Ticnet capacita en Plataforma de Ap...\nTrabajo De ComputacióN Natalia\nPresentacio Puigcerda 09\nGuión talleres chefchaouen 2012\neje tematico No 2 archivo digi\n012 BENETTON · ALCOTT · ARMANI JEANS · BUICK · DESIGUAL · DESIGUAL ILLA · DIESEL · DU PAREIL AU MÊME · G-STAR RAW · GUESS ·\nHUGO BOSS · JACK&JONES/VERO MODA · JEANS CULTE · LEVI'S · MARINA RINALDI · MITICS · NAPAPIJRI · NOW · OPTIONS · OPTIONS+ ·\nOUTLET FACTORY · PEPE JEANS · SHIBORI · SOHO · TANGO · URBAN · WE AR\n50Urban, Desigual Andorra, Options,\nOptions+, Shibori i Armani Jeans\nobriran fins a les 22h.\nVine a prendre una copa\nA partir de demà dissabte 14 de juny\nDivenDres, 13 De juny Del 2014 núm. 2.578 / Any 11\nSala de conferències d’AnyósPark,\nel dijous 19 de juny a les 19.30 h.\npràctica de l’impost\n*excepte fons monetari\nL’alternativa També ens trobaràs a\n1 0 1 2 0 0 17\nHollande avala les reformes\ni demana que continuïn\navui és notícia pàgines 5, 6 i 7\nanDoRRa pàgina 10 anDoRRa pàgina 11 anDoRRa pàgina 14 espoRts pàgina 21\nMés de 700 inscrits\na la 25a Trobada\nempresarial al Pirineu\nEls candidats dels\nassalariats volen més\nSant Julià tanca el\n2013 amb més de\nmig milió de dèficit\namb el MoraBanc\nAndorra a l’ACB\n4 DivenDres, 13 De juny Del 2014\n1€Oferta vàlida fins al 30 de juny.\nExcepte error tipogràfic o fi\nd’existències. Oferta destinada\nel barbarisme *leal?\nHem d’emprar lleial.\nÉs una gossa molt lleial.\nTel. 866 700 Carrer Joan Maragall, 12, local 2. Andorra la Vella.\nMeTxes – Color – TAll – TrACTAMenTs\nAssessorAMenT d’iMATge de noVA TeMporAdA\nCAP DE SETMANA MENYS CÀLID\nNo us penseu que torna el fred amb aquest titular\nde menys càlid. Simplement les temperatures màxi-\nmes han de ser més baixes per l’entrada de vents del\nnord, que cap al sud d’Andorra es poden afogonyar.\nAixò voldrà dir tenir un efecte contrari amb calor\npuntual més seca. A l’alta muntanya sí que baixarà la\ntemperatura i esperem que a la tarda sempre hi hagi\nruixats. Avui, matí de sol i tarda de nuvolades, de\nnou amb tempestes i xàfecs en qualsevol punt. Les\nmàximes estaran cap als 30 graus a les zones més\ncàlides. El vent serà del sud moderat en el moment\ndels ruixats. Que tingueu un BonDia.\n5DivenDres, 13 De juny Del 2014\nL’esperada visita del copríncep\nfrancès, François Hollande, va\nsuposar refermar el suport que\nFrança oferirà al país. Ho va ex·\nplicitar en el discurs que va pro·\nnunciar en la sessió del Consell\nGeneral que es va celebrar a Casa\nrà sempre que sigui possible a la\nUnió Europea i al món no com a\nprotector sinó com a amic.” En\naquest sentit va explicitar que\nla República francesa serà “més\nque un soci, un aliat” per al país.\nVa ser un discurs llarg, en què va\nmostrar el coneixement del país\ni les reformes que s’estan duent\na terme i va destacar les bones\nrelacions “de confiança” entre\nels dos estats.\nHollande va començar l’al·\nlocució fent un repàs de la his·\ntòria del país i manifestant que\nels responsables polítics han\nde prendre decisions, que en el\ncas d’Andorra s’han plasmat els\ndarrers anys en un seguit de re·\nformes. D’aquesta manera, va\nposar en relleu que enmig de la\ncrisi econòmica el “reflex” hauria\npogut estar “tancar·se en si ma·\nteix”, però lluny de fer això s’ha\noptat per l’obertura, defugint la\ntemptació de “deixar passar el\ntemps”, ja que va afegir que això\nhauria estat “un atzucac”. Però\nva destacar que el procés de re·\nforma ha de continuar ja que va\nrecordar que “cap reforma és la\nVa destacar l’“agenda especi·\nalment ambiciosa” del país, que\nacaba de superar les divergèn·\ncies i ha incorporat l’IRPF “amb\nuna àmplia majoria”, i va subrat·\nllar, també, la preocupació de\ngestionar les finances públiques\nde forma equilibrada. Va fer es·\nment, així, dels diferents impos·\ntos que s’han tirat endavant en·\nfront d’una transparència que es\ncreia que no es podia defugir i va\nadmetre que fer totes aquestes\nreformes de ben segur que “no\nha estat fàcil o còmode”. Alhora\nva posar en relleu el reconeixe·\nment internacional d’aquestes\nreformes, que s’han plasmat\namb els acords d’intercanvi d’in·\nformació fiscal. Hollande també\nva recordar el conveni per evitar\nla doble imposició que es va sig·\nnar amb França l’abril del 2013,\ni que dimecres mateix va ser pre·\nsentat al consell de ministres.\nEl copríncep es va demanar\nsi malgrat aquesta plena trans·\nformació de l’economia del país\ns’havia perdut la identitat i va\ncontestar de manera negativa.\nEn aquest sentit, va posar en\nrelleu que el Principat ha sabut\npreservar les arrels, entenent\nque “el progrés ve de l’obertura”.\nVa continuar referint·se a\nl’Acord Monetari per acabar\nesmentant l’acord d’associació\namb Europa i el suport de Fran·\nça en aquest sentit.\nEl discurs va durar més d’un\nquart d’hora i va arrencar amb\nreferències històriques i al pa·\nper dels coprínceps. En aquest\nsentit, va destacar el compromís\nque havia adquirit de visitar el\npaís i la voluntat “d’exercir la res·\nponsabilitat” que se li ha confiat\nsense intervenir en la democrà·\ncia andorrana, que va qualificar\nd’exemplar. També va posar en\nrelleu la paritat efectiva, la reno·\nvació generacional i la democrà·\nHollande també va posar en\nrelleu el fet que la Constitució\nhagi permès al país entrar a les\nNacions Unides i que “en les re·\nlacions internacionals Andorra\nes fa sentir” i, en aquest sentit,\nva afegir que quan rep cartes cre·\ndencials d’ambaixadors sempre\nrecorda “el vostre paper inter·\nEl copríncep francès també va\nagrair els tres anys d’espera per\ninaugurar el nou edifici del Con·\nsell General i va recordar que\nAndorra té un dels parlaments\nmés antics d’Europa.\nFidelitat, tradició, moderni·\ntat i orgull van ser alguns dels\nadjectius que va fer servir per\nqualificar la identitat del país.\nEl síndic general, Vicenç Ma·\nteu, també va fer una al·locució,\nen què va parlar de la transfor·\nmació que ha fet el país, l’obertu·\nra i “la projecció al món”, amb la\nvoluntat que l’Andorra del futur\nsigui la de la “qualitat democrà·\ntica, del benestar i la sostenibili·\ntat”. Va parlar d’Andorra com un\npaís de “diplomàcia i equilibri”\ni la necessitat de “mantenir un\nrumb que demana sacrificis”. Va\nconcloure el discurs demanant\nel suport del copríncep, a la qual\ndrà “amb generositat i entrega a\nl’acció del dia a dia”.\nHollande diu que França serà un\n“aliat” d’Andorra a Europa i el món\nEl copríncep posa en relleu els avenços fets pel país per a l’obertura i les relacions entre els dos estats\nM.F. / J.R.\nUn moment de la sessió del Consell General a Casa de la Vall.\nels tres grups parlamentaris van\ndestacar el suport expressat pel\ncopríncep francès, François Hollande,\na les reformes encetades per andorra\ndes de l’any 2009 i pel que fa al procés\nen marxa de negociació amb la Unió\neuropea (Ue). el president del grup\ndemòcrata, ladislau Baró, va ressaltar\nel fet que Hollande avalava en el seu\ndiscurs l’obertura econòmica i la\nreforma fiscal, “no iniciada en aquesta\nlegislatura i que per tant no es pot\npatrimonialitzar exclusivament des de\nla majoria”. “Les paraules del copríncep\nens reconforten i ens confirmen que els\nesforços de transformació que estem\nfent són apreciats”, va manifestar Baró.\nen relació amb el suport en l’acostament\na la UE, Baró va dir que “la veritat és\nque expressat tan clarament ens\nreconforta, però no només a la majoria\nsinó al conjunt de les forces polítiques i\nsobretot als ciutadans”.\nel president del grup socialdemòcra-\nta, david rios, va recordar que Hollande\nhavia fet un repàs “dels millors moments\nd’andorra” en el seu camí de modernit-\nzació, des dels Pariatges fins a la Cons-\ntitució del 1993, així com dels avenços\ncap a l’obertura i l’homologació inter-\nnacional. “És destacable que no s’hagi\ndeixat ni una de les grans reformes que\nestem fent a escala internacional i amb\nel que em quedo personalment és amb\nel compromís de França de no esdeve-\nnir només un partenaire sinó un aliat pel\nque fa a l’acord d’associació amb la Ue”,\nva explicar Rios. “El suport internacional\nde França que avui ha expressat el co-\npríncep és un suport que valorem com a\nextremament positiu”, va afegir el conse-\nPer la seva banda, el president del\ngrup mixt, Jaume Bartumeu, va qualifi-\ncar de “magistral” el discurs d’Hollande\n“perquè a part del guió hem vist que\nl’anava improvisant al fil de les reflexions\nque ens volia transmetre”. Bartumeu va\nopinar que el copríncep francès “en un\ndiscurs que no ha durat molta estona\nens ha fet una anàlisi molt important del\ncamí que andorra va iniciar l’any 2009\ni que està continuant per poder man-\ntenir-se en una relació estable amb la\ncomunitat internacional i especialment\namb europa”. Bartumeu va ressaltar\ntambé que “la visita està feta amb volun-\ntat d’acostament a la societat andorrana\ni als ciutadans i ho ha demostrat tren-\ncant el protocol en la primera ocasió”.\nels grups parlamentaris destaquen\nel suport del copríncep a les reformes\navui és notícia6 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nTrenta minuts després de l’hora\nprevista, el copríncep francès,\nFrançois Hollande, arribava a\nAndorra. Al Consell General, l’es-\nperaven des de feia gairebé una\nhora consellers generals, els còn-\nsols, els excaps de Govern i altres\nautoritats. Allà havia d’inaugu-\nrar la nova seu juntament amb el\ncopríncep episcopal, Joan-Enric\nVives. Tot i que va deslluir la\njornada, la pluja va donar una\ntreva perquè els dos caps d’Estat\nes poguessin saludar als jardins\nde Casa de la Vall i accedir al nou\nHollande va ser rebut amb\naplaudiments per part dels assis-\ntents, que va saludar un per un.\nTot seguit el síndic general, Vi-\ncenç Mateu, va exposar en el seu\ndiscurs que l’evolució de les ins-\ntitucions des de l’aprovació de la\nConstitució ha requerit la cons-\ntrucció de la nova seu del Consell\nGeneral. Mateu va remarcar que\nel trasllat de l’activitat parla-\nmentària a aquest nou espai i el\nmanteniment de Casa de la Vall\ncom a escenari per a les sessi-\nons tradicionals representa una\n“metàfora” del moment històric\nactual. “Andorra es transforma.\nAndorra s’obre al món sense\nrenunciar a les seves arrels”, va\ndir. En aquest sentit considera\nque aquest conjunt simbolitza\n“la simbiosi de l’Andorra moder-\nna i la tradicional” i desitja que\nel nou immoble tingui una vida\ntan llarga com l’antic ja que acull\nla seu de la sobirania nacional i,\nper tant, és una referència sim-\nbòlica per als andorrans. Per\naquest motiu va remarcar que\nera important inaugurar-lo amb\nla presència dels dos coprínceps.\nEl descobriment de la placa va\nser seguit de la interpretació de\nl’himne andorrà i la visita al nou\nhemicicle. Abans de la reunió\nprivada que van mantenir Vives\ni Hollande, la signatura del llibre\nd’or i de la sessió de Consell Ge-\nneral, es van fotografiar amb les\nautoritats a les escales de Casa\nde la Vall. Tot això acompanyat\nd’un discret desplegament de\nseguretat i un elevat nombre de\nLa jornada va deixar alguns\nmoments d’estrès i d’humor.\nUn exemple del primer va ser el\nviscut pel personal del Consell\nGeneral, a qui la pluja va jugar\nuna mala passada. Baieta en mà\nnetejava les petjades a l’entrada\nde la nova seu abans de l’arri-\nbada. Per altra banda, el cònsol\nd’Ordino preguntava als seus\ncompanys si havien anat la per-\nTrobada històrica que s’inicia amb\nla inauguració del Consell General\nMateu assenyala que el nou conjunt simbolitza l’Andorra moderna i la tradicional\nEls dos coprínceps després d’inaugurar la nova seu del Consell General.\nM.F. / M.S.C.\nAbans d’accedir al Comú d’Es-\ncaldes-Engordany, el copríncep\nfrancès es va aturar a les por-\ntes, on va preguntar a la cònsol\nmajor, Trini Marín, per la par-\nròquia. Quinze minuts justos\nva estar François Hollande a\nEscaldes-Engordany, on va po-\nder conèixer que la història de\nles seves institucions és força\nrecent. Marín va posar en relleu\na la sortida el caràcter obser-\nvador d’Hollande i l’èmfasi que\nva fer en la joventut d’aquesta\nparròquia, ja que l’havia vist\nmoderna i oberta.