1968, però l'automòbil ha guanyat aquestes fórmules de transports. Prop de 60 anys després de la fi del tramvia, una fórmula batejada bus-tramvia es presenta als usuaris aquest dissabte 9 març. La seva autoritat de gestió, la Companyia de Transports Perpinyà Mediterrània (CTPM), delegada per l'Aglomeració Perpinyà Mediterrània, s'encarrega de la posada en marxa, des de la parada de l'Hospital de Sant Joan, a l'avinguda del Llenguadoc. La línia 4, la primera a funcionar i la més llarga, ja que recorrent una distància de 10 km, travessarà la ciutat de banda a banda, del barri del Vernet, al Nord, fins a les zones econòmiques Tecnosud i Agrosud, a l'extrem Sud, després d'haver pres el centre-ciutat. Per a aquest llançament, quatre vehicles capaços d'acollir dues vegades més de viatgers que els busos clàssics són posats en circulació.\nMés silenciós, més espaiós, amb un disseny més actual\nEl bus-tramvia, que ja es va procar el juliol de 2010 a Perpinyà, haurà requerit prop de 3 anys de termini abans d'acabar fent-se realitat, amb l'aposta d'omplir el retard perpinyanenc en relació a l'utilització dels transports col·lectius. L'ordenació de la primera línia i la col·locació efectiva d'aquest vehicle amb "Alt Nivell de Servei", que representa més que un bus però menys que un tramvia, han escaigut a l'empresa canadenca SNC-Lavalin. En un segon temps, aquest operador també està encarregat d'adaptar 14 km d’eixos addicionals, a través d'ordenacions prioritàries per als busos. Aquest mitjà de transport més confortable, espaiós i silenciós que els busos tradicionals, també s'anomena tram'bus i se sol associar a la modernitat, ,a que a banda d'articular-se amb un acordió, es beneficia d'un disseny contemporani i funcionalitats d'un tramvia. A tall l'exemple, se n'espera l'arribada el 2016 a la zona econòmica de Sophia Antipolis, a tocar de Niça.


JOAN FAUS Madrid 12/04/2012 19:35\n260x366 El ple al Congrés, aquest dijous / EFE El ple al Congrés, aquest dijous / EFE\nEl Congrés de Diputats ha aprovat avui la llei d'estabilitat pressupostària amb els vots a favor del PP, CiU i UPyD, l'abstenció del PNB i el rebuig del PSOE i les altres formacions d'esquerra. Ha rebut 192 vots a favor, 116 en contra i 4 abstencions.\nEl diputat de CiU al Congrés dels Diputats, Josep Sánchez Llibre, ha explicat abans de la votació que la federació nacionalista hi dóna suport després que el PP accedís a flexibilitzar el període de reducció del deute de les comunitats autònomes sempre que compleixin els objectius de reducció del dèficit públic.\nSánchez Llibre s'ha mostrat “satisfet”, en declaracions als periodistes, per l'acord assolit entre CiU i el PP que s'ha produït després de les negociacions durant el dia d'ahir entre el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, i el portaveu de CiU al Congrés, Josep Antoni Duran i Lleida.\nEl diputat ha explicat que han arribat a un pacte després que el PP hagi flexibilitzat el calendari de reducció del deute públic de les comunitats autònomes. L'avantprojecte de llei establia que les comunitats havien d'assolir un deute del 13% sobre el PIB l'any 2020 (tot l'Estat un 60%), però ara –seguint les recomanacions de la UE– tindran 20 anys, fins al 2032, per arribar al 13% sempre que compleixin els objectius anuals de dèficit autonòmic, que aquest 2012 és de l'1,5% i el 2020 del 0%. La llei permet sancionar i fins i tot intervenir les comunitats que no facin els deures en la reducció del dèficit.\nSánchez Llibre ha destacat que les comunitats autònomes en aquesta situació podran destinar part dels recursos que servirien per reduir el deute a la “inversió, a potenciar el creixement econòmic i a generar ocupació”. El diputat ha volgut agrair la “sensibilitat” del PP en un “tema que ens preocupava moltíssim”.\nEl PSOE ha votat en contra perquè considera que la llei vulnera el pacte de reforma de la Constitució de l'estiu passat. El pacte fixava el dèficit de totes les administracions en el 0,4% el 2020, mentre que la llei el situa en el 0%. "No ha estat possible arribar a un acord. El 0,4% és necessàri perquè els cicles de l'economia es compensin", ha assegurat la portaveu dels socialistes al Congrés, Soraya Rodríguez.\nEl diputat del PSC Francesc Vallès s'ha mostrat molt crític amb el vot positiu de CiU. "Una cosa és que en moments de dificultat s’hagin de fer esforços i ajustos, i una altra de molt diferent és ser talibans del dèficit zero", ha dit Vallès en declaracions als periodistes. "Aquest fonamentalisme que ha demostrat avui CiU gratuïtament, posant-se al costat del PP, provocarà un patiment innecessari als ciutadans que ja ho estan passant prou malament", ha afegit.


L’Aula de Sant Guim de Freixenet tanca el curs al bosc — Ajuntament de Sant Guim de Freixenet\nL’Aula de Sant Guim de Freixenet tanca el curs al bosc Prop d’una vintena de persones van participar el diumenge en la cloenda del curs de l’Aula d’Extensió Universitària de Sant Guim de Freixenet al bosc del Segalà. https://www.santguim.cat/actualitat/noticies/l2019aula-de-sant-guim-de-freixenet-tanca-el-curs-al-bosc https://www.santguim.cat/actualitat/noticies/l2019aula-de-sant-guim-de-freixenet-tanca-el-curs-al-bosc/@@download/image/IMG_20220522_104453 (2).jpg\nProp d’una vintena de persones van participar el diumenge en la cloenda del curs de l’Aula d’Extensió Universitària de Sant Guim de Freixenet al bosc del Segalà. L’activitat va consistir en una introducció al bany de bosc a càrrec de la biòloga Sílvia Gili Olmeda de l’ong Associació Salvans.\nEls participants, de diferents edats, van experimentar algunes de les sensacions d’un bany de bosc. La sessió pretenia mostrar els beneficis terapèutics d’aquest contacte amb la natura que consisteix en caminar, observar, sentir les olors i gaudir del silenci.\nUna de les activitats es va fer en parelles, amb una de les dues persones amb els ulls tancats, per notar l’energia que desprenen els arbres tot caminant pel bosc. Sílvia Gili va explicar que els arbres es comuniquen químicament per l’olor i que quan un arbre el tallen segueix vivint per sota les arrels.