\nMarín va aprofitar per re-\nmarcar durant el seu discurs la\nimportància de les aigües ter-\nmals, amb Caldea com a refe-\nrent, però no li va plantejar cap\ndemanda ja que “no em tocava”.\nLa cònsol major es va mostrar\nsatisfeta del nombre de ciuta-\ndans que van rebre el copríncep\na l’exterior del Comú, més d’un\ncentenar de persones, i va re-\nmarcar el moment històric que\nsuposa aquesta visita i el fet que\nse sentís “com a casa”.\nHores abans, al Consell Ge-\nneral, el copríncep francès ja\nes va adreçar a Marín per fer-li\nesment de la trobada que mo-\nments més tard mantindrien.\nLa cònsol major escaldenca va\nagrair aquestes paraules.\nMarín posa en relleu l’interès\nper conèixer la parròquia\nMarín saluda Hollande a les portes del Comú d’Escaldes-Engordany.\nEl copríncep francès es va mos-\ntrar ahir proper al poble en les\ndues parròquies que va visitar.\nMolts ciutadans destacaven la\nseva simpatia i amabilitat. D’al-\ntres tan sols es trobaven allà a\nl’espera de tornar a la feina. I\nno van ser pocs els que van po-\nsar en relleu la diferència amb\nel darrer copríncep francès. És\n“millor que Sarkozy”, destacava\nJoan Barrot, que va lamentar\nque no hagués visitat totes les\nDes de Casa de la Vall, Ho-\nllande es va desplaçar al Comú\nd’Andorra la Vella, on l’espe-\nraven unes 150 persones, que\nvan arrencar en aplaudiments\nquan el van veure arribar. Allà\nes va parar a saludar i parlar\namb diferents persones, entre\nles quals una turista francesa i\nuna amiga que resideix al Prin-\ncipat, amb qui va intercanviar\nunes paraules. També una fa-\nmília francesa que viu al país\nva poder parlar amb Hollande i\nvan destacar que a Andorra “és\nfàcil” poder-s’hi adreçar.\nL’escena es va repetir a Es-\ncaldes-Engordany. Va encaixar\nmans, es va fer fotos amb els\nassistents i fins i tot va salu-\ndar la mare del cap de Govern,\nque es trobava entre el públic.\n“Ha estat el síndic qui l’ha\npresentat perquè ella és molt\ndiscreta”, deia una companya.\nTambé Agustí Font destaca-\nva la importància que el co-\npríncep conegui Andorra de\nprop i Aurélie Kuras, docent\ndel Liceu, exposava que és un\ndeure anar-lo a veure. Pilar va\nindicar que la visita és positiva\nperquè permet veure com ha\nevolucionat el país. Tot i així,\ncreu que hauria d’haver arri-\nbat per carretera.\nEls ciutadans remarquen\nque és “millor que Sarkozy”\nFerrer destaca el suport dels\ncoprínceps per continuar\navançant en el futur\nel primer Comú que va visitar Hollande va ser el d’andorra la\nVella, on eren presents els antics cònsols. Hollande s’hi va\ndesplaçar acompanyat del cap del Govern i el síndic general.\nla cònsol major, rosa Ferrer, va posar en relleu que en el dis-\ncurs que havia llegit havia volgut transmetre “dos missatges”.\nel primer, els lligams històrics que uneixen els coprínceps i el\npaís i el fet que andorra sigui “una de les democràcies més an-\ntigues d’europa”. el país, va destacar Ferrer, “ha sabut conser-\nvar la llibertat en democràcia de la mà dels nostres coprínceps\ni desitgem que això continuï en els segles futurs”. el segon\nargument en el qual va fer èmfasi Ferrer és la voluntat del país\nde continuar sent una terra de llibertat que ha de fer front als\nreptes de la globalització i de la Unió europea, per als quals\nel país compta “amb el suport incondicional” dels coprínceps.\nFerrer va valorar molt positivament l’acollida que la ciutadania\nhavia ofert al copríncep.\nAvui és notíciA 7DivenDres, 13 De juny Del 2014\nEl recorregut d’Hollande en imatges\nL’helicòpter en què viatjava françois Hollande va aterrar amb mitja hora de retard respecte de l’horari previst i posteriorment es va desplaçar al Consell general, que va inaugu-\nrar de manera oficial. Va mantenir una reunió privada amb Vives, va signar el llibre d’honor, va visitar dos comuns i va cloure la jornada amb un sopar ofert pel cap de Govern.\nOPINIÓ8 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nLa caspa, el cutis greixós i l’acne, encara que no són un\nproblema greu de salut, són un senyal que l’organisme\nno funciona prou bé, donen moltes molèsties i la gent es\ngasta molts diners per intentar resoldre aquests proble-\nmes, que generalment no se solucionen mai.\nTambé en aquests problemes de salut tenim molt èxit a\nl’hora de posar en pràctica els remeis naturals. Aquelles\npersones que tenen fe en la medicina natural i tenen vo-\nluntat de fer les reformes necessàries en el menjar i l’estil\nde vida, vivint segons les lleis naturals, poden resoldre\nel seu cas en poc temps. L’èxit esdevé perquè el sistema\nque utilitzem tracta la causa del problema i no solament\nel símptoma. Tots els xampús, locions i altres productes\ntracten el símptoma però no solucionen mai la causa del\nproblema, per això no es curen mai.\nQue algú tingui caspa, el cutis greixós o acne pot ser per\ndiferents motius; en diré alguns: pot ser que tingui la\nsang bruta, carregada de toxines. Potser té males digesti-\nons, o gasos. També pot tenir restrenyiment o hemorroi-\ndes. Potser l’alimentació no és natural ni adequada, etc.\nPer tant, caldrà fer una purificació de l’organisme i una\nregeneració total, per mitjà d’un millor estil de vida, més\nnatural i adequat al seu problema. El programa que us\nproposo és el següent:\n1. Purificarem la sang per mitjà d’un brou depuratiu pro-\ngressiu, que podreu fer a casa, explicat en la meva obra\nLa Reforma Pro Salud, volum 1, El Cuerpo, pàgines 566-\n567. Així netejarem la sang d’impureses i eliminarem els\ngreixos del cutis, i també baixarem de pes, si ens sobra\ngreix. Millorarem així l’estat general de la persona.\n2. Recomano una alimentació rica en vitamines i sals mi-\nnerals, pobra en greixos i proteïnes durant el primer mes\nde tractament. Aquest règim cru està explicat en detall\nen les pàgines 568-569 del mateix llibre El Cuerpo. Amb\naquesta alimentació eliminem la caspa i els greixos, i mi-\nllorem la qualitat del cutis. Al segon o al tercer mes reco-\nmano el règim complet, explicat en les pàgines 572-574.\n3. Convé fer tres banys de vapor o sauna a la setmana du-\nrant un mes, explicats en les pàgines 594-595 del mateix\nllibre. Aquest bany de vapor ajuda a eliminar les impure-\nses i toxines que hi ha a l’organisme.\n4. Fem la caminada i l’embolcall dos cops al dia, explicats\nen detall en les pàgines 600-601 del llibre esmentat. Amb\naquest procediment natural millorem les digestions, re-\ngulem el metabolisme i activem les defenses.\n5. Rentem la cara i el cap amb suc de llimona, tal com ex-\nplico en les pàgines 562-563. Aquesta és la cura exterior\nper solucionar els problemes de la caspa, el cutis greixós i\nl’acne. Així fem cura per dintre i cura per fora. El resultat\nés excel·lent. Quedareu sorpresos. no hi ha cap mane-\nra millor de curar que aquesta; és la més ràpida, la més\nnatural i la més perfecta. A més a més, millorareu l’estat\ngeneral de la persona físicament i mentalment. Serà la\nmillor experiència de la vostra vida. Descobrireu que hi\nha una millor forma de viure, de menjar i de curar.\nSi necessiteu alguna instrucció més podeu trucar-me als\ntelèfons que hi ha al requadre. Hi presento el meu llibre\nEl Cuerpo, on explico en detall cada remei natural. També\npodeu fer consultes per correu electrònic. Salut!\nCaspa, greix i acne\nEdicions Amigó-Recasens SL presenta el llibre\nAutor: Joan Amigó, naturista.\nAquesta enciclopèdia té 1.050 pàgines. Hi trobarà el tracta-\nment natural per a 550 malalties, que es pot consultar per\nordre alfabètic. Hi trobarà 350 receptes de cuina saludable.\nTambé inclou 60 cures d’urgència naturista. Tot il·lustrat\namb 350 fotos a tot color. Hi trobarà cinc índexs perquè\npugui consultar ràpid una malaltia o una recepta de cuina.\nAquesta és una bona inversió per a la salut de vostè\ni de la seva família i que utilitzarà tota la vida.\nS’entrega personalment i es cobra per mitjà del banc.\nPVP: 120 euros (si ho vol a terminis: 5 x 25 euros).\nTelèfons per a consultes o comandes: 841 978 / 363 643\nLa primera jornada de la visita de dos dies del\ncopríncep francès, François Hollande, va res-\npondre amb solvència a les expectatives. El\ncopríncep va donar la imatge de persona pro-\npera als ciutadans que des dels seus serveis es\npretenia, fins i tot va fer esperar els cònsols\nper poder saludar la gent que l’esperava a la\ncapital i a Escaldes-Engordany, i el Govern\nva obtenir allò que desitjava, i que no és altra\ncosa que l’aval a la seva política d’obertura eco-\nnòmica i a les reformes endegades. Satisfac-\nció doncs per a totes les parts en una visita,\nmolt diferent de la darrera de Nicolas Sarkozy,\nque reforça el coprincipat com a institució en\nun moment que, des d’alguns sectors, s’havia\nposat en dubte. Hollande va tenir la capacitat\nde fer un discurs que va satisfer tothom. Su-\nport total al camí iniciat cap a una obertura\nmés gran i transparència i, davant la sorpresa\nd’alguns, també felicitació per l’establiment de\nl’iRPF. No obstant, les felicitacions i el suport\nmostrat pel copríncep, que va tenir també la\ncapacitat d’articular el discurs de tal manera\nque tant podria servir en clau andorrana com\nen clau interna francesa, portaven també una\nsegona part. El camí és bo però no es pot atu-\nrar i cal continuar. i mentre així sigui, el su-\nport dels nostres veïns estarà assegurat.\naval al camí amb advertiment\nEl copríncep francès trenca\nel protocol en les visites als\ncomuns de la capital i Escal-\ndes-Engordany i es mostra\nmolt proper als ciutadans,\nEl Comú de Sant Julià\nde Lòria no només tanca\ntard els comptes de l’exer-\ncici 2013, sinó que ho fa\namb un dèficit de més de\npublicitat 9DivenDres, 13 De juny Del 2014AF_255x340 Bon dia.pdf 1 10/06/14 08.51\n10 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nL’alcalde de la Seu d’Urgell, Al-\nbert Batalla, i Ramon Roca,\npresident de l’Associació Troba-\nda Empresarial al Pirineu, van\nobrir ahir al matí la 25a edició\nd’aquest esdeveniment, patro-\ncinat per Crèdit Andorrà, que\nen aquesta edició ha aplegat\n700 inscrits, un 40% més que\nRoca va destacar la impor-\ntància que han pres, avui dia\nen el context empresarial, la\nglobalització i les noves tec-\nnologies, en el sentit que les\nformes de rebre la informació\nhan canviat, i Batalla va posar\nen relleu que enguany “no és un\nany qualsevol”, ja que és la 25a\ntrobada, i que això s’ha traduït\nen “un programa més extens”,\nun “esforç organitzatiu superi-\nor” i un augment de les inscrip-\ncions. A més, va insistir en la\nnecessitat que el teixit empre-\nsarial i social “dediquem temps\na pensar en el futur i teixir es-\ntratègies”, cosa que s’ha de fer\nBatalla també va destacar el\ncreixement de participants i de\nl’atenció mediàtica del certa-\nmen. És per això que l’alcalde\nva qualificar el fet d’acollir la\nTrobada de “bon negoci” per a\nla ciutat, amb un impacte eco-\nnòmic “potentíssim”, i va asse-\ngurar que els hotels estan plens\ni que moltes empreses es bene-\nficien de l’esdeveniment.\nDesprés de la xerrada sobre\nel valor de la confiança per a\nl’emprenedoria empresarial, a\ncàrrec del professor José Mar-\nría Gasalla, i de la taula rodona\nsobre emprenedoria, Kim Fau-\nra, director general de Telefóni-\nca a Catalunya, va fer la darrera\nponència del matí de la primera\njornada de la Trobada, sobre la\nPer Faura, el context ja ha\ncanviat i les empreses que no\ns’estan adaptant a les innova-\ncions digitals acabaran desapa-\nreixent. “Si no ens adaptem, el\nmón ens pren presoners i ens\naniquila”, va puntualitzar.