Dol per la mort de l'urgellenc Ramon Graell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Dol per la mort de l'urgellenc Ramon Graell\nDol per la mort de l'urgellenc Ramon Graell\nActualment era president del Taller Claror i del Retaule de Sant Ermengol També fou regidor de CIU a l'Ajuntament de la Seu i a Valls de Valira, conseller al Consell Comarcal de l'Alt Urgell i diputat provincial\nDol a la Seu d'Urgell per la mort de Ramon Graell Hernández, qui era actualment president del Taller Claror i del Retaule de Sant Ermengol. Graell havia estat també molt vinculat al món de la política, ja que va ser regidor de CiU a l'Ajuntament de la Seu d'Urgell durant tres legislatures (de 1979 a 1983, i de 1987 a 1994), regidor a les Valls de Valira, conseller del Consell Comarcal (de 1988 a 1995, i de 1999 a 2003) i diputat provincial durant vuit anys. També va ser membre fundador de CDC a l'Alt Urgell. La seva tasca professional la va desenvolupar a la Cooperativa Cadí.\nLa Corporació Municipal de la Seu ja ha expressat públicament en un comunicat "el seu més sentit condol" per la mort de l'exregidor. L'alcalde Albert Batalla ha remarcat que "la ciutat tindrà un gran record del Ramon, un urgellenc implicat no només políticament, sinó també en la vida social i cultural de la ciutat". Batalla l'ha definit com "un ciutadà coherent i valent que ha estimat les persones més febles i, alhora, ha estimat la ciutat i el país".\nDes del Consell Comarcal, el seu president Jesús Fierro n'ha destacat que "va contribuir a dissenyar les funcions i dotar de contingut l'organisme supramunicipal, a més d’empényer diverses iniciatives en l’àmbit de les seves competències". L'exalcalde de la Seu, Amadeu Gallart, n'ha assenyalat la "relació cordial" que van mantenir quan va caldre estructurar l'Ajuntament a l'inici de la democràcia, i l'actual diputat provincial Antoni Navinés n'ha recordat que va ser qui el va animar a entrar en política.\nLes mostres de condol també han arribat des de totes les activitats socials en què Graell estava implicat, com ara el Taller Claror, el Retaule i el Sedis Bàsquet a través dels seus responsables: M.Carme Sebastià, Lluís Obiols i Antoni Ferraz.\nLa missa funeral per Ramon Graell tindrà lloc aquest dimecres, 26 d'octubre, a la Catedral de Santa Maria d'Urgell de la Seu, a les 16 hores.


Home - Hug-me®\nHug-me® facilita l’esgotament\ndels envasos tubulars flexibles\nReproduïr Video !\nPromociona la teva marca,\nmissatge o campanya\nde la forma més original\nHug-me® facilita l’esgotament els envasos tubulars flexibles\nQUE ELS SORPRENDRÀ!!\nt'ho trauran de les mans!!\nSi tens un comerç i vols vendre Hug-me® “souvenir”\ntens l’oportunitat de fer-ho amb els expositors\nde 100 unitats amb 10 models diferents.\nMarxandatge 100% efectiu\nMaximitza l’exposició de la teva marca,\nen un producte funcional que s’utilitza\ndiverses vegades al dia\nPublicitat creativa i funcional\nInversió en un producte de marxandatge, utilitari,\ndurador i sense caducitat\nmissatge o campanya de la forma\nHug-me Group rep el Premi Empresa 2018\nL’Empresa Hug-me Group ha estat guardonada amb un reconeixement en el projecte empresarial innovador en la categoria: “Millor empresa de menys de 3 anys” i un acompanyament al llarg de 3 anys pels tècnics de Tarragona Impulsa de l’Ajuntament de Tarragona.\nSi vols continuar llegint la noticia 👉🏻 link\nDes de la fundació l’any 2017 Hug-me Group SL ha estat compromesa amb el nostre entorn, potenciant els valors d’empresa i la marca Hug-me®, aplicant els conceptes bàsics de l’economia circular: redueix, recicla i reutilitza.\nEl giny Hug-me® esta pensat per ajudar en el buidat del contingut del tubs dentífrics, cremes o pegaments estalviant temps i esforç, gràcies a un disseny robust, durador i sostenible. Pel seu poc pes, de tan sols 10 grams, ens permet una logística amb poc impacte contaminant.\n😀 Per lo tant, reutilitzable 100% 😀\nEn aquest link podràs descarregar-te el document en format *.pdf i el certificat de material.\nAmb petits passos podem canviar el món , vols començar avui ?\n“Si vols canviar el món, canvia’t a tu mateix.” Mahatma Gandhi\nHug-me® sorprendrà als teus clients.\nVols destacar per sobre dels teus competidors i fidelitzar als teus clients amb un producte innovador, que farà que aquests pensin amb tu i vegin la teva publicitat diàriament ?\nEn Jordi Basté presentador del programa “el món a RAC1″, emissora líder en audiència a Catalunya amb més de 961.000 oients a dit de Hug-me® que és un producte “meravellós”.\nGràcies al programa de radio “el món a RAC1″ avui hem pogut conèixer a Hug-me®, un producte 100% nacional que facilita l’esgotament dels envasos tubulars flexibles com: la pasta dentífrica, les cremes, els pagaments etc… A més aquest aparell evita la típica discussió entre parelles a l’hora d’esprémer el tub de la pasta de dents.\nL’empresa Hug-me Group és compromet a donar el 2% dels seus beneficis anuals a ONG del país per la compra del seu producte.\nEntra en el nostre portafoli i sorprentà amb els dissenys 😁\nRebem el premi APé 2020 a la StartUp\n👉🏻 Ves a la noticia\nAvantatges de Hug-me®\nPermet esgotar els tubs de pasta o crema fàcilment.\nMillora la qualitat de vida de les persones amb dificultats .\nAjuda als més petits a manipular els envasos  tubulars flexibles .\nPromociona la teva empresa amb un regal original.\nEstaràs present en la vida diària dels teus clients potencials.\nFabriquem i distribuïm en exclusiva.\nProducte patentat i registrat.\nProducte 100% nacional.\nOn és aplicable?\nEl regal més original per al teu client\nPromociona la teva marca\nDentistes, fisioterapeutes, farmàcies, centres d’estètica, centres mèdics, ferreteries, etc.\nEl millor record\nUn “souvenir” funcional i durador, sorpresa assegurada.\nFes anar l’aparell tal com indicà la fotografia, posicionà els coberts per sobre de la peça, per no embrutar les estovalles.\nHug-me® funciona com a reclam de campanyes preventives: odontòlegs, fisioterapeutes, ortopèdies, etc.\nHug-me® és un record d’un viatge, vacances, estades, etc\nReclam per viatges escolars\nHug-me® és una bona opció per autofinançar el Viatge de fi de Curs, agrupaments esportius, innovador, divertit i útil.\nHug-me® ajuda a les persones grans\nÉs de gran ajuda per les persones grans amb dificultats en les mans, ajudant en la manipulació dels envasos tubulars flexibles\nEls hi fa la vida més còmoda facilitant la manipulació de tubs de pasta dentífrica, cremes, etc.\nEL "SOUVENIR" QUE ELS SORPRENDRÀ!!\ntens l’oportunitat de fer-ho amb els expositors de 100 unitats amb 10 models diferents.\nContacta amb nosaltres i t’informarem.\nHug-me® a 1,60€ / Unitat\nRealitzem comandes a partir de 100 unitats, primer enviament gratuït en península, Illes Balears, Illes Canàries, Ceuta i Melilla\nMés informació del procés de compra.\nRealitzem el teu pressupost personalitzat a partir 100 unitats\nUna mostra de disseny personalitzat\nValidació del disseny presentat per Hug-me® o disseny enviat pel client\nEn un termini aproximat entre 10 i 15 dies rebràs els “Hug-me®” en el teu comerç\nVull més informació d’Hug-me®\nHug-me® és un producte patentat i registrat\nLa Patent esta protegida por la Llei 24/2015, de 24 de juliol, de Patents, Títol VII, Arts. 62 al 71.\nMarca: Llei 17/2001, de 7 de desembre, de Marques, Títol V, Capítol III, Arts. 40 al 45.\nHug-em Group SL ha estat beneficiària del Fons Europeu de Desenvolupament Regional l’objectiu del qual és millorar la competitivitat de les Pimes i gràcies al qual ha posat en marxa un Pla de Màrqueting Digital Internacional amb l’objectiu de millorar el seu posicionament online en mercats exteriors durant l’any 2020. Per a això ha comptat amb el suport del Programa XPANDEDIGITAL de la Cambra de Comerç de Tarragona.\n“Una manera de fer Europa”


MÚSICA PER L’AUTISME, Resum i agraïments | Univers Àgatha\nMÚSICA PER L’AUTISME, Resum i agraïments\nCartell fet per la Mercè Galí\nEl passat dimecres 30 d’octubre vam gaudir d’un gran esdeveniment solidari musical, a la sala Luz de Gas de Barcelona, ple d’emocions, de solidaritat i de moments plens de sensibilitat envers l’autisme, un trastorn neurològic que actualment afecta a 1 de cada 100 individus a Catalunya.\nNomés entrar el públic es va topar amb el gran animador Pep Callau, qui donava la benvinguda a l’esdeveniment amb aquesta gràcia tan original que destil·la.\nEn Gabriel Maria Pérez, president de l’associació va obrir l’acte amb un petit discurs on va relatar moments viscuts amb la seva filla amb autisme, l’Àgatha, qui dóna nom a la nostra entitat i va acabar donant pas a les actuacions musicals:\nVa ser el primer torn per el Javi Jareño, cantautor de Santa Coloma de Gramenet des del primer moment al costat de la nostra associació, com a soci i com a participant en més d’un dels nostres esdeveniments solidaris.\nForça i intensitat acompanyats per aquella potència en la seva veu: brillant.\nTot seguit va cantar en Joan Blau, un del temes també ho va fer acompanyat per en Gabriel Maria Pérez.\nEn Joan Blau és lluitador, sensibilitat i brillantor en la seva música.\nMolt implicat també en el projecte.\nLi hem d’agrair tot el seu recolzament en l’organització de l’esdeveniment des del primer moment.\nMolt probablement, sense la seva ajuda, no haguéssim acabat realitzant el concert.\nVa arribar el torn dels Mon Casino Casamor Sextet: imprescindibles.\nTambé empatitzats amb la nostra associació, des del primer moment van connectar amb el públic, i van tocar uns temes plens de ritme entre blues, funky i rumba; el públic ballava des de la seva cadira.\nUna vegada passada la frescor dels ritmes anterior, va sortir al’escenari la gran cantant californiana Tori Sparks, afincada a Barcelona des de fa uns anys.\nAcompanyada per el percussionista Xavi García i el guitarrista «El Rubio», la Tori va oferir un repertori elegant, vistós, estètic i dinàmic.\nFinalment en Cris Juanico, ex membre dels Ja t’ho diré i cap de cartell del concert, en format trio, va oferir un repertori amb temes del seu darrer disc «VIU», i amb perles de la seva llarga i brillant carrera.\nEl seu emblemàtic tema, de l’època dels Ja t’ho diré, «Si vens» va generar esclats de gran emoció, el públic corejava animat pel músic menorquí.\nComplicitat, professionalitat i gran savoir faire en un músic assaonat per l’experiència.\nVolem deixar palès el nostre agraïment a tots els assistents i als que no varen poder assistir però van aportar el seu granet d’arena solidari.\nTornem a agrair al cantautor Joan Blau pel seu recolzament i ajuda en l’organització de l’esdeveniment des del primer segon.\nFem menció especial a la periodista Alícia Rodríguez, gran professional amb una verdadera complicitat i empatia amb nosaltres, qui ha donat una forta empenta per donar a conèixer la nostra associació mitjançant molts mitjans de comunicació.\nTambé un fort agraïment a la Mercè Galí pel seu meravellós cartell.\nI a la gent de la sala Luz de Gas, en Roger Sardà, el Xavi Ferrer i tota la resta de tècnics i personal, per la seva professionalitat i cordialitat, ajudant-nos en tot moment per arribar a realitzar un concert rodó a nivell tècnic i més i més.\nNomés queda dir-vos que no deixeu de mirar l’agenda perquè hi haurà nous esdeveniments.\nNO ENS PODEM ATURAR I US NECESSITEM.\nImatges by Oscar Chocano, Carolina Villarroya, Helena Pérez Fuster\n← Música per l’autisme – Fila 0\tESTÚPIDAMENT, Jordi Pruñonosa →


El paradís andorrà toca la seva fi | Economia | EL PAÍS Catalunya\nEl frau de BPA es porta per davant el 21% del sector bancari del país pirinenc\nAndorra la Vella 22 MAR 2015 - 09:12\tCET\nVista exterior d'una oficina del BPA a Andorra. SERGIO PÉREZ REUTERS\nUn empresari treu la targeta de crèdit per pagar quatre euros i mig, el que val una pasta i dos cafès amb llet en un bar concorregut de l'avinguda de Meritxell d'Andorra la Vella. Darrere la barra, la cambrera treu el datàfon per passar-la. Espera uns segons i agafa el rebut que escup la màquina. "Operació cancel·lada", li diu amb absoluta normalitat. L'home, un exdirectiu de banca, deixa de nuar-se la corbata i busca a la butxaca un bitllet de 20 euros. Uns metres més amunt hi ha la seu central de l'entitat emissora de la targeta que no s'admet: la Banca Privada d'Andorra (BPA). Davant l'oficina aquesta setmana hi ha hagut cues de ciutadans alarmats per la restricció de poder retirar només 2.500 euros setmanals.