\nroca i la independència\nLa relació entre la política i\nl’economia “ve de lluny i sem-\npre ha estat intensa”, segons\nva explicar Miquel Roca, exdi-\nputat de CiU, en el transcurs\nde la seva intervenció davant\nl’auditori empresarial de la 25a\nedició de la Trobada. Roca va\ndir que unes de les lliçons de\nl’última crisi és la necessitat\nd’una bona política per donar\nestabilitat a l’activitat econò-\nmica i per això és necessari que\nl’actuació governamental sigui\nprevisible i construeixi un en-\ntorn d’estabilitat. En resposta\na una pregunta del públic, Roca\nva assegurar que ningú pot de-\nfensar que amb la independèn-\ncia es resoldran tots els proble-\nmes econòmics del país.\nUn cop finalitzada la seva\nintervenció davant l’auditori\nempresarial de la sala Sant Do-\nmènec, Roca va defensar la ne-\ncessitat d’un diàleg obert entre\nCatalunya i Espanya perquè no\nes pot admetre que no hi hagi\ndiàleg quan hi ha un problema.\npastor vol ponts\nLa millor garantia de l’èxit de\nCatalunya i Espanya resideix a\nassegurar un projecte compartit\ni per això cal desplegar “ponts\nd’entesa” que fan que “junts se\nsigui més fort”, va defensar la\nministra de Foment, Ana Pas-\ntor, en la seva intervenció da-\nvant la Trobada empresarial.\nPastor va començar el seu\ndiscurs amb un record a l’espe-\nrit d’entesa que va caracteritzar\nel mandat de Josep Tarradellas\ni que tant positiu va ser per a\nCatalunya i Espanya. La minis-\ntra ha assenyalat que aquests\n“ponts d’entesa” amb Catalu-\nnya han estat una constant del\nseu mandat des dels diferents\nàmbits de responsabilitat po-\nlítica que ha tingut i també és\nel comportament del president\nMariano Rajoy, va reblar.\nLa 25a Trobada empresarial arrenca\namb uns 700 inscrits, un 40% més\nRamon Roca confia que el contingut de l’esdeveniment aporti eines suficients per poder afrontar el futur\nL’alcalde Albert Batalla amb la ministra de Foment,Ana Pastor, ahir a la Seu.\nrojas diu que\nen la seva ponència, luis\nrojas Marcos, professor\nde psiquiatria de la\nuniversitat de nova York i\nCEO de Physicians Affiliate\ngroup de nova York, va\ndestacar la importància\nde l’optimisme en totes\nles facetes de la vida i,\nespecialment, en l’àmbit\nempresarial,en un context\nde crisi econòmica. Ho va\nexplicar a la conferència\nLa força de l’optimisme,\nen què va afirmar que\ndurant una situació de\ncrisi, tant si es tracta d’un\naccident, d’una pèrdua\ncom d’una situació\nles persones optimistes\nactiven uns “mecanismes\nde defensa” que els\nfan desenvolupar una\ncapacitat de resistir i\nsuportar, i és el que\nANDORRA 11DivenDres, 13 De juny Del 2014\nAl costat de l’ANDORRA 2000\nAv. St. Antoni\nEnfront de l’Hotel Marco Polo\nEls afiliats ja tenen a la seva\ndisposició el darrer butlletí in-\nformatiu de la Caixa Andorra-\nna de Seguretat Social (CASS),\nque dóna a conèixer les profes-\nsions de fe de les candidatures\nque concorren a les eleccions al\nconsell d’administració del 25\nde juny. Les candidatures pel\ncol·legi d’assalariats incideixen,\nen general, en la necessitat d’in-\ntroduir més transparència en la\ngestió de la Seguretat Social i de\nfrenar les possibles retallades\nque es derivin de la nova llei.\nEva Choy i Stephania Oriola\nasseguren que treballaran per\n“assegurar i preservar l’eficàcia\ni la transparència del règim de\nla Seguretat Social andorrana”\ni “garantir una bona comunica-\nció entre la CASS i les persones\nassegurades”. També proposen\nmillorar i incloure noves pres-\ntacions com les de psicologia,\noftalmologia, logopèdia, etc. i\nestudiar la possibilitat de per-\nllongar el descans de maternitat\no de paternitat.\nUna altra candidatura, la in-\ntegrada per David Fernández i\nSandra de la Rosa, aposta per-\nquè es canviï la composició del\nconsell d’administració de la\nCASS “per donar als assalariats\nla representació real que hem\nde tenir”. Entre les propostes\nconcretes d’aquesta candidatu-\nra també hi ha la millora de la\ncomunicació amb els assalariats\ni posar en marxa canals d’infor-\nmació per poder arribar a les fa-\nmílies amb problemes.\nSílvia Gorraiz i Jordi Salinas\nafirmen que treballaran “recla-\nmant drets perduts i fent una\nrepresentació de la classe tre-\nballadora”. Aquests candidats\nconsideren “que hi ha solució\nd’estalvi a llarg termini sense\nretallar prestacions” i creuen\ntambé que cal “una comunicació\nmés fluida entre els assalari-\nats i els seus representants a la\nCASS”. Per la seva banda, Mela-\nnia Musolas i Eva Álvarez cre-\nuen que la CASS “no compleix\nles expectatives”, i expliquen\nque faran tot el possible perquè\nsigui “més transparent” en la\ngestió i milloraran la comuni-\ncació entre els treballadors i els\nseus representants. A més, es\ncomprometen a lluitar “contra\nles injustícies, el frau i les reta-\nLa candidatura de Mireia Ra-\nmos i Jordi Carrion vigilarà que\nles inversions que es facin “si-\nguin les millors possibles” i pro-\nposaran “reduir el nivell de les\ndespeses innecessàries”. També\nvolen que una part de l’IRPF es\ndestini al fons de pensió, i de-\nfensen un augment en les pres-\ntacions per malaltia i la cober-\ntura del 100% en cas d’accident\nlaboral. Finalment, Jaume Rifà\ni Rosa Maria Pérez recorden\nles “retallades” que suposarà la\nnova llei de la CASS, encara a\ntràmit parlamentari, com l’in-\ncrement del copagament dels\nmedicaments, la disminució de\nles prestacions de jubilació o la\nsupressió de la branca de pres-\ntacions familiars, i es compro-\nmeten a treballar per “minimit-\nzar-ne” l’impacte negatiu.\nEls candidats dels assalariats volen\nmés transparència i evitar retallades\nLes professions de fe de les sis candidatures per aquest col·lectiu es poden llegir al darrer butlletí informatiu\nLes eleccions al consell d’administració de la CASS tindran lloc el 25 de juny.\nANDORRA12 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nEl nombre de vehicles que ha\nentrat al país durant el mes\nde maig ha estat de 327.672,\nxifra que suposa una variació\npercentual negativa respecte\nal mes de maig de l’any anteri-\nor del -0,4%, segons les dades\nfetes públiques ahir per Esta-\ndística fruit del recull de les\nxifres de Mobilitat. D’aquesta\nmanera, el total de turismes ha\ntingut una variació percentual\nnegativa de l’1,2%, mentre que\nla dels vehicles pesants és posi-\ntiva, concretament del 36,5%.\nSegons aquestes dades, els\nturismes provinents d’Espa-\nnya han tingut una variació\npercentual negativa del -1,8%,\nde la mateixa manera que els\nprovinents de França, tot i que\nen aquest cas és més lleugera,\nPel que fa als vehicles pe-\nsants, han tingut una variació\npercentual positiva del +59,5%\nper la frontera hispano-andor-\nrana i negativa del -5,3% per la\nA més, cal destacar que el\nnombre de vehicles que han\nentrat al país durant els úl-\ntims dotze mesos ha estat de\n4.059.586, xifra que representa\nuna variació del +0,5% respecte\nal mateix període de l’any ante-\nrior, en què van entrar al país\nun total de 4.038.566 vehicles.\nPel que fa a les dades acumu-\nlades dels cinc primers mesos\nde l’any 2014, el nombre de ve-\nhicles que ha entrat al país ha\nestat un +2,8% superior al del\nmateix període de l’any 2013,\ngràcies a l’augment del +9,4%\ndels vehicles que han entrat per\nla frontera franco-andorrana\ni el manteniment, del +0,0%,\ndels vehicles que han accedit\nal país per la frontera hispano-\nLleuger descens en l’entrada de\nvehicles durant el mes de maig\nEn canvi, les dades corresponents als darrers dotze mesos són positives\nAl mes de maig s’ha notat un lleuger descens en les entrades de vehicles.\nEls preus van pujar un 0,2%\nal mes de maig (maig 2013:\n0,1%), de manera que la vari-\nació anual de l’índex de preus\nal consum (IPC) s’ha situat en\nel 0% (abril 2014: -0,1%), se-\ngons les dades fetes públiques\nahir pel departament d’Esta-\ndística del Govern.\nEls grups que mantenen\nun comportament a l’alça són\ntransport, hoteleria i restau-\nració, mobles, salut, esbarjo, i\nhabitatge. Els que mantenen\nun efecte moderador són vestit\ni calçat i alimentació, i els que\nregistren la mateixa variació\nsón ensenyament i béns i ser-\nEn termes anuals, els grups\nque han tingut una tendència\ninflacionista al maig són trans-\nport, amb una variació anual\ndel -0,6% (abril 2014: -1,4%);\nmobles i estris domèstics, amb\nuna taxa anual del +0,8% (abril\n2014: +0,4%); esbarjo, +0,2%\n(abril: -0,1%); hotels i restau-\nrants, +0,7% (abril: +0,4%); sa-\nlut, +1,0%, i habitatge, -0,9%.\nEls que han tingut una baixada\nde la variació anual dels preus\nal mes de maig són vestit i cal-\nçat (1,5%) i aliments, begudes\ni tabac (0,6%). I els que man-\ntenen la mateixa variació anu-\nal són béns i serveis diversos\n(-0,6%) i ensenyament (1,8%).\nPel que fa a la inflació subja-\ncent, la diferència amb l’IPC és\nde -0,4 punts. En aquest sentit,\npugen les variacions anuals\ndels preus dels productes pe-\ntroliers (-2,9% en variació anu-\nal; 0,1% en variació mensual) i\nbaixen les dels productes fres-\ncos (0,8% en variació anual,\n0,1% en variació mensual).\nEls preus augmenten al\nmes de maig un 0,2%\ni situen l’IPC en el 0%\nentre els grups\na l’alça hi ha\ntransport, salut i\nANDORRA 13DivenDres, 13 De juny Del 2014\nA càrrec d’Antoni Bisbal Galbany,\nsoci-director d’Alfa Capital\nAssessors & Auditors.\nDE L’IMPOST SOBRE\nLA RENDA DE LES\nI IMPLEMENTACIÓ PELS\nUs demanem que confirmeu\nla vostra assistència al telèfon 88 88 88\nEl Centre de Congressos d’An\ndorra la Vella acollirà els dies 17,\n18 i 19 de setembre vinent el\nDigital Currency Summit (DCS),\nel primer esdeveniment centrat\nen moneda virtual orientada a\nhan anunciat els organitzadors.\nEl DCS neix com un esdeve\nniment que vol donar resposta a\nsobre el creixement exponencial\nd’aquest tipus de monedes. Un\nfòrum de debat d’alt nivell per\ndiscutir el futur de la moneda, la\nseva regulació, oportunitats i per\ndescomptat possibles amenaces,\nsempre des del punt de vista fi\nnancer i legal.\nAixí, l’objectiu de les confe\nrències és oferir un punt d’apre\nnentatge, coneixement i debat al\nvoltant de les monedes digitals,\nja siguin Bitcoins, Litecoins,\nRipples... I per descomptat oferir\nun espai on el treball en xarxa\nserà un dels principals atractius\nper als assistents.\nLes conferències se centren en\nquatre grans blocs: introducció a\nla moneda virtual, oportunitats\nd’inversió, regulació (aspectes\nlegals) i finances (banca).\nLa trobada inclourà ponències\ni taules rodones en què especia\nlistes en finances, aspectes legals\ni inversió de tot el món compar\ntiran la seva experiència i conei\nxement amb els assistents. Des\ntaca la participació de Jan Kees\nde Jager, exministre de finances\nd’Holanda, i David Andolfatto,\nrepresentant de la Reserva Fe\nderal dels Estats Units, entre\nEl programa de conferènci\nes de DCS també inclou quatre\nworkshops especialitzats en els\nquatre blocs principals.\nPotser la criptomoneda més\nconeguda és el Bitcoin. Aques\ntes són monedes electròniques\ndescentralitzades, és a dir sense\nautoritat central, que permeten\ntransaccions ràpides, segures,\nanònimes i irreversibles. Es cal\ncula que per al 2014 la inversió\nels 300 milions de dòlars. També\nel 2014 el volum de transaccions\nen aquesta criptomoneda supe\nrarà el seu equivalent en dòlars\nAndorra acull el DCS, la primera\nconferència sobre moneda virtual\nLa iniciativa neix com un fòrum de debat i per oferir un punt d’aprenentatge\nEl Bitcoin és la criptomoneda més coneguda.\nMoraBanc va fer públic ahir\nun comunicat per deixar clar\nque no està participant en el\nprocés de compra de cap de les\ndues entitats financeres amb\nles quals se l’ha relacionat dar\nrerament, Catalunya Caixa i\nEBN Banco. D’aquesta manera,\ncal destacar que en les últimes\nsetmanes havien aparegut in\nformacions en diversos mitjans\nde comunicació que apuntaven\na la participació de l’entitat an\ndorrana en el procés de compra\nde les entitats, motiu pel qual\naquest dijous des de MoraBanc\nvan emetre un comunicat amb\nquè volien desmentir aquestes\ninformacions. “L’entitat andor\nrana no participa en el procés\nde compra de cap de les dues\nentitats financeres espanyoles”,\ncompra de dues\nUn motorista, resident por\ntuguès de 33 anys, va resul\ntar ferit ahir al migdia a la\ncarretera de les Riberaygües\nd’Encamp. Segons va infor\nmar la policia, en l’accident\nes van veure implicats dos\nvehicles, una motocicleta\nHonda Hornett (que condu\nïa la persona ferida) i una\nfurgoneta Renault Kangoo,\ntots dos matrícula andorra\nna. D’altra banda, un altre\nconductor va resultar ferit\ndimecres al vespre a Encamp\nen un accident en què es van\nveure implicats dos vehicles,\nun turisme tot terreny Mit\nsubishi Montero i una fur\ngoneta Renault Kangoo, tots\ndos matrícula del Principat.\nEl ferit és un andorrà de\ni un conductor\nferits en dos\nLa tradicional missa de Sant\nAntoni de Pàdua i la bene\ndicció dels panets donaran\naquest migdia el tret de\nsortida a la festa major del\nbarri del Puial d’Andorra la\nVella, que arriba enguany a\nla 55a edició. Precisament,\nper commemorar l’efemèri\nde, l’organització ha prepa\nrat per demà, a les set de la\ntarda, una gran botifarrada\npopular que comptarà amb\nun plat commemoratiu fet\nexpressament per a l’ocasió.\nAbans, però, a les quatre de\nla tarda, tindrà lloc un taller\nde falles i a dos quarts d’onze\nde la nit Duet Panamà i Ter\ncet Atlantis amenitzaran el\nball de nit. Diumenge, per als\nmés petits, hi haurà especta\ncle infantil i xocolatada.\ndel barri del\nPuial arriba a\nla 55a edició\nANDORRA14 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nLES NOSTRES OFERTES DEL 9 AL 22 DE JUNY\n6,98 € KG\n2,65 € SAFATA\n6,95 € 3 SAFATES\n2,95 € SAFATA\nLLOM CANYA DE PORC TALLAT\nPIT DE GALL DINDI FILETEJAT\nFILET DE VEDELLA DEL PAÍS (peça sencera)\nHAMBURGUESA DE PORC-VEDELLA X 4 UNIT\nBISTEC DE VEDELLA PAÍS X 300 GR (OFERTA 3 X 2)\nBOTIFARRA SÚPER AMB ESCALIVADA\nOFERTA VÀLIDA de dimecres a divendres\n500 GR. ALES POLLASTRE ADOBADES\n500 GR. ESCALOPES DE PORC\n500 GR. CARN PICADA DE BOU\n500 GR. CROQUETES DE PERNIL\n500 GR. FILET DE POBRE\n1 SAFATA DE CANELONS CASOLANS\nX 6 A/BEIXAMEL\n1 SAFATA DE MANDONGUILLES\nJARDINERA 500 GR\nEl Comú lauredià va aprovar\nahir el tancament de comptes\ndel 2013, amb les dues votaci-\nons en contra dels consellers\nde l’oposició. Ho va fer amb un\ndèficit de 541.656 euros, molt\nper sota del pressupost inicial\nprevist. El conseller de Finan-\nces, Joan Besolí, va argumentar\nque “si bé es tanca l’exercici amb\nendeutament, és un dèficit as-\nsumible”. Per la seva banda, el\nconseller de l’oposició del Par-\ntit Socialdemòcrata, Rossend\nAreny, va qualificar la situació\nde “catastròfica” per l’augment\nconstant de l’endeutament to-\ntal. Una visió compartida pel\nconseller de l’oposició del grup\nmixt, Josep Roig, que es va mos-\ntrar alarmat per la proximitat de\nl’endeutament al sostre màxim\nBesolí va explicar que aquest\ntancament negatiu es deu, so-\nbretot, als canvis que ha impo-\nsat el Govern en la recaptació\ndels impostos indirectes, així\ncom a l’increment de les inver-\nsions reals. Des de l’oposició,\nperò, li van recriminar que “el\n31 de desembre del 2013 ens si-\ntuàvem al 83% del límit de l’en-\ndeutament, quan l’any anterior\nnomés s’arribava al 68%”, va dir\nAreny. Roig, per la seva banda,\nva mostrar el seu rebuig a “l’aug-\nment constant del dèficit des de\nl’inici del mandat” i va assenya-\nlar que “cada cop ens apropem\nmés a una situació de col·lapse\nfinancer”. Precisament un dels\npunts clau per explicar aquest\nendeutament, segons l’oposició,\nés l’aprovació de crèdits extra-\nordinaris destinats a la societat\nde Camprabassa. Aquest dijous,\nel Comú, amb els vots contra-\nris dels consellers de la mino-\nria, n’ha aprovat un de nou, el\ntercer consecutiu, en aquest\ncas d’1.200.000 euros. Besolí\nva defensar que “es tracta d’un\ncrèdit que ha de servir per ar-\nreglar alguns problemes com el\ncobrament amb retard d’alguns\nproveïdors”. Besolí va reivindi-\ncar que “estem convençuts que\na partir de l’any vinent, el 2015,\nNaturlàndia serà sostenible per\nEn aquest sentit, Besolí va\ndir que “les últimes enquestes\ndemostren que el nombre d’usu-\naris s’ha triplicat respecte de\nl’any passat”, i que “més del 62%\ndels visitants del parc es queden\na pernoctar al país”, així que es\ntracta d’un projecte amb bones\nxifres i que beneficia el Princi-\npat. Roig va respondre a Besolí\nque “primer ha de ser un motor\nper a la parròquia, que és qui ho\npaga”, i va demanar, un cop més,\nel pla de viabilitat del projecte.\nEncara sobre Camprabassa,\nRoig va argumentar que no és\n“partidari” de capitalitzar-ho\nperquè la parròquia ja hi ha fet\nmassa inversió, sinó que creu\nque “s’hi ha de fer un altre pla de\ngestió”, perquè “el Comú està ac-\ntuant com un banc”. Besolí, per\nla seva banda, va reiterar que\nesperen que l’any vinent ja es\npugui mantenir sosteniblement\ni va afegir que “no està previst\ndedicar-hi cap més crèdit extra-\nPel que fa a la possibilitat que\nCamprabassa rebi una inversió\nestrangera, els dos membres de\nl’oposició s’hi van mostrar parci-\nalment a favor. Areny va assegu-\nrar que “primer s’hauria d’estu-\ndiar el cas en qüestió i veure si\nés interessant”, i Roig va dir que\n“hi estaré d’acord sempre que\nno hi hagi cap indici d’especu-\nlació en construcció o blanqueig\nde diners darrere”. El Comú ha\ntancat el primer trimestre d’en-\nguany amb un superàvit d’uns\nEl Comú lauredià tanca el 2013 amb\nun dèficit de més de 500.000 euros\nEls dos grups de l’oposició mostren la seva preocupació per l’augment que està experimentant l’endeutament\nEls cònsols durant una sessió anterior del Comú de Sant Julià de Lòria.\npublicitat 15DivenDres, 13 De juny Del 2014\n16 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nLa Llar de Sant Josep de la Seu\nd’Urgell acollirà demà la tretze-\nna edició de la Trobada esporti-\nva de residències, en què partici-\nparà gent gran de l’Alt Urgell, del\nPrincipat d’Andorra, de la Cer-\ndanya i del Berguedà, segons va\ninformar ahir l’Ajuntament de la\nEls padrins prendran part en\nun seguit de proves esportives\nque durant tot l’any han entre-\nnat de valent i esperen l’arribada\nd’aquest dia amb ganes i il·lusió.\nLes proves són diana amb ane-\nlles, bàsquet, tic-toc, rotllana,\nbitlles, busca-busca, brisca, dò-\nmino, escacs i circuits de dificul-\nLa regidora de la Gent Gran\nde la Seu, Montserrat Bonet, va\ndestacar que “la trobada serveix\nperquè totes aquestes perso-\nnes que viuen en una institució\nes puguin retrobar i gaudeixin\nd’una dia de convivència amb\naltres usuaris de residències. Al-\nhora també suposa un al·licient\nper a tots ells poder participar\nen una competició per la qual\ntreballen durant tot l’any, i això\nés un estímul en el seu dia a dia”.\nLa Trobada esportiva de re-\nsidències s’iniciarà a dos quarts\nde deu del matí amb un acte in-\naugural a què assistiran l’alcalde\nde la Seu, Albert Batalla; el vicari\ngeneral del bisbat d’Urgell, Igna-\nsi Navarri; la regidora de la Gent\nGran de l’Ajuntament, Mont-\nserrat Bonet; l’assessor tècnic\ndel ministeri de Benestar d’An-\ndorra, Ramon Nicolau, i la direc-\ntora de la Llar de Sant Josep, la\nmare Eulalia Melecia Machaca.\nEn la 13a trobada hi partici-\nparan unes 370 persones entre\npadrins, voluntaris i acompa-\nnyants, que faran possible la re-\nalització d’aquest acte esportiu.\nEls que hi prendran part són la\nresidència Clara Rabassa d’An-\ndorra, el centre sociosanitari El\nCedre d’Andorra, la residència\nSant Roc de Bellver de Cerdanya,\nla Llar de Sant Josep, la residèn-\ncia de l’Hospital de Puigcerdà,\nla Fundació Sant Hospital de la\nSeu, Càsser d’Oliana, la Residèn-\ncia d’Avis de la Pobla de Lillet i\nusuaris del servei de teleassis-\ntència de la Creu Roja d’Andorra.\nLa 13a trobada de residències\naplegarà fins a 370 participants\nBatalla donarà el tret de sortida al certamen a la Llar de Sant Josep de la Seu\nPadrins de la Seu d’Urgell en la celebració de la Setmana de la gent gran.\nDarrera jornada de les proves de la selectivitat\na la Seu per als 121 estudiants pirinencs\nels 121 alumnes de l’alt Pirineu i aran que estan\nfent la selectivitat a la seu d’urgell van continuar\nahir amb normalitat els exàmens, ja de les ma-\ntèries específiques del seu recorregut educatiu,\nsegons va explicar el vocal de l’Institut joan Bru-\ndieu per a les Pau, jordi nistal, que va assegurar\nque de moment els estudiants han sortit de les\nproves amb bones sensacions. les Pau acaba-\nran aquesta tarda i els alumnes coneixeran les\nnotes el dia 27 de juny.\nComís de 1.750 paquets de\ntabac valorats en 7.112 euros\nla guàrdia civil va decomissar dimecres 1.750 paquets de ta-\nbac de contraban valorats en 7.112 euros, a la C-14, al terme\nmunicipal de Ponts. la intervenció va tenir lloc a dos quarts\nde set de la tarda en sospitar d’un mitsubishi amb matrícula\nespanyola. els agents van trobar el tabac en un doble fons\npracticat al sostre del vehicle. l’infractor va resultar ser F.B.r.,\nde 60 anys i amb domicili a l’alt urgell.\nEn el marc de la commemora-\nció de la Setmana internacio-\nnal dels arxius 2014, l’Arxiu\nComarcal de l’Alt Urgell ha\norganitzat per demà l’activi-\ntat que porta per títol Obrint\nportes dimensionals: taller de\nEl taller, impartit per Julio\nQuílez, té com a objectiu que\nels assistents, d’una mane-\nra pràctica, fàcil i divertida,\nconeguin la tecnologia de la\ncreació d’anàglifs a través de\nla realització i gestió de foto-\ngrafies, així com de la digita-\nlització d’imatges històriques\nen formats estereoscòpics.\nLa formació seguirà tot el\ncicle del 3D: fotografia/digi-\ntalització, manipulació infor-\nmàtica de les imatges a través\nde programari especialitzat i\ncreació d’ulleres anàglifes\nEls interessats a partici-\npar-hi s’hi poden inscriure\nper correu electrònic (acal-\ntrucant a l’arxiu.\nL’Associació Nordic Walking-\nNòrdic Esport organitza\ndemà una sortida al cim del\nturó Galliner, segons va in-\nformar l’entitat a RàdioSeu.\nEl recorregut té una distàn-\ncia de 10 quilòmetres, amb\n352 metres de desnivell. La\ndificultat és baixa-mitjana i\nla durada de la caminada es\npreveu que sigui de 3 hores.\nLa sortida s’iniciarà a Vi-\nlanova de Banat i finalitzarà\nal turó alturgellenc, on es\ntroba un modern mirador\nper observar rapinyaires.\nDes d’aquest punt també es\ngaudirà d’una de les millors\npanoràmiques del Cadí. Allà\nes podrà veure la posta de\nsol rere les muntanyes del\nPallars. Després d’un sopar\namb menjar portat de casa,\nes baixarà novament a Vila-\nnova de Banat de nit i amb\nde fer a l’adreça www.nor-\ndicwalking.cat o a la botiga\nNòrdic Esport de la Seu.\nnòrdica al turó\npirineus 17DivenDres, 13 De juny Del 2014\nEl ple del Parlament de Catalu-\nnya ha realitzat el primer debat\nde la proposició de llei del règim\nespecial d’Aran, que té com a\nobjectiu principal vetllar pels\ndrets d’aquest territori i poten-\nciar les peculiaritats culturals i\ninstitucionals de la zona.\nEl text ha estat redactat en\nponència conjunta per tots els\ngrups polítics i seguirà prope-\nrament el debat en comissió\nabans de tornar al ple. La llei\ndefineix les competències del\nConsell General d’Aran, òr-\ngan de govern autònom de la\ncomarca, i pretén defensar la\nidentitat de la llengua i la cul-\ntura araneses. A més, l’acord\nsuposa la creació de la comissió\nper establir vincles de relació\npermanent entre totes dues\nCom que el text l’han re-\ndactat conjuntament tots els\ngrups parlamentaris, cap par-\ntit polític ha presentat esme-\nnes a la totalitat. En matèria\nlingüística, el document fixa\nl’aranès com a llengua oficial a\nAran i a Catalunya, juntament\namb el català i el castellà, i es-\ntableix que ha de ser la llengua\nvehicular d’aprenentatge als\ncentres educatius d’Aran. Tam-\nbé indica que els pressupostos\nhan d’incloure un fons de coo-\nperació amb el Consell i que, en\nuna futura organització terri-\ntorial del país, Aran “no pot ser\ninclòs en cap divisió territorial\nni administrativa que no sigui\nEl text del règim especial d’Aran\ncontinua el camí parlamentari\nEl ple debat la proposició de llei, que no ha rebut cap esmena a la totalitat\nEl ple del Parlament de Catalunya en una sessió anterior.