\nAquesta mena de corralito és una imatge inèdita en un país que treu pit per l'elevada solvència i liquiditat de les seves entitats. Un informe de la unitat antifrau (FinCen) del Tresor nord-americà que acusava el BPA de pràctiques de blanqueig de capitals procedents d'organitzacions criminals es va emportar per davant gairebé immediatament al banc, que representa el 21% del sistema financer del país. El BPA va quedar aïllat del món immediatament. Les autoritats financeres i la resta de les entitats van témer el pitjor: que una vegada encesa la metxa el foc es propagués per tot el sistema. "Andorra és una plaça financera de prestigi reconegut, solvència i liquiditat, per sobre dels estàndards internacionals", insisteix una vegada i una altra el ministre de Finances, Jordi Cinca, que sí admet que la situació és "angoixant".\nEl sector de la banca i assegurances suposa el 19,6% del PIB del Principat\nEvitar costi el que costi l'efecte contagi és una qüestió d'Estat. Els actius de les cinc entitats bancàries andorranes pugen a 15.869 milions d'euros, gairebé 6,5 vegades el producte interior brut (PIB) d'Andorra. A la zona euro, on de mitjana aquesta proporció és de tres vegades, tan sols Luxemburg i Malta superen el Principat, que se situa per davant de Xipre o Irlanda, segons el Banc Central Europeu. Els recursos dels clients que gestionen les entitats andorranes són, a més, de 41.267 milions d'euros, gairebé 17 vegades el volum total de l'economia del país. "Són les proporcions que es gestionaven a Xipre, Islàndia o Irlanda. Es tracta de països en què el sector financer pesa tant que una crisi pot ensorrar l'economia", afirma Esteban Sánchez, de Banca d'Analistes Financers Internacionals (AFI).\nLa banca és, juntament amb el turisme i el comerç, un dels tres pilars de l'economia. El país, que no arriba als 70.000 habitants i ocupa 468 quilòmetres quadrats, rep 7,7 milions de visitants a l'any, la immensa majoria espanyols i francesos. La dependència d'aquests sectors va fer que el PIB andorrà caigués un 16,5% durant la recessió. El sector financer i assegurador ho va resistir de manera raonable i va guanyar pes en el conjunt de l'economia. Ja representa el 21,7% del PIB, segons Standard & Poor's (S&P).\nLa banca, a més, controla més de la meitat dels 897 milions d'euros de deute del Govern. L'Administració tradicionalment només es finançava amb crèdits dels bancs nacionals, que aportaven d'acord amb el seu pes en el sector. El 2010, el Govern socialdemòcrata de Jaume Bartumeu va posar fi parcialment a la tradició amb una emissió de lletres del Tresor per 100 milions d'euros i un préstec a Crédit Agricole.\nNo hi ha dades sobre el deute extern, ni tampoc de moltes més magnituds. Però fonts financeres sostenen que en aquesta economia endogàmica la banca nacional és la principal prestadora de les empreses. A la cua de l'oficina d'Escaldes-Engordany esperaven també empresaris angoixats. El límit de 2.500 euros setmanals ha pogut parar el primer cop, però la situació es complicarà quan la setmana que ve calgui abonar les nòmines. Centenars de clients ja han obert comptes en altres bancs per poder cobrar.\nDavant el cop que ha significat la caiguda del BPA, el Govern i el regulador s'han centrat en dos fronts. L'Institut Nacional Andorrà de Finances (INAF) va optar primer per una intervenció tova de supervisió. Tot just 24 hores després decidia la destitució del consell d'administració, presidit pels germans Higini i Ramon Cierco; del conseller delegat, Joan Pau Miquel, a la presó per un presumpte delicte continuat de blanqueig de capitals, i de dos directius més.\nEl FinCen havia donat un marge de 60 dies abans d'ordenar a les entitats dels EUA que deixessin d'operar amb el BPA. "En la pràctica, és la mort de l'entitat", diu un banquer. Els mercats es van anticipar a la decisió. La banca nord-americana va bloquejar l'operativa amb el BPA, immediatament ho van fer les filials a l'estranger i els van seguir tots els bancs de tot el món. El BPA ja només existia a Andorra.\nLa dependència del turisme va fer que l'economia caigués un 16,5% des del 2007\nEl Govern i el supervisor van passar deu dies buscant, sense èxit, bancs corresponsals que desbloquegessin les operacions, ja que Andorra no té ni la liquiditat d'un banc central ni la de l'eurosistema. Fonts properes a les negociacions afirmen que el Govern finalment ha admès que per recuperar els canals internacionals cal trobar una solució per al banc. La marca BPA ha de desaparèixer.\nAmb un pressupost de 425 milions, l'Administració és incapaç de rescatar el BPA, i una solució com la de Banco Madrid, la seva filial a Espanya, està descartada per la intensa activitat comercial de l'entitat. Hi ha dues opcions: la liquidació ordenada o la reestructuració. "És molt difícil pensar en una solució que no passi per la reestructuració", va afirmar Cinca aquesta setmana.\nSegons fonts financeres, el desenllaç més probable és que les quatre entitats restants es reparteixin els actius del BPA. Albert Sagues, soci de TGG Legal i professor a la Universitat Pompeu Fabra, planteja que ara el sector s'hauria d'obrir al capital estranger. "Andorra està recorrent a altres països per demanar liquiditat pel BPA. És el moment d'obrir un sector tancat al capital forà", afirma Sagues, que també col·labora amb la Universitat d'Andorra.\nLa banca espera una solució ràpida, però BPA ha esclatat sense que el país hagués assumit la directiva comunitària 2014/59 de reestructuració i resolució d'entitats de crèdit, que és necessària per evitar que l'entitat passi per un procés concursal. El Govern prepara una llei que aquesta setmana negociava amb la resta de partits, però el parlament es constitueix matí i l'Executiu està en funcions. A més, un sector de la banca encara rebutja assumir actius de BPA sense que s'hagin completat les auditories per por de contagiar-se.\nEl segon front de el Govern és instal·lar un tallafocs per evitar l'efecte contagi als altres quatre bancs. El més gran per volum de negoci és Andbank, propietat de les famílies Cerqueda i Ribas Reig; el segueix Crèdit Andorrà, dels Pintat, Casal i Reig; Banca Mora, de la família Mora, i Banc Sabadell d'Andorra, filial del Sabadell. Cap no ha tingut problemes. "Des del primer minut els mercats internacionals van saber discriminar i només van castigar el BPA", celebra el directiu d'un banc.\nMalgrat que el risc de contagi s'allunya a mesura que passen els dies, qualsevol pas en fals pot desembocar en una altra crisi. El clima és de fragilitat. D'això, en dóna fe la jornada que la banca va viure dimecres. El sector financer va constatar a mitja que s'estava produint un enviament massiu de missatges per WhatsApp que asseguraven que altres entitats eren investigades. L'Associació de Bancs Andorrans va haver de desmentir el contingut dels missatges i Andbank va presentar una denúncia. Juan Miguel Velasco, president de la Comissió de Seguretat d'EuroCloud, s'encarrega d'investigar el cas. "Investiguem si aquesta allau d'informació va tenir un origen delictiu o motivat per grups d'interès. Aquestes cadenes poden crear pànic social per perjudicar un negoci o malmetre la seva imatge", explica.\nUn atac massiu de missatges ha posat en escac la banca aquesta setmana\nEls missatges es reexpedien gairebé a l'instant. La crisi del BPA no tan sols ha estat un xoc per als bancs, sinó també per als ciutadans. "La banca és a l'ADN dels andorrans. La gent es pregunta com en una plaça financera que sempre ha venut seguretat i estabilitat hi ha pogut haver un corralito", lamenta un altre executiu que, com la resta, exigeix no ser identificat.\nL'escàndol del BPA arriba després del cas Pujol, del qual la imatge de la banca no va sortir indemne. Ara, però, es relaciona un banc amb les màfies russa i xinesa a Espanya, el càrtel mexicà de Sinaloa o el presumpte blanqueig de capitals a Veneçuela. "L'andorrà és un sistema molt sa que es veu amenaçat per un risc reputacional. Si el Govern no hagués actuat, en una setmana tot el sistema s'hagués contagiat", exposa Juan Ignacio Sanz, professor de banca i mercats financers d'Esade.\nAndorra va ser considerada fins al 2012 un paradís fiscal per l'OCDE. El Principat havia estat el refugi de fortunes que s'amagaven del fisc del seu país. Eren patrimonis d'entre dos i deu milions d'euros. "Els grans anaven a Suïssa", afirma un directiu. La clau d'aquest sistema era el secret bancari. Però el 2009, en plena ofensiva del G-20, el president de França Nicolas Sarkozy va amenaçar amb renunciar al seu càrrec de copríncep d'Andorra —que comparteix amb el bisbe de la Seu d'Urgell (Lleida)— si el país no deixava enrere aquest sistema.\nDes d'aleshores, Andorra ha signat convenis d'intercanvi d'informació fiscal amb 22 països. Ara només proporciona dades a demanda, però el 2018 hauria d'estar a punt el sistema d'enviament automàtic. "Complim les mateixes normes i estàndards internacionals que un banc espanyol", insisteix un banquer. "Hi ha països de la UE amb jurisdiccions i sistemes molt més opacs", assenyala un altre. Així, com és que hi ha hagut pràctiques com les denunciades pels EUA? "Han fallat els mecanismes de control interns i del regulador", considera Sagues.\nFonts financers apunten dues hipòtesis: la implicació de la cúpula directiva o l'ús de filials en països amb normes financeres laxes. Les entitats andorranes no només van desembarcar a Espanya. Avui tenen filials a les Bahames, Luxemburg, Mònaco, Suïssa, Panamà o Dubai. Aquesta expansió va significar un increment del 63% dels actius entre el 2008 i el 2013. "La banca es va proposar competir per patrimonis més elevats i va optar per complementar els serveis obrint filials en altres jurisdiccions que oferien més opacitat i beneficis fiscals", assegura Esteban, d'AFI.\nEls bancs del país tenen filials a Bahames, Suïssa, Panamà o Mònaco\nLa crisi actual ha coincidit amb l'inici de les negociacions per arribar a un acord d'associació amb la UE, una fita més dins de l'etapa d'obertura començada fa sis anys. "El 2009 vam començar a redreçar la política fiscal i financera", explica Pere López, exministre de Finances i líder del Partit Socialdemòcrata. "Es va legislar la imposició directa i es van elaborar les primeres lleis d'imposició directa, sobre societats i activitats econòmiques. Es van negociar fins a 18 acords d'intercanvi d'informació fiscal, procés que es va tancar amb la sortida de la llista de paradisos fiscals de països com Espanya i de l'OCDE", afegeix López, que recorda que el seu Govern va crear el Fons de Garantia de Dipòsits, que assegura els primers 100.000 euros per dipòsit.\nL'actual Govern de centredreta ha continuat amb aquesta agenda. Entre les reformes empreses, hi ha l'obertura de les societats al capital estranger i un sistema impositiu amb un IVA del 4,5%, un IPRF del 10% i un impost de societats del 10%, encara que subjecte a bonificacions que el deixen en un 2% per a empreses tecnològiques o que explotin cànons o llicències. "Al final s'ha aprovat un marc fiscal molt conservador que protegeix del pagament de l'IRPF instruments financers com les sicavs", lamenta López. La reforma fiscal ha permès, però, que Andorra hagi signat acords per evitar la doble imposició amb països que castigaven els fluxos comercials amb el Principat ja que no tenien tributs, com Espanya o França. La mesura ha estat difícil de vendre a la població, acostumada al duty free, i a l'exterior, que recela que Andorra faci un gir cap un un model de dúmping fiscal, com Irlanda o Luxemburg.\nEl sector financer dóna per fet que el fracàs del BPA significarà un canvi en el negoci. "Res no serà igual", resumeix un directiu. La crisi ha posat de manifest les mancances del sistema, com la falta d'un mecanisme que aporti liquiditat. El Govern pensa en un fons de rescat amb aportacions dels bancs i l'INAF, però fonts financeres també apunten una reforma d'aquesta institució. Malgrat que la banca diu que està subjecte a una normativa rigorosa, les pràctiques denunciades pels EUA també assenyalen que alguna baula ha fallat en la tasca de control. S&P assenyala, a més, que la banca s'ha quedat enrere en el contingut i el termini en què presenta els seus balanços. "Han fet un màster accelerat, però guanyar una bona reputació és qüestió d'anys i perdre-la és qüestió de dies", rebla Sagues.