\nUna excursionista de 61 anys va\nen caure per un precipici mentre\nfeia una ruta per la zona de l’es-\ntany de la Gola, a la Guingueta\nd’Àneu (Pallars Sobirà), segons\nvan informar els bombers de la\nGeneralitat, que van rebre l’avís\npoc després d’un quart de cinc.\nLa dona anava amb quatre\ncompanys més quan va caure\naccidentalment des d’una gran\naltura. Un cop al lloc dels fets\nels serveis d’emergència van\nconstatar que la dona era mor-\nta. Cap a les set de la tarda es va\npoder recuperar el cos i els ope-\nratius de salvament es van reti-\nrar de la zona. Efectius del Grup\nd’Actuacions Especials (GRAE)\ndels Pompiers d’Aran, amb el\nsuport d’un helicòpter i un ve-\nhicle terrestre, van actuar a l’in-\ndret, així com una ambulància\ni un helicòpter medicalitzat del\nSistema d’Emergències Mèdi-\nMor una dona de\n61 anys en caure\nper un precipici\na la Guingueta\npublicitat18 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nORGANYÀ Fantàstic xalet. Zona tranquil·la i residencial. GRAN OPORTUNITAT!\nSARDENYA Llogo bonics apartaments per a vacances. PREU: CONSULTEU-LO\nESCALDES Apartament reformat moblat, 2 dormitoris dobles. PREU: 120.000 €\nSANT JULIÀ Lloguer de casa adossada d’obra nova molt moderna. PREU: 2.000 €\nLA MASSANA Lloguer de pis de 79 m² seminou, 2 habitacions. PREU: 550 €\nANYÓS Apartament nou, completament equipat. 2 pàrquings. PREU: 300.000 €\nTRASTER petit en venda a Ordino, dins d’un pàrquing. PREU: 1.900 €\nSANT JULIÀ Dúplex en perfecte estat, amb pàrquing i traster. PREU: CONSULTEU-LO\nEstudi totalment moblat i equipat\ni una plaça de pàrquing i traster\nestan inclosos en el preu. Ideal\nper a vacances o residència\nPis moblat situat al costat del parc\nCentral, d’1 dormitori doble amb\narmaris encastats, cuina oberta\ntotalment equipada, saló\nmenjador. Calefacció inclosa.\nÀtic espaiós i completament\nreformat situat en una zona\ntranquil·la envoltada de\nmuntanyes a 5 min del centre de la\nMassana i 10 min de la capital.\nAmb transmissió connecta-\nble, pròxima ITV: juny 2015,\nrodes noves, amb 138.000 km,\nvehicle en bon estat.\nTouareg V6 3.2 220 CV\nPerfecte estat, amb seients de\npell, climatizador, navegador\nGPS, TV/vídeo/DVD, Bluetooth,\nalarma, mp3, equip de so...\nMoto impecable, la venc per no\nPer saltar de 3 m de diàmetre.\nApte per a grans i petits.\nXarxa protectora per als més\nEscala metàl·lica per accedir-hi.\nTAULA I TAMBORETS\nTaula alta amb 4 tamborets alts\namb cos de metall.\nPer portar gos Tixie Timon nylon\n34x44x30 cm. Negre/gris.\nSEAT LEÓN 20V TURBO 180 CV, seients de cuir i calefactables... PREU: 3.500 €\nVOLKSWAGEN EOS TDI Canvi DSG automàtic. Seients de cuir... PREU: 14.990 €\n5 LLANTES 16 RENAULT + 5 PNEUMÀTICS NOUS 225/55/16. Preu: 500 €\nSUZUKI BURMANG 400. Impecable. Preu: 2.500 €\nUBARU OUTBACK 4X4 AUT, amb 94.000 km, any 2006, sostre obert. PREU: 8.500 €\nLLANTES MOMO FERRARI 195/50R/15 en bon estat, sense goma. PREU: 125 €\nFARS DAVANTERS per a Golf 3 en perfecte estat, estil tunning... PREU: 150 €\nAUDI A3 SPORTBAG 2.0 TDI. Estat impecable, 5 portes... PREU: 10.000 €\nNEVERA WHIRLPOOL. Nevera, 1,60 m, amb 5 anys, bon estat. PREU: 90 €\nRENTADORA SECADORA. Marca Rommer, amb 6 anys, funciona bé. PREU: 120 €\nCADIRA D’OFICINA. Amb rodes que imiten la pell, graduable, color negre. PREU: 40 €\nLLITERA ABATIBLE. Amb malatassos i escala. Molt poc ús. PREU: 350 €\nBTT MASSI TRAX. Quadre d’alumini, forquilla Marzocchi, manetes XTR. PREU: 325 €\nVESTIT DE COMUNIÓ. Un sol ús. PREU A CONSULTAR\nJAQUETA BIKKEMBERGS. D’home, talla L. Estat impecable. PREU: 175 €\nCOL·LECCIÓ DE CÒMICS. De Mortadel·lo, Astèrix, Tintín i Disney. PREU: 150 €\n19DivenDres, 13 De juny Del 2014\nEn el projecte de la Casa Vi-\ncens el que més destaca és\nque un edifici que fins ara\nha estat en mans privades\ns’obri ara al públic.\nI tant que és important, per-\nquè a Barcelona hi ha molts\nedificis de Gaudí que es poden\nvisitar i estan oberts al públic,\nperò la Casa Vicens era una peça\nimportant que faltava en l’ofer-\nta de Gaudí. És destacable posar\na l’abast de tothom aquest pa-\nPerò no és una de les obres\nmés conegudes de Gaudí.\nNo, i no ho és per dos mo-\ntius: en primer lloc, perquè ha\nestat sempre en mans privades\ni no s’ha donat a conèixer tant\ncom La Pedrera o la Casa Bat-\nlló, que ja fa més anys que són\nvisitables, i, en segon lloc, per-\nquè és una obra de joventut, la\nprimera casa unifamiliar que va\ndissenyar Gaudí. Potser no és\ndel seu llenguatge de madure-\nsa més característic, però pre-\ncisament això és un dels grans\natractius: una casa on ja s’anun-\ncia que aquell arquitecte no serà\n¿Quins són els elements més\nsingulars de la Casa Vicens?\nMolt resumidament, l’ús que\nfa de la ceràmica, la concepció\ndels espais i la forma en què fa\ndialogar i crear un nexe entre\nl’interior i l’exterior, ja que l’edi-\nfici estableix un diàleg amb el\njardí que l’envolta, que original-\nment era molt més gran. També\ndestaca la presència d’elements\ninspirats en la natura: la llum,\nl’aigua i la vegetació tenen mol-\nta importància en l’edifici que\nconstrueix Gaudí, un element\nessencial en el seu llenguatge\narquitectònic que ja és molt\npresent en aquest edifici.\nLa Casa Vicens va ser decla-\nrada als anys 60 monument\nhistòric i artístic i el 2005,\n¿Des que es va acabar l’obra,\nl’any 1888, quasi no s’ha to-\ncat? ¿Es manté intacta?\nA veure, fa molts anys es va\nfer l’ampliació de l’edifici, enca-\nra en vida de Gaudí. No ho va fer\nell però l’obra tenia el seu visti-\nplau. L’ampliació respectava i\nseguia els paràmetres construc-\ntius i ornamentals concebuts\nper Gaudí. L’altra intervenció\nva ser el contrari, una reducció\ndel jardí, perquè abans era una\nfinca molt més gran, amb una\ntanca dissenyada per Gaudí, i es\nva reduir moltíssim.\nQuant a la resta s’hi han fet\npetits canvis, els habituals en\nun edifici on hi viu una família\nper adaptar-lo a les necessitats\ndel temps. Però no és res que\nhagi alterat gens l’obra de Gaudí\ni que no ens permeti recuperar\nl’esplendor ni l’interès arquitec-\ntònic de l’edifici.\n¿Per dins, la Casa Vicens\nsorprèn tant com la Casa\nEs conserva molt bé, però\nsalvant les distàncies perquè\nsón dos edificis molt diferents.\nEstem parlant de dos moments\nen la carrera de Gaudí molt di-\nferents, però sí que és cert que\nl’interior també té molt interès.\nTot just ara es posarà a tre-\nballar en el projecte museo-\ngràfic de Casa Vicens, però,\nmés enllà de ser una casa\nmuseu, ¿quins usos podria\ntenir l’edifici històric?\nNo està definit. Tinc moltes\ncoses al cap però de cap mane-\nra s’han concretat ni acordat.\nPrefereixo no avançar-me a una\nqüestió que encara és molt hi-\npotètica. La meva incorporació\nés molt recent i, tot i que ja he\nfet diverses visites a la casa i he\ncomençat a pensar-hi, encara\nno en puc avançar res, és molt\nprematur. Serà una casa museu,\naixò sí, però dins de la tipologia\nque hi ha intentarem que llueixi\nal màxim i que permeti als visi-\ntants treure el màxim profit de\nla visita. I que no es quedin no-\nmés amb una visita, perquè el\nrepte de les cases museu és que\nla gent hi vagi i que hi torni, i ho\nintentarem amb la Casa Vicens,\ncom he fet en les altres tres ca-\nses museu en què he treballat\n¿Quines són aquestes tres\ncases museu en què Jordi\nFalgàs ha deixat la firma?\nVaig estar implicat en l’ober-\ntura i la posada en funciona-\nment del castell Gala-Dalí de\nPúbol, a continuació de la Casa\nDalí de Portlligat i, la tercera,\non treballo ara, la Casa Masó de\nGirona, que depèn de la Funda-\nció Rafel Masó. Són tres cases\nmolt diferents però arquitec-\ntònicament interessants, amb\nels seus reptes. A més, des de fa\nmolts anys tinc molt d’interès\nen les cases museu, i en el ter-\nreny teòric he fet recerca i n’he\nvisitat centenars a Europa i als\n¿No deixarà el càrrec de di-\nrector a la Fundació Rafel\nMasó? ¿És compatible?\nSí, i tant. La meva tasca a\nla Casa Vicens és de confecció,\nd’assessorament, de disseny, de\nplanificació..., però en cap mo-\nment m’hi dedicaré exclusiva-\nment. La Casa Masó continua\nsent un projecte que m’inte-\nressa molt, en què hi ha molta\nfeina ja que tot just fa dos anys\nque la vam obrir i hi queda molt\nper fer. És un projecte que em\ncontinua interessant i engres-\ncant moltíssim i hi continuo\n¿Treballarà mà a mà amb\nSí, com ja vaig fer en les ca-\nses museu anteriors. Treballaré\nbraç a braç amb els arquitectes\ni penso que és un dels grans\nencerts del projecte, que des\ndel principi es compti amb un\nequip d’experts, com arquitec-\ntes, especialistes, restauradors,\ni la meva figura perquè vetlli\nperquè tots els elements hu-\nmans i professionals encaixin i\nvagin a l’una.\n¿Hi ha terminis?\nNo, ara s’ha de començar!\nEvidentment, hi ha molt d’inte-\nrès que s’obri al públic com més\naviat millor. S’ha parlat d’un pa-\nrell d’anys i confiem que s’inau-\nguri en aquest termini.\nCom a historiador de l’art,\n¿què representa Gaudí?\nUff! [riu] Em sembla que no\nés cap notícia ni novetat si dic\nque si Barcelona i Catalunya\ntenen un arquitecte universal,\naquest és Antoni Gaudí.\n“La Casa Vicens anunciava que Gaudí\nno seria un arquitecte qualsevol”\nEl museòleg Jordi Falgàs i Casanovas (1964) és el responsable de la\ncoordinació del projecte museístic de la Casa Vicens, obra d’Antoni\nGaudí, i propietat del grup bancari MoraBanc. La Casa Vicens s’obrirà\nal públic com a museu el 2016 i Falgàs elaborarà la proposta museo-\nlògica i supervisarà i implementarà la museografia. Falgàs és, actual-\nment, director de la Fundació Rafel Masó de Girona.\nEntrevista a Jordi Falgàs, museòleg. Realitzarà el projecte de la Casa Vicens\n“la llum, l’aigua i\nla vegetació són\ndel seu llenguatge”\n“Per ara només puc\ndir que serà una\ncasa museu i que\nlluirà al màxim”\n“des de l’inici del\nprojecte es compta\namb un equip expert\ni jo ho encaixo tot”\ncultura20 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nEls grups Àmal i Ricochet, dues\nde les bandes més novelles del\npanorama nacional, actuen\naquesta nit en la primera sessió\ndels Dijousderock, que, com ja\nés habitual, té lloc en un diven\ndres perquè es fa coincidir amb\nla Festa de la joventut d’An\ndorra la Vella. Les actuacions\ncomençaran a les deu de la nit a\nla plaça del Poble.\nÀmal, que significa esperança\nen àrab, es va gestar a la Facul\ntat de Biologia de la Universitat\nde Barcelona i s’ha completat\nals inicis d’aquest any. Àmal són\nquatre joves d’entre 20 i 26 anys\nque, a partir d’una base de rock\nfusionada amb blues, funk,\nmathrock i reggae, han batejat\nel seu estil com a alboe.\nEls membres de la banda\nsón Javier Carles Madurga (ba\nteria), Èric Segura (guitarra i\nveu), Alexis Rossell (guitarra,\nteclat i veu) i Eros Alexandre\nL’altre grup debutant són els\njoveníssims Ricochet, sis joves\nd’entre 14 i 20 anys que inter\npreten cançó poprock. Els seus\norígens els trobem a l’Institut\nde Música del Comú d’Andorra\nla Vella, on un parell de joves\nvolen crear una reunió de jo\nves talents sobre un escenari.\nEl resultat ha estat la unió de\ntres cantants i músics: Jordi\nRoig (veu, bateria i violí), Laia\nCollelldemont (veu i teclats) i\nPerancha Domingo (veu i ba\nteria). Domingo i Roig són els\nlletristes del grup. La banda es\ncompleta amb Eloi Pérez (baix),\nQuim Gras (guitarra) i Toni\nFernández (guitarra solista),\nque també instrumenta i arran\nja els temes.\nA més dels temes que han\ncompost, Ricochet també versi\nona èxits de poprock.\nÀmal i Ricochet, dues bandes\ndebutants al primer Dijousderock\nEl concert dels grups novells tindrà lloc aquesta nit a la plaça del Poble\nEl quartet Àmal.