Un terratrèmol de 7,8 graus a l'Equador causa 235 morts i més de 1.500 ferits - Diari de Girona\nUn terratrèmol de 7,8 graus a l'Equador causa 235 morts i més de 1.500 ferits\nEn menys de 24 hores s'han produït 189 rèpliques i el Govern equatorià declara l'estat d'excepció a tot el territori\nquito | efe / ddg 18.04.2016 | 07:58\nLa turística ciutat de Pedernales, epicentre de la tragèdia que ha deixat, com a mínim, 235 morts. efe\nUn mínim de 235 persones van morir i 1.557 van resultar ferides a causa del terratrèmol de 7,8 graus a l'escala de Richter que va sacsejar el nord-oest de l'Equador a les 18:58 hora local, prop de la mitjanit hora catalana. La xifra, però, es preveu que creixi, i és que des del primer terratrèmol fins ahir a la nit s'havien registrat 189 rèpliques de diversa intensitat, entre els balnearis costaners de Cojimíes i de Pedernales, a la província de Manabí i confrontant amb la veïna Maragdas.\nDesprés del desastre, el Govern equatorià va declarar l'estat d'emergència a les províncies de Maragdas, Manabí, Guayas, Santo Domingo dels Tsáchilas, Los Ríos i Santa Elena, així com l'estat d'excepció en tot el territori nacional.\nEl vicepresident de l'Equador, Jorge Glas, va qualificar de "catàstrofe" l'ocorregut en certes zones de la costa equatoriana. El Govern es va veure obligat a alliberar 300 milions de dòlars del fons de contingència per fer front a la situació. A la costa sud de l'Equador es van desplomar almenys sis estructures i en tot el país set carreteres romanen tallades o amb problemes de circulació. Per a diferents tasques, el Govern equatorià va mobilitzar 10.000 efectius de les forces armades i 4.600 policies a les zones afectades.\n"És una tragèdia que estem enfrontant, ja arriba més força pública, vitualles, aigua, seguretat; estem tractant de restablir el servei públic d'electricitat en algunes parts de la ciutat. Estem en una situació de catàstrofe en algunes parts de Portoviejo, en algunes parts de Manta", va dir a la televisió Teleamazonas. Amb tot, Glas va demanar unitat, força i fe als equatorians i, en nom del president de l'Equador, Rafael Correa, es va solidaritzar amb les famílies de les víctimes del terratrèmol.\nEl terratrèmol, que és considerat ja un dels més virulents de tota Llatinoamèrica, va coincidir amb el viatge de retorn d'Europa que el Govern havia realitzat.\nDiverses empreses de refineria del país van haver de suspendre el servei. És el cas, per exemple, d'Esmeraldas, la pirncipal del país, que va reprendre la seva activitat després que fos suspesa com a mesura de precaució.\nEl terratrèmol va provocar també l'arribada d'una important onada a les costes del nord del Perú, motiu pel qual aquest país va declarar alarma de tsunami. Tot i així, una hora més tard, el país veí cancel·lava l'alarma.\nEl ministre d'Afers exteriors, José Manuel García-Margallo, va confirmar ahir que tres cooperants espanyols que es trobaven a l'Equador van ser trobats en perfecte estat i s'han incorporat a les labors d'ajuda. García-Margallo va explicar també que, fins al moment, no hi ha espanyols entre els morts, "però no és descartable", davant l'elevat nombre d'equatorians amb doble nacionalitat.\nEls líders mundials se solidaritzen amb els afectats. Espanya Internacional


La Ciutat de les Arts i les Ciències de València és ella mateixa un espectacle per als ulls. Els edificis que componen este imponent centre d’oci i cultura, dissenyats per Santiago Calatrava, oferixen una imatge avantguardista que ens endinsa en el segle XXI. L’Hemisfèric oferix pel•lícules de cine Imax d’última generació, un planetari i un innovador espectacle làser. El Museu de les Ciències Príncipe Felipe és un edifici espectacular que alberga motius i exposicions científiques interactives on el visitant pot tocar-ho tot i convertir-se en protagonista d’experiments curiosos. En l'Oceanogràfic es donen cita tots els ecosistemes del món, amb els seus habitants animals i vegetals. Les millors representacions d’òpera, concerts i espectacles escènics es contemplaran en els auditoris que alberga el Palau de les Arts, amb la seua espectacular forma ovalada i disseny gegantí. Per últim, l’Àgora. Es tracta d’un edifici concebut com a espai multifuncional de gran versatilitat per acollir esdeveniments de diversa naturalesa.\nSelect ratingGive CIUTAT DE LES ARTS I LES CIÈNCIES (CAC) 1/5Give CIUTAT DE LES ARTS I LES CIÈNCIES (CAC) 2/5Give CIUTAT DE LES ARTS I LES CIÈNCIES (CAC) 3/5Give CIUTAT DE LES ARTS I LES CIÈNCIES (CAC) 4/5Give CIUTAT DE LES ARTS I LES CIÈNCIES (CAC) 5/5


Poetry Slam | festivalpoesart\nArxiu d'etiquetes: Poetry Slam\nJuliol 27, 2017 by Festival PoésArt\t- 0 comments\nEl dissabte 29 de juny a les 22h i com a darrera activitat del festival PoésArt es durà a terme a la Cafeteria del Teatre el II Poetry Slam d’Artà.\nEl Poetry Slam Mallorca s’extà extenent per tota l’illa i des de fa uns mesos ha iniciat el Poetry Slam Gabellí i el Poetry Slam d’Artà. El PoésArt acollirà la segona edició d’aquest darrer, presentat per Xisco Ródenas i amb Xiwaca com a artista convidat. Us podeu inscriure per recitar poemes propis o d’altres autors a facebook.com/Poetryslamarta/ o un poc abans al mateix teatre. Atreviu-vos amb la manera més divertida i desenfadada de començar a recitar poesia! Un, dos, tres, slam!\nPOETES: Damià Rotger\nEl següent dels nostres poetes és un autor menorquí especialitzat en tipografia: Damià Rotger.