\nJoies amb forma de dolços i\nllaminadures i jocs de te i cafè\nocupen la galeria Desig(n) en\nuna nova edició del Summer\ntime (“temps d’estiu”), dedica\nda a l’hora del te. En aquest cas\nes tracta d’una col·lecció “més\ndesenfadada, que s’acosta més\nal disseny però que també ha\nestat feta a mà”, ha explicat la\ngalerista Alix Sharp.\nJulie Clary (homònima de\nl’esposa de Joseph Bonaparte)\nmostra una original col·lecció\nde joies (collarets, arracades)\nconfeccionades amb falsos\ndolços i llaminadures, des\nd’óssets de goma fins a mag\ndalenes i regalèssia.\nLa ceramista Solène Allard,\nde professió il·lustradora, por\nta una col·lecció de tasses de\ncafè i te en què dibuixa ani\nmals divertits, com gats, cér\nvols, conills, óssos i guineus.\nLa proposta de Tina Tsang és\nmés formal, de porcellana de\ncolor blanc amb uns mànecs\nd’allò més originals: cames de\ndona amb sabates.\nJoies de llaminadures i uns\noriginals jocs de te i cafè\nAlgunes de les peces que s’exposen a la galeria Desig(n).\nEl Cineclub de les Valls i el de\npartament de Joventut del\norganitzen de nou una sessió de\ncinema a la fresca als jardins del\nPrat del Roure d’EscaldesEn\ngordany. Per escollir la pel·lícula\nque es projectarà durant el mes\nd’agost, s’ha creat la pàgina de\nFacebook Aquest estiu torna el\nCinema a la Fresca!, en què els\nusuaris poden votar dos dels\nfilms proposats (un d’adults i\nL’esdeveniment proposa A\nfilm about kids & music. Sant\nAndreu Jazz Band, un documen\ntal sobre la Sant Andreu Jazz\nBand, l’orquestra formada per\njoves d’entre 6 i 18 anys; Bar-\ncelona, nit d’estiu, sis històries\nd’amor explicades per Dani de\nla Orden; Friends: aventura a\nl’illa dels monstres, en què un\nnen es perd en una illa plena\nde monstres que tenen por dels\nhumans; L’última illa, on una\nnena barcelonina visita la seva\ntia en una illa llunyana; Menú\ndegustació, el film de Roger Gual\nen què Emili Guirao ha estat\nel director de fotografia; Món\npetit, un documental sobre la\nvolta al món d’Albert Casals, un\nnoi per a qui la cadira de rodes\nno és cap impediment, i Un peix\nfora del mar, on un petit tauró\nevita que uns caçadors robin\nous del seu escull.\nEl termini per votar les pel\nlícules acaba el 20 de juny.\nVotacions per escollir un film\nper a una nova sessió a la fresca\nCartell del film ‘Menú degustació’.\nAndorra Dansa, l’espectacle de\nballs i danses organitzat per\nl’Escola Espanyola de Sant Ju\nlià de Lòria, celebrarà demà un\nfestival a partir de les 18.30 al\nLauredià. En l’espectacle balla\nran grups folklòrics, com l’Es\nbart Dansaire, i alumnes de les\nescoles de dansa del país, com\nLíquid Dansa, i del Conserva\ntori Municipal Professional de\nDansa de Saragossa.\nla funció de ball\nEl programa Adolescents 4.0\nde l’emissora 40 Principals\nCatalunya i Andorra s’emet\navui des del Centre de Con\ngressos d’Andorra la Vella, a\nles set de la tarda. El progra\nma és presentat per Roger\nCarandell, Ernest Codina i\nLa Babi. A més de les secci\nons habituals, el programa\ntindrà la presència del grup\ncatalà Buhos i la màgia de\n4.0’ en directe\nEl tàndem Duo en Família, la\nquarta proposta del segon cicle\nONCA Bàsic, oferirà un con\ncert el divendres 20 de juny, a\nles nou del vespre a l’església\nde Sant Miquel d’Encamp, amb\nmotiu de la Festa del poble\nd’Encamp. L’entrada al recital\nDuo en Família és un duet\nde violí i viola format per Àlex\nArajol i Sílvia Garcia, membres\nde l’ONCA. Els músics inter\npretaran Duo en sol major de\nW.A. Mozart (17561791) i\nAllegro ma non troppo del Duo\nen do major de Leopold Mozart\n(17191787), pare del geni.\nTambé tocaran la Sonata nú-\nmero 1 en do major de Michael\nHaydn (17371806), germà de\nJoseph Haydn, i el Duo en do\nmajor, opus 69, d’Ignaz Pleyel\n(17571831). Pleyel va ser un\nalumne cèlebre de J. Haydn i\nM. Haydn va influir en W.A.\nMozart. Tot queda en família.\nConcert del Duo en família\na l’església de Sant Miquel\nÀlex Arajol i Sílvia Garcia.\n21DivenDres, 13 De juny Del 2014\nL’FC Santa Coloma té les mà-\nximes aspiracions en la prime-\nra ronda de la fase prèvia de la\nLliga de Campions i per aquest\nmotiu aporta experiència a la\nplantilla amb les incorporacions\nd’Ildefons Lima i Iban Parra. Els\ndos fitxatges són únicament per\na competició europea.\n“Creiem que tenim una plan-\ntilla competitiva, cosa que es\ndemostra en haver guanyat la\nLliga. Però busquem guanyar\nexperiència en aquests partits”,\nassenyala l’entrenador colo-\nmenc, Richard Imbernón. Lima,\njugador de l’FC Andorra, aporta-\nrà “veterania, experiència inter-\nnacional i saber estar en la línia\ndefensiva, i sobretot el joc aeri,\nque potser és el nostre punt més\nfluix. També ens pot aportar\nmolt en tasques ofensives”. Par-\nra, davanter del CF Balaguer, és\nun jugador que veu porteria amb\nfacilitat, com ha demostrat les\núltimes temporades amb l’equip\nde la Noguera. “La seva principal\nvirtut és de cara a gol. Té expe-\nriència en categories altes i ens\npot donar molt.” Aquesta última\ntemporada a Primera Catalana\nha marcat onze gols, l’últim en\nla victòria davant l’FC Andorra\nen la darrera jornada.\nEl conjunt colomenc encara\nno tanca el capítol d’incorpora-\ncions per a la Lliga de Campions.\nAmb aquests fitxatges confien\ntenir les màximes aspiracions\nde cara a la primera ronda, en\nquè els poden tocar els campi-\nons d’Armènia (FC Banants),\nSan Marino (SP La Fiorita) o Gi-\nbraltar (Lincoln Red Imps FC).\n“Som conscients que avui dia et\ntoquen equips més assequibles\nque no pas any enrere. Sempre\nsom prudents, però no podem\ndescartar la possibilitat de pas-\nsar de ronda. Per això treba-\nllem”, assegura Imbernón.\nAmb la confirmació que el BC\nMoraBanc Andorra ja és d’ACB,\ns’ha de configurar el projecte. Fa\nsetmanes que la directiva treba-\nlla en la planificació esportiva,\nperò hi havia límits naturals,\nunes delimitacions que no dei-\nxaven anar més enllà fins que\nno arribés la confirmació. El pri-\nmer assumpte a tractar, i a tan-\ncar, és el de l’entrenador. Joan\nPeñarroya, l’artífex dels últims\nascensos, no té contracte en vi-\ngor, però, com el mateix tècnic\nha repetit en diverses ocasions,\nla seva primera opció és conti-\nnuar al Principat. I al club no hi\nha intenció que marxi.\nTé al davant allò que tots els\nentrenadors somnien a arribar\na fer en la seva carrera, dirigir\nun equip a la Lliga Endesa. Ser\na l’elit. Peñarroya té l’oportuni-\ntat de debutar en la màxima ca-\ntegoria. I vol fer-ho continuant\nel projecte iniciat amb el club\nfa quatre anys. Les converses\nestan avançades i la setmana vi-\nnent es poden tancar perquè la\nrenovació sigui una realitat. “No\ncal que repeteixi que la meva\nprimera opció és quedar-me a\nAndorra”, assegura Peñarroya.\ngeneral de l’entitat, Francesc\nSolana, afirma que l’entrenador\n“sempre ha mostrat una predis-\nposició màxima a voler seguir\namb nosaltres”. I pel que tenen\navançat “no tinc cap pressa”,\nperquè les intencions d’uns i\naltres no canviaran i els con-\ntactes són constants: “Cada dia\nTenir el pressupost per ser a\nl’ACB fa estar Peñarroya “molt\nsatisfet perquè s’ha aconseguit\ndesprés de treballar molt i no\ntenir les coses gens fàcils”, i lloa\nla tasca de la directiva: “La gent\nque porta el club novament ha\naconseguit un nou èxit en el que\ns’ha proposat. S’està treballant\na consciència des de fa molt de\ntemps. S’han seguit els passos\nadequats fins a assolir l’objec-\ntiu.” El suport públic i el privat,\namb MoraBanc i el Govern com\na màxims patrocinadors, per-\nmeten que “el que vam aconse-\nguir a la pista s’hagi pogut con-\nfirmar en els despatxos”, i que\na partir d’ara al Principat “es\npodrà veure el millor bàsquet.\nL’ACB arriba a Andorra i això\nem fa estar molt content. Hem\nlluitat molt per aconseguir-ho”.\nAbans de la confirmació\npressupostària, Solana ja ha\ncontactat amb jugadors per re-\nforçar l’equip. Per anar avançant\nfeina. El vistiplau de Peñarroya\namb els futuribles hi és. No és\ncap obligació, però “al cap i a la\nfi l’entrenador és el que posa la\nidea de joc i necessita jugadors\namb certes característiques per\nposar-la en pràctica”. Al mateix\ntemps es tractarà de tot el capí-\ntol de renovacions i de baixes.\nNomés Jordi Trias, David Na-\nvarro i Asier Zengotitabengoa\ntenen contracte vigent.\nPeñarroya i el MoraBanc Andorra\nseguiran junts en el projecte d’ACB\nLa setmana vinent entrenador i club començaran a tancar la continuïtat del tècnic per a la pròxima temporada\nPeñarroya continuarà a la banqueta andorrana la pròxima temporada amb l’equip a ACB.\nL’FC Santa Coloma es reforça\nper a Europa amb Lima i Parra\nIldefons Lima, en un partit amb la selecció contra Rússia.\nno cal que repeteixi\nque la meva primera\nopció és quedar-me\nSempre ha mostrat\nmàxima a voler\nseguir amb nosaltres\nesports22 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nPilots i vehicles s’hauran\nd’adaptar a les dures condici-\nons que presenta el Ral·li d’Ou-\nrense, que es disputa demà. El\nrecorregut i, sobretot, la calor\nseran dos elements fonamen-\ntals a superar per fer un bon\npaper en terres gallegues. Joan\nVinyes i Joan Carchat confien a\ncontinuar amb el bon moment\nen què estan.\nLes previsions meteorològi-\nques apunten que la prova esta-\nrà marcada per la forta calor, fet\nque condiciona el rendiment de\nles màquines, com s’ha compro-\nvat en altres curses. “Les més de\ndotze hores que passarem com-\npetint es poden fer molt llar-\ngues, tant per a nosaltres com\nper a les mecàniques”, apunta\nVinyes. A causa de la calor “ens\nespera un ral·li molt complicat,\na més del que són els trams i el\nrecorregut”, afirma Carchat. El\nRal·li d’Ourense és un dels més\ncomplicats del calendari. Té un\ntraçat de 482,67 quilòmetres,\namb dotze especials.\nCom en totes les cites del\nd’asfalt, aniran a totes. A gua-\nnyar la seva categoria i atacar\nels llocs del podi absolut. Vi-\nnyes hi arriba després de ser\ntercer de la general al Ral·li Rías\nBaixas. Pel que fa a les especi-\nals, “són pràcticament iguals a\nles de la passada edició. O sigui,\nen general carreteres estretes i\nde vegades brutes en les quals\ncaldrà evitar, en tant que sigui\npossible, les sortides a la cu-\nneta. Les punxades és un risc\na tenir en compte”, assenyala\nPer la seva part, Carchat arri-\nba amb nous reglatges a les sus-\npensions. Amb les variacions\nrealitzades després de la dar-\nrera prova, “veurem si aquí la\ncosa millora ja que serà un ral·li\nper aguantar, molt llarg, amb\ntrams trencats i difícils, però\nl’afrontarem de mica en mica\ni amb ganes de deixar el Mit-\nsubishi Lancer ACMS-Banco\nMadrid al més amunt possible,\nguanyant el grup N i fent un ral-\nli de menys a més, que és com\ns’ha d’afrontar aquesta mena\nVinyes i Carchat, preparats per a\nla calor que trobaran a Ourense\nEl ral·li gallec és un dels més complicats del calendari de l’Espanyol d’asfalt\nJoan Vinyes va pujar al podi absolut al Ral·li Rías Baixas.\nLa primera prova de la Ma-\nxiavalanche Europ Cup es\ndisputa a Vallnord aquest\ncap de setmana. Més de 600\nbikers se citaran a la Massa-\nna per començar de la millor\nmanera la temporada i sumar\nel màxim de punts per al ràn-\nquing TEMS Continental.\nEls participants es troba-\nran amb un circuit de més de\n1.100 metres de desnivell,\namb sortida al pic del Cubil i\nl’arribada situada al poble de\nla Massana. Demà es dispu-\nten les rondes classificatòri-\nes, en què quedaran definits\nels participants en cadascuna\nde les categories. Els 100 mi-\nllors competiran diumenge\nen la final de l’Europ Cup; els\n150 següents, a la Maxiava-\nlanche Challengers, i la resta,\na la categoria amateurs. Tam-\nbé es disputarà la prova feme-\nnina Maxiavalanche Ladies.\nEn el grup de favorits hi ha\nels francesos Karim Amour,\nYoann Barelli, Damien Oton\ni Bryan Régnier, el resident\ngal Cédric Gracia i l’espanyol\nGuillem Caballé. Qui no hi\nserà és el guanyador de l’any\npassat, Tomàs Misser.