\nDamià Rotger Miró (Ferreries, Menorca, 1981). És creador de tipografies, docent i amant i practicant de la poesia. És autor d’una dotzena de nous alfabets tipogràfics i pioner a les Illes Balears de l’ensenyament de la lletra i la tipografia. Alguns dels seus alfabets tipogràfics li han merescut premis i nominacions nacionals i internacionals i han estat exposats per tot el món. Ha recorregut el país convidat als grans esdeveniments i congressos (a on la lletra i la paraula són les que manen) per impartir conferències, tallers i embriagar la tipografia de poesia. Justament aquest ofici, que viu amb passió, d’escodrinyar les lletres, la seva morfologia i la seva llegibilitat, l’han portat al món de la poesia per impregnar les lletres d’ADN poètic. Ha guanyat el segon premi de poesia Illa de Menorca, una edició de Poetry Slam Mallorca 2014, el subcampionat anual del Poetry Slam Mallorca 2014 i una edició del Poetry Slam Mallorca de 2015.\n“Lletrescades”, “Grams de tu” i els encara inèdits “Platjar-te” i “L’aroma de les lletres” són alguns dels seus projectes poètics.\nJuliol 11, 2013 by Festival PoésArt\t- 0 comments\nPoetes: AINA RIERA\nAvui presentem a la primera dona, Aina Riera Serra, que ens acompanyarà en la sessió de videopoesia del dissabte tarda a la sala d’actes del teatre i a “Amb nocturnitat i traïdoria”, la secció que ens portarà fins a la mitjanit i que servirà de cloenda del festival.\nAINA RIERA SERRA (Palma, 1982). Llicenciada en Comunicació Audiovisual a la Universitat Autònoma de Barcelona. Ha treballat com a periodista a Nova Televisió (Grup Serra), la delegació de Balears de Televisió Espanyola i Televisió de Mallorca, i ha col.laborat en revistes d’àmbit cultural com “Hamlet” i “D-Palma”. Va guanyar la final del Poetry Slam de Mallorca de 2012 i va participar al campionat nacional que es va celebrar aquell mateix any Jaén, quedant en 4ª posició. Ha dirigit també el documental “Som Elles” sobre les poetes de Mallorca i recentment ha participat al programa de Veus Paral.leles que impulsa l’Institució de les Lletres Catalanes.


Març 2013 | Ràdio Sant FeliuRàdio Sant Feliu\nArchives / Març 2013\nPublicat a 30 Mar 2013\nUn altre incendi s’ha produït a Sant Feliu la tarda de dissabte, després de la calamarsada que ha caigut sobre la ciutat. El foc fou detectat en el traster d’un terrat del carrer Huguet i va requerir de la presència d’una dotació de bombers que va actuar per tal d’apagar el foc i de prevenir […]\nEl jove que estava intimidant les darreres setmanes noies de l’IES Sant Feliu quan sortien de classe ha ingressat a presó. Mohamed E.M., de 25 anys, de nacionalitat marroquina i veí de Sant Feliu de Guíxols, va ser detingut dijous de la setmana passada per la policia local com a presumpte autor de cinc robatoris […]\nEl jove cantautor panadesenc Cesk Freixes (Sant Pere de Riudebitlles 1984), un dels plats forts de la programació de primavera de la Casa Irla, va actuar la nit del divendres davant d’un bon nombre de seguidors que varen gaudir de les seves cançons de treballs anteriors i escoltar, de viva veu, les del seu nou […]\nPublicat a 29 Mar 2013\nEl radar que hi ha a la carretera C-31 a l’alçada de Castell-Platja d’Aro és un dels dos punts de la xarxa viària catalana on s’han imposat més sancions per excés de velocitat durant l’any 2012 segons han informat aquesta semana EFE i el Diari de Girona. Un aparell polèmic, ja que si bé ara […]\nUn incendi ha calcinat aquest dijous una segona planta d’una casa de Sant Feliu de Guíxols segons han informat els Bombers de la Generalitat a l’ACN. El foc s’ha produït cap a tres quarts de quatre de la tarda en una casa adossada de dues plantes situada al carrer Sant Joan Baptista, número 6. Les […]\nPublicat a 28 Mar 2013\nEsperem que la metereologia respecti el Mercat del Brunyol, que se celebrarà aquest divendres, dissabte i diumenge amb un bon grapat d’activitats per a tots els públics i amb el brunyol com a principal element cohesionador que acull tot un seguit de propostes de tota mena. Cal recordar que amb els brunyols, Sant Feliu de […]\nLa matinada del dissabte al diumenge, a tota Europa es passarà de l’’horari d’hivern al d’estiu, per la qual cosa els rellotges s’avançaran una hora; és a dir, a les 2:00 seran les 3:00, fet que comportarà que el diumenge sigui un dia atípic que només tindrà 23 hores. Com ja sabeu, el canvi d’hora […]\nLlegim aquesta setmana a Àncora un agraïment a través del qual ens assabentem de la jubilació de la Margarita, professora/mestra que durant anys i anys va incloure en l’itinerari de visites, per mostrar el dia a dia del funcionament de la Ciutat, a la nostra emissora acompanyada dels seus alumnes i d’una mare de “reforç”. […]\nAgenda del torneig MIC\nFins aquest diumenge 31 de Març, a 19 poblacions de la Costa Brava, entre elles Sant Feliu de Guíxols, comptarà amb més de 200 equips procedents de 36 països. Hi ha equips de Finlàndia, Rússia, Anglaterra, Alemanya, Haití i Austràlia, entre altres. Entre els clubs participants d’aquesta edició, destaca la presència del FC Barcelona, RCD […]\nFalten pocs dies per celebrar la 3ª edició de “BBQ From Hell” (Barbacoa a l’Infern) amb l’afegitó que el diumenge, 31 de març, coincideix amb el primer aniversari de la inauguració de la nova sala TZVR de les naus de l’Escorxador de Sant Feliu de Guíxols. Per tant s’espera una celebració sonada al preu de 1.000 […]


L'Ignorant Mig-ocre: 161 – Aquí no li agradarà llegir el diari?\n161 – Aquí no li agradarà llegir el diari?\nEl programa dels matins de RAC1 (Radio Afiliada a Convergència) hi ha una secció a primera hora del matí, que és diu “Aquí no li agradarà llegir el diari?” on se suposa, que als diaris, hi haurà una notícia o algun titular, que farà posar vermell a algú o alguns, o que posarà en evidència a uns o altres, o que ridiculitzarà o . . . . ves a saber què, En realitat, del que es tracta és de ressaltar una mala notícia per algú.\nAvui, la “mala” “notícia”, era fer saber, que Reagrupament, demanarà a les persones associades, que avancin la quota mensual de desembre, per tal de tenir més cèntims i poder fer una campanya electoral plena i satisfactòria.\nLa gràcia estava en deixar en evidència, que a Reagrupament érem quatre matats i que no tenim re a fer. I potser no, però la gràcia de debò de tot això, i per sort, a RAC1, ho han dit, és que Regarupament, precisament per la seva ideologia, no pot hipotecar-se demanant crèdits que després, s’han de pagar d’una manera o altre.\nA mi, que per culpa de la crisi, només soc simpatitzant i no associat, m’agrada saber que Reagrupament es finança com s’han de finançar les organitzacions polítiques, i no fent finançaments estranys, com fan altres formacions polítiques, que utilitzen fundacions i entitats culturals, o altres que després aconsegueixen que miraculosament, els hi perdonin el deute.\nPublicat per L'Ignorant Mig-Ocre a 2:34\nEtiquetes de comentaris: Independències, Mitjans de comunicació, Paisos Catalans, Reagrupament.cat\nEl señor conde farà l'impossible per obstaculitzar la independència. Ha de fer mèrits davant del seu rei!\nEl que ells consideren una vergonya és justament un honor per a Reagrupament. Ho diu un de Solidaritat (Camins d'independència: http://blocs.mesvilaweb.cat/Daguer)\n14 de novembre de 2010 a les 21:16\nLlaudal, perdona el retard el contestar al teu comentari, però no entro molt al meu blog, i quan ho faig, ho faig amb certa mandra. Si llegeixes el meu proper escrit, ho entendràs.\nGràcies pel teu comentari, i felicitats pels resultats electorals. Pel meu gust són decebedors, ja que m’esperava més vot independentista i menys vot CyU-dependentista. Tal com està els nostre poble, els resultats de SI, són bons, i evidentment, ara els de Reagrupament hem de estar al vostre costat i per la meva banda, així serà.\n5 de desembre de 2010 a les 18:23


Crònica de l'actuació dels Xerrics a la Festa Major de Salt\nel dia de juliol 27, 2015\nEn una de les Diades que als Xerrics d'Olot els acostuma a anar bé, la colla Garrotxina es presentava a la plaça Lluís Companys de Salt, per la seva Festa Major, amb algunes baixes que els feren replantejar la seva actuació a la baixa, aconseguint, tot i així, millorar el seu millor registre en aquesta plaça, gràcies a les ajudes de les colles presents i als Vailets de l'Empordà que ens feren costat en aquesta actuació. Les colles de la Diada, juntament als Xerrics, foren, els Xicots de Vilafranca, els Castellers de Terrassa i els amfitrions i padrins, els Marrecs de Salt.\nTorre de sis dels Xerrics d'Olot a Salt\nEls volcànics encetaven la Diada amb un pilar de quatre caminat que segons la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya es convertia amb el milè intent de castell que els Xerrics portaven a plaça, pilar on el segon i el terç, pertanyents a la colla des del moment del seu origen, realitzaven un bonic pilar caminat, estable i ferm que homenatjava tant l'efemèride, com la veterania dels castellers de la colla.\nA la primera ronda, el castell escollit dels granes fou el tres de sis amb agulla, una construcció que no suposà cap problema als castellers del tronc, i que servia d'aquesta manera per treballar la colla i deixar-la en bona posició per encarar la segona ronda.\nEn aquesta segona ronda, el tres de set engegava amb un petit desajust de mides entre la rengla i la buida, desajust que es reproduí a cada pis i que provocà que el tronc hagués de treballar al punt d'arribada de l'enxaneta i a la sortida de la mainada i quarts. Un gran treball de castellers de tronc i de pinya, i el bon rodatge amb aquest castell feia aconseguir l'objectiu de descarregar-lo i celebrar-ho. Una bona jornada pel segon que s'estrenava en aquest castell.\nLa torre de sis era l'escollida a l'última ronda, en aquesta ocasió, amb dues novetats, una a terços, i l'altre a dosos, que deixaven el pavelló ben alt i descarregaven la torre sense problemes.\nCom a pilar de comiat, el pilar de cinc era el que servia als Xerrics per finalitzar una gran jornada castellera. Un pilar de cinc amb un punt d'anada endavant però que no va comportar problemes per descarregar-se.\nCom a premi a la feina que estan realitzant els petits de la colla, i que de ben segur tindrà una bona recompensa en un breu temps, quatre pilars de tres nets servien pel lluïment dels més menuts.\nAquí podeu gaudir de les fotos de la Diada:\nEls Xerrics comencen les seves vacances, dues setmanes on l'activitat castellera cessarà però on els castellers gaudiran d'altres activitats tals com una caminada, una acampada i també una costellada.\nReprenem els assaigs l'11 d'agost, amb la mirada posada a l'actuació de Festes del Tura i el Pilar de les Escales.\n2015 3d7 actuació 2015 castellers de terrassa crònica festa major fotos 2015 marrecs de salt salt vídeo 2015 xerrics d'olot xicots de vilafranca\nUbicació: Plaça President Lluís Companys, 1, 17190 Salt


'Maclownbeth' - Promoció 30% - Almeria Teatre - Teatre Barcelona\nFinalitzada: 30% de descompte per ‘Maclownbeth’ a l’Almeria Teatre\nMaclownbeth acosta la tragèdia de Shakespeare des del punt de vista del pallasso, i ens permet descobrir el vessant proper dels personatges, la seva lògica simple i salvatge. També l’humor corrosiu que hi ha en el fat, en allò que succeeix de manera inevitable i que, des una òptica còmica, ens mostra detalls nous i sorprenents. Podràs veure aquesta adaptació de Lluís Graells a l’Almeria Teatre fins al 7 de maig!\nAprofita la promoció de venta anticipada de Teatre Barcelona i aconsegueix entrades amb el 30% de descompte per a totes les funcions, si compres les entrades fins a 7 dies abans de la funció.\nPer gaudir d’aquesta promoció fes click al següent ENLLAÇ, o bé al botó de COMPRAR ENTRADES que trobes a continuació.