\npart en la\nTorrefarrera acollia el doble\nenfrontament entre Andor-\nra i Catalunya. En els dos\npartits la selecció va sumar\nderrotes sense pal·liatius. La\nmasculina va caure per 10-1.\nA la mitja part el resultat era\nde 6-0. El gol andorrà va ser\nde Jona. La femenina perdia\nper 7-1. Al descans s’arribava\n5-0. Marcava Morató per les\nLa primera edició de la His-\ntori Cup finalitza demà a\nGetxo, en un partit amb una\nselecció andorrana no oficial,\namb major part de jugadors\nandorrans però completada\namb catalans i francesos. El\nrival és el País Basc. També\njugarà la selecció femenina\nde sevens, en un triangular\namb Euskadi i Galícia.\nUn equip de MoraBanc parti-\nciparà en el Trofeu Desman,\nque es disputa des d’avui fins\ndiumenge. Ho farà en la nova\ncategoria D+, la més exigent,\namb un desnivell positiu acu-\nmulat de 1.200 metres. El\nconjunt de l’entitat bancària\nestà format per Yolanda Ban-\nqueri, Gorka Apodaca, Sara\nBoix, Sanae Lamrani, Carlos\nRamírez i Carlos Salinas.\nEl circuit de tir amb arc d’En-\ngolasters acull diumenge la\nquarta tirada de la Lliga es-\npanyola RFETA i també de\nla de la Lliga catalana, en la\nmodalitat de tir de camp. És\norganitzada pel Club de Tir\namb Arc d’Encamp i hi hau-\nrà més d’una cinquantena de\nparticipants, entre els quals\nalguns campions del món,\nd’Espanya i Catalunya.\nTirada de nivell\nEl BMW Pádel Grand Tour\narrenca a AnyósPark\nla prova andorrana del BMW pádel Grand tour es va posar en\nmarxa ahir a Anyóspark. Compta amb 31 parelles en masculí i\n15 en femení. Hi ha dues categories, una sènior per a jugadors\nde més de 35 anys i una altra d’inferior a aquesta edat. les\nfinals seran diumenge. Abans els jugadors professionals Gaby\nreca i seba nerone impartiran un clínic.\nLa 27a Copa d’Andorra, patro-\ncinada per MoraBanc, guanya\nen volum. El calendari augmen-\nta fins a vuit curses, dues més\nque en la passada edició. L’alta\ndemanda per entrar-hi permet\nque el programa es vegi ampliat\nLa primera prova es dispu-\ntarà el 21 de juny, amb la Ver-\ntical dels isards. Serà un cap de\nsetmana de muntanya, ja que\nl’endemà es portarà a terme un\nnou esdeveniment, la Casama-\nnya Extrem. El 6 de juliol serà\nel torn de la Travessa d’Encamp\ni la seguiran la Marató dels cims\n(12 de juliol), la Travessa de la\nMassana i Ordino (3 d’agost)\ni la Travessa d’estiu (13 de se-\ntembre). Aquesta temporada\nentra al calendari la Travessa\ntransfronterera (28 de setem-\nbre). L’última cita serà el Cros\nvertical el 19 d’octubre.\nL’elevat nombre de carreres\nrespecte d’edicions anteriors fa\nque en aquesta ocasió només es\ncomptabilitzin els cinc millors\nresultats de cara a la general en\nles categories sènior i júnior. En\naleví, cadet i infantil seran qua-\ntre els que es tindran en comp-\nte. Per primera vegada hi haurà\nla figura d’un àrbitre en cada\nuna de les curses, per ajudar els\norganitzadors que es respecti el\nLa Copa d’Andorra amplia\nel calendari a vuit proves\nextrem i la travessa\n23DivenDres, 13 De juny Del 2014\nclassificats24 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nPER MALALTIA ES TRASPASSA\nEL PARADOR DE SANTA COLOMA\n- CLIENTELA FIXA\n- EQUIPAT SEGONS NORMATIVA\n- 2 PÀRQUINGS PER A CLIENTS\n- LLOGUER: 1.500 €\n- TRASPÀS A CONVENIR\nINTERESSATS, TRUQUEU AL\nTEL. 72 28 04 o 32 32 59\nCHEVROLET KALOS 1.2i,100.000 KM, PER-\nFECTE ESTAT. 1 ANY DE GARANTIA\nclassificats 25DivenDres, 13 De juny Del 2014\nANdOrrA LA VELLA. REF. 00621\nPis de 80m² al centre d’Andorra la\nVella, 2 habitacions, bany, cuina i\nsafareig. TOTALMENT MOBLAT, ELS 2\nPRIMERS MESOS DE LLOGUER SON\nGRATIS! Preu: 650.-€\nBaixada del Molí. Local comercial en\nlloguer de 340m² en 2 plantes\nEls Vilars. Ampli pis de 1 habitació doble,\ncuina americana, bany complert, molt\nsol, pàrquing inclòs.\nPISOS DE 2 I 3\nPARTIR DE 400\nEl millor punt de\nvistes enfront del Port.\nPartiCular lloga Pis,\n2 habitacions, moblat.\ntel. 977 79 13 60 /\n639 33 91 92\nclassificats26 DivenDres, 13 De juny Del 2014\nTicnet capacita en Plataforma de Aprendizaje Moodle\nSupervisora y directivos de educacion de nivel inicial1\nSoftware Educativo de Libre Distribución. Experiencia del Centro Aragones de ...\nCongreso Internet en el Aula Educar chile


Metro de Barcelona (TMB i línies urbanes de FGC) - Page 3 - SkyscraperCity\nJune 23rd, 2005, 04:27 PM #41\nEs que la L4 tiene tela, en algunas partes del recorrido es la linea más lenta D'UROPA como por ejemplo entre Passeig de Gràcia i Urquinaona.\nLas vibraciones yo creo que las sentí desde casa, o bueno, a lo mejor eran los vecinos que pegaban un polvo post-siesta\nJune 23rd, 2005, 07:23 PM #42\nEso es porque no has cogido la línea 5 de Madrid entre El Carmen y Ventas .\nFebruary 26th, 2007, 05:49 PM #43\nEs reprenen les obres de perllongament de l’L5 entre Horta i Vall d’Hebron\n• El proper 1 de març s’inicien les obres de perllongament de l’L5 de metro d’Horta a Vall d’Hebron. El projecte es reprèn amb millores en el projecte, noves garanties de seguretat, de control i d’informació:\nEs reprèn un projecte millorat i reforçat amb una nova ubicació del dipòsit de trens, nous estudis geològics i un sistema constructiu enfortit\nEs potencia la informació amb l’obertura d’un nou Punt d’atenció ciutadana on es podrà rebre informació de l’obra i fer les consultes pertinents a partir de dijous vinent\nS’impulsen noves garanties amb inspeccions prèvies als edificis i l’execució del pla d’auscultació i control d’obres\nS’invertiran 111,6 MEUR. L’obra té un termini d’execució de 30 mesos\nEl nou tram tindrà més de 30 mil usuaris dia, portarà el metro als barris de La Teixonera, El Coll i El Carmel i connectarà l’L5 i l’L3 a la Vall d’Hebron\nRepresa de l’obra\nL’obra que ara es reprèn desenvoluparà el traçat del perllongament de l’L5 entre Horta–Vall d’Hebron, un tram d’uns 2,5 quilòmetres. Preveu la construcció de tres estacions noves, El Carmel, El Coll/ La Teixonera i Vall Hebron, amb correspondència amb l’estació actual de Vall d’Hebron de l’L3.\nEl projecte es reinicia a partir de l’obra ja executada en un 35% del seu traçat . Així, a partir de dijous vinent s’iniciaran les tasques prèvies d’implantació i preparació del terreny per abordar el gruix de l’obra. Els treballs s’inicien pel pou d’atac situat a la plaça de Pastrana, en el túnel que unirà l’estació del Carmel i l’estació d’Horta.\nEn fases següents es treballarà en el túnel des del pou d’atac d’Isop en direcció Vall d’Hebron i a mesura que avancin les inspeccions d’edificis i es disposi dels equips necessaris es reprendrà el túnel des de l’estació de El Coll/La Teixonera a la del Carmel. S’iniciarà igualment el desviament de serveis afectats per a la construcció del nou dipòsit de trens davant les cotxeres de Sant Genís.\nUn projecte reforçat\nEl projecte que es reprèn ara ha estat modificat i reforçat per donar el màxim de garanties de seguretat. Així, s’ha definit una nova ubicació del dipòsit de trens, s’han fet nous estudis geològics pel millor coneixement del terreny i s’ha reforçat el sistema constructiu.\nEl traçat arrenca a l’estació d’Horta. A aquesta zona el recorregut es recolza sobre l’estació i la cua de maniobres, actualment en funcionament. A continuació se situa l’estació del Carmel, que queda ubicada coincidint amb la caverna que ja està parcialment excavada.\nEl traçat coincideix també amb la següent estació de El Coll/La Teixonera i enllaça amb una corba circular que dóna pas a una altra recta on es disposa d’un desviament diagonal per projectar el nou dipòsit de trens davant les cotxeres de metro de Sant Genís. Aquest nou dipòsit tindrà capacitat per a 10 trens distribuïts en 5 vies paral·leles i serà executat a cel obert, ja que es projecta sota el carrer que voreja les cotxeres de metro de Sant Genís, on no hi ha edificacions.\nAl darrera de l’estació de Vall d’Hebron es manté la segona cua de maniobres amb tres vies i una capacitat per a 3 trens.\nEl projecte constructiu incorpora també els resultats dels treballs de geotècnia encarregats per a la correcta definició i interpretació tant del medi geològic com de l’hidrològic. Així, s’han revisat els treballs ja executats a l’entorn de les obres de perllongament, s’ha actualitzat la cartografia geològica i s’inclouen 16 nous sondeigs de reconeixement que s’afegeixen als 39 realitzats anteriorment.\nLa construcció de tot el túnel es farà mitjançant el mètode d’avanç i destrossa amb un sistema de reforç sistemàtic.\nAixí, en les obres d’avanç del túnel s’aplicaran mesures com :\nReducció de la longitud dels passos d’avanç.\nCol·locació de forma sistemàtica d’encavallades a tot el túnel, independentment de les característiques geològiques del terreny.\nIncrement de la densitat dels perns d’ancoratge i del gruix total del formigó projectat.\nNoves garanties de seguretat, control i informació\nA banda de les millores que s’han incorporat al procediment constructiu de l’obra i al mateix projecte, l’actuació es reprèn també amb noves garanties de seguretat, control i informació especialment adreçades als veïns concernits. Així, ja abans de reiniciar les obres, s’ha emprès la inspecció prèvia dels edificis de l’àrea d’influència, la instal·lació de mesures d’auscultació d’aquests edificis i s’obrirà un nou Punt d’atenció ciutadana.\nInspeccions prèvies als edificis\nFa una setmana s’han iniciat les inspeccions prèvies dels edificis, locals comercials i aparcaments dins de la zona d’estudi. Aquesta àrea compren uns 525 edificis, 5.500 habitatges i locals situats entre 50 i 100 metres de l’eix del túnel. En aquest procés s’avalua tan els elements comuns de l’escala com cadascun dels domicilis. A dia d’avui ja s’han realitzat un centenar d’inspeccions de l’àrea on s’inicia l’obra.\nL’objectiu de les inspeccions prèvies és documentar l’estat actual de conservació de les construccions per a utilitzar-la de referència abans, durant i després de les obres, i garantir als propietaris dels edificis un document fidel de l’estat de les construccions en previsió de qualsevol afecció durant la seva vida útil.\nAixí, ja s’han realitzat les inspeccions a l’exterior dels edificis i s’han iniciat les inspeccions casa per casa en la zona on s’iniciarà l’obra. La campanya es desenvoluparà durant els propers sis mesos. Gisa informa de manera prèvia de l’inici de les inspeccions als administradors de finques, presidents de les comunitats i veïns, i del personal que efectuarà les revisions amb la corresponent acreditació.\nIgualment, abans de la represa de l’obra, s’inicien les tasques d’instal·lació dels equips d’auscultació i control. Es tracta d’equips de mesura i lectura que s’instal·len a l’exterior dels edificis per controlar l’evolució dels possibles assentaments, tant en superfície com en profunditat i les possibles oscil·lacions del nivell freàtic.\nEn els trams de túnel s’instal·len també els sensors necessaris per al control de les convergències, les pressions exercides pel terreny sobre el sosteniment i els esforços de treball del sosteniment.\nNou Punt d’atenció ciutadana\nPer tal de facilitar al màxim la informació als veïns de l’obra i de la seva evolució el proper dijous s’obre el Punt d’atenció ciutadana (PAC). La instal·lació, situada al passatge de Calafell 1-3, permetrà a la ciutadania rebre informació i resoldre dubtes sobre el desenvolupament dels treballs. El PAC que funcionarà fins el final de l’obra.\nEl PAC té una superfície d’uns 110 m2 que inclou la zona d’atenció ciutadana i una exposició que proporciona una informació àmplia i visualment atractiva sobre el projecte de perllongament, tant pel que fa a les seves característiques com a la seva repercussió sobre la mobilitat al barri. S’ha instal·lat en un lloc cèntric per tal de facilitar l’accés als ciutadans que vulguin conèixer de prop les particularitats d’aquesta obra.\nL’horari d’obertura és de 10 h a 14 h i de 17 h a 20 h de dilluns a divendres i funcionarà des d’aquesta setmana fins que finalitzi l’obra.\nEl PAC compta amb la presència de dues tècniques en treball social que informaran i atendran els dubtes dels visitants i incorporarà, a més, imatges i gràfics sobre la evolució del projecte. Aquesta mostra està integrada per diversos plafons amb fotografies i textos que expliquen la ubicació de les noves estacions, les zones a les quals es donarà accés i les millores que aportarà l’increment del transport públic.\nEl mateix centre podrà acollir reunions informatives i serà, en definitiva, el punt de referència de comunicació entre veïns i Administració mentre es desenvolupin les obres.\nFebruary 26th, 2007, 07:08 PM #44\nAi que patiré...\nCom m'ensorrin l'edifici... Visc a sobre del túnel, ja han marcat amb dues X l'entrada del meu edifici i el de devant, es veu que ens faran algun estudi de les esquerdes si s'hi produeixen...\nFebruary 27th, 2007, 01:31 PM #45\nAvui s’inicien les obres del tancament d’andanes de l’L11 que permetran la circulació automàtica de trens\nAvui han començat les obres d’instal·lació del sistema de tancament automatitzat d’andanes de l’L11. El sistema consisteix en la col·locació d’una mampara transparent entre l’andana i la via que permet que els trens funcionin de forma totalment automatitzada i augmenta la seguretat de la línia. L’accés als combois es farà mitjançant unes portes lliscants que s’obriran només quan el comboi estigui aturat. Un cop acabada i provada la instal·lació, l’L11 serà la primera línia de metro de l’Estat espanyol que funcionarà sense conductors. Les obres, amb una durada prevista de set mesos, tenen un pressupost d’1,5 MEUR.\nEl sistema de tancament consisteix en una mampara transparent de 2,4 metres d’alçada situada al llarg de tot el llindar de l’andana que compta amb 8 portes lliscants que coincideixen amb les portes del comboi i que s’obren quan el metro s’atura. Un senyal acústic avisa del tancament de portes, tant del metro com de l’andana, que compten amb un sistema de seguretat que impedeix que els usuaris puguin quedar atrapats entre el comboi i la porta.\nAquesta actuació suposarà una millora notable en la seguretat a les andanes i permetrà, conjuntament amb el sistema de senyalització ferroviària que s’està implantant, la conducció automàtica de trens a l’L11. La instal·lació d’aquest sistema de tancament ja estava prevista en el projecte de la línia donat que es preveia que aquesta pogués funcionar sense conductors. El tancament d’andanes de l’L11 serà similar al que hi haurà a l’L9 i servirà com referència per a la construcció d’aquesta línia.\nL’automatització és la tendència de futur en les línies de metro en l’afany de millorar el servei. Els principals avantatges de la conducció automàtica de trens són de seguretat en la circulació, regularitat i puntualitat dels trens i flexibilitat en l’adaptació de l’oferta a la demanda.\nL’obra s’inicia a Can Cuiàs\nLes obres d’instal·lació s’han iniciat avui a l’estació de Can Cuiàs a l’andana de la via 2 que és per on normalment es realitza el servei. Per tal de garantir la màxima seguretat, el servei en aquesta estació es continuarà realitzant per la via 1. L’afectació al servei a l’estació de Can Cuiàs serà d’aproximadament 2 mesos entre el muntatge i la fase de proves de la instal·lació.\nLa planificació de les obres preveu que posteriorment s’instal·li el tancament a les estacions de Torre Baró-Vallbona, Ciutat Meridiana i Casa de l’Aigua.\nL’L11 enllaça els barris de Trinitat Nova, Torre del Baró, Vallbona i Ciutat Meridiana al terme municipal de Barcelona, i fins a Can Cuiàs, al terme municipal de Montcada i Reixac. La línia, que es va posar en marxa el 2003, és utilitzada diàriament per 3.600 usuaris.\nFebruary 27th, 2007, 02:17 PM #46\nLa L11 és la linia conillet d'indies XD\nA vere si dintre de poc, akest sistema de portes s'aplica a tota la xarxa... encara serà a molt llarg termini.\nFebruary 27th, 2007, 02:48 PM #47\nVejam si en Javi82 o qui ho sàpiga ho confirma però diria que després de la L11 i obviament la L9/L10, començaran l'instal·lació a la L2.\nFebruary 27th, 2007, 02:48 PM #48\nÉs un render? Sembla de veritat!\nFebruary 27th, 2007, 04:25 PM #49\nsi fos de veritat no s'haurien de començar les obres\nFebruary 27th, 2007, 08:07 PM #50\nI la L5. Les altres hauran d'esperar a tenir tota la flota de trens nous. Vaig llegir que els 5000 i els 9000 (i els 6000) tenen les portes espaiades de manera que les portes d'andana quedin a la seua altura quan el tren pari, però això no es pot aconseguir a la L1, L3 i L4, ja que hi ha (haurà) trens de dues mares (o sia, de dues èpoques), i és que teòricament el metro de TMB ha de quedar:\nL1: 4000R, 6000\nL2: 5000, 9000\nL3: 2000, 3000R, 5000\nL4: 2100, 9000 (o 5000? Només amb 2100 no n'hi ha prou)\nSe suposa que si a Provença d'FGC han pogut posar les portes, a la resta d'estacions de les L6, L7 i L8 també es podrà fer.\nMarch 5th, 2007, 02:02 PM #51\nTMB renova els trens\nLa línia groga del metro, més confortable\nJa ha començat a circular per la línia 4 de metro el primer tren de la sèrie 2100, procedent de la línia 2. El traspàs de trens entre la línia lila i la groga forma part d'un pla redistribució del material mòbil arran de l'entrada progressiva de 99 trens nous entre el 2005 i el 2008, una amplia operació de renovació i millora sense precedents al metro de Barcelona.\nLa incorporació dels trens de la sèrie 2100 suposa una millora notable per al confort i la fiabilitat de la línia 4. La característica més visible d'aquests trens, fabricats l'any 1997, és que són del tipus continu, és a dir, que els seus cinc cotxes estan units per passadissos d'intercomunicació que permeten la distribució uniforme del passatge. Des del punt de vista tecnològic, compten amb sistemes de suspensió més avançats per minimitzar el soroll i les vibracions.\nDe manera progressiva aniran passant a la línia 4 les 15 unitats 2100 que fins ara donaven servei a la línia 2. A la línia lila aquests trens estan sent substituïts pels de la sèrie 9000, preparats per a la conducció automàtica, ja que en un futur la línia 2 i la línia 9 compartiran el tram entre Parc Logístic i l'Aeroport i hauran de ser explotades de manera conjunta. Actualment Metro ja ha rebut vuit unitats 9000.\nParal·lelament, durant tot l'any en curs a la línia 4 s'aniran donant de baixa trens de la sèrie 1100, construïts als anys 70. Una desena d'unitats d'aquesta sèrie continuaran donant servei en aquesta línia per complementar les de la sèrie 2100 i poder mantenir l'oferta actual de 19 trens circulant simultàniament en hora punta.\nMarch 5th, 2007, 02:20 PM #52\nAixò ho encessitava la L4 des de fa molts i molts anys... ja tocava\nHo sento molt pels foreros que els hi agraden les unitats 2100, però amb el traçat de la L4 el que es necessita es comoditat...\nMarch 5th, 2007, 03:47 PM #53\nWee! Ja era hora!\nMarch 5th, 2007, 04:21 PM #54\nEn comptes de mantenir 19 trens a la línia 4, haurien de guardar més 1100 i posar 20 o 22 trens en total.\nMarch 5th, 2007, 05:04 PM #55\nvale, que posin 22 trens pero que siguin tots nous!!!!\nMarch 5th, 2007, 05:14 PM #56\ntb seria una buena idea renovar la via en algunos tramos, como paseo de gracia a urquinaona, y mas, q se mueve el tren mucho y esta bastante anticuado todo y el balasto y la base se hunde segun los tramos al paso de los convoyes\nMarch 5th, 2007, 05:51 PM #57\n19 trens nous i 3 vells!\nMarch 5th, 2007, 05:52 PM #58\nEl problema de la L4 no són els trens, sino la infraestructura.\nNo sé quina mania teniu contra els 1100, si són infinitament més fiables que les cafeteres de la L5 (5000).\nPer cert, celebreu més coses: els 1000 a la L5 ja han arribat a la seva fi. Divendres passat van fer el seu últim servei.\nMarch 5th, 2007, 06:34 PM #59\nEs guardarà un 1.000 pel Museu de la Mobilitat.\nMarch 5th, 2007, 06:44 PM #60\nBé, com a record el meu avatar ara mostra un 1000.\nPer cert, sobre lo dels busos urbans a BCN jo no sé la resposta...\nPerò en aquell fil ja he posat dades de la xarxa de Sabadell i la de Castellar\nLínia 9 i 10 del metro de Barcelona Sky Infraestructures i transports 11588 October 13th, 2019 07:27 PM


Un altre any a l'oficina golejadora de Leo Messi | We Love Barça\nUn altre any a l'oficina golejadora de Leo Messi\nL'argentí suma 8 temporades consecutives marcant com a mínim 40 gols\nBarça-R. Societat el 15 d'abril i Madrid-Barça per Sant Jordi\nPirlo: "Aquesta Juve és capaç d'eliminar el Barça"\n20 Març, 2017 - 13:02\nValverde, poc amant de les rotacions en la primera temporada al Barça\nFeia 13 temporades que el 7è jugador més utlitzat del Barça no arribava al 75% dels minuts totals\nUna vegada finalitzada la temporada és un bon moment per fer balanç de la feina d'Ernesto Valverde en la primera experiència a la banqueta blaugrana. El...\nJaume Ramon 22 Maig, 2018 - 15:13 22/05/2018 - 15:13\nPassen els anys però la voracitat golejadora de Leo Messi sembla no tenir fi. Després dels 2 gols que va marcar aquest diumenge contra el València, l'argentí ja acumula 8 temporades consecutives sense baixar de la xifra dels 40 gols per campanya. Uns registres únics i increïbles per un futbolista que sembla esgotar tots els adjectius possibles.\nAquesta temporada, Messi ja suma 41 gols i encara resten 10 partits de Lliga, 1 de Copa i, com a mínim, 2 de Champions. Des de la temporada 2009/10, Messi ha encadenat 8 anys superant la quarentena de gols amb aquesta seqüència: 47, 53, 72, 60, 41, 58, 41 i 41. Malgrat les lesions que ha patit en algunes temporades, els números de l'argentí no s'han ressentit i ha aconseguit una quantitat de gols que en moltes ocasions no han signat ni els millors davanters del panorama europeu.\nA més, si observem les dades golejadores des de la temporada del seu debut, la 2004/05, la mitjana golejadora de Messi amb el Barça és de 38 gols per temporada. Una xifra de gols que ha convertit a Leo Messi en el màxim golejador de la història del club amb 494 gols, molt a prop d'arribar al mig miler de dianes.\nEl rendiment ofensiu de Messi aquesta temporada l'ha dut a líderar les classificacions del Pitxitxi la i Bota d'or amb un total de 25 gols. A la Lliga, Luis Suárez (21) i Cristiano (19) són els màxims competidors mentre que a Europa ho són Bas Dost (24 gols amb l'Sporting de Lisboa) i Aubameyang (23 amb el Borussia Dortmund). A més, el davanter blaugrana també és el màxim golejador de la Champions amb 11 gols. Un altre any a l'oficina golejadora de Leo Messi.


Els Gegants Neolítics de l’Espluga visitaran Duesaigües, Barcelona i el Vilosell, aquest agost | EFMR.cat\nInici Notícies Cultura Els Gegants Neolítics de l’Espluga visitaran Duesaigües, Barcelona i el Vilosell, aquest...\nEls Gegants Neolítics de l’Espluga visitaran Duesaigües, Barcelona i el Vilosell, aquest agost\nDesprés de la Trobada Gegantera i la Festa Major de l’Espluga de Francolí, la família de Gegants Neolítics de l’Espluga reprén aquest cap de setmana la seva gira per Catalunya amb la primera de les 3 actuacions del mes d’agost. El Gorg, l’Spluc i el Blat, la Terra i el Pastor participaran a la Trobada Gegantera de Duesaigües, al Baix Camp. Ho faran juntament amb la Colla Gegantera i Grallera del Barri de Dalt de Montroig del Camp i amb al Colla Gegantera de l’Argentera. Tots plegats acompanyaran els Cubanus de Duesaigües a la seva Trobada Geganera.\nBallada a la plaça de la vila per la festa Major (Imatge: Pep Morató)\nCercavila de la Festa Major de l’Espluga (Imatge: Pep Morató)\nTornada a Barcelona i visita al Vilosell\nEl 15 d’agost, els Gegants Neolítics de l’Espluga seran els convidats especials de les Festes de Sant Roc de la plaça Nova de la ciutat de Barcelona, unes de les festes tradicionals de més antiguitat de Catalunya. Els gegants barcelonins i nan Cu-cut ja van ser la colla destacada de la Trobada Gegantera de l’Espluga.\nAra el Gorg, l’Spluc i el Blat, la Terra i el Pastor tornaran a Barcelona per ballar a tocar de la catedral, on ja van ballar el 12 de novembre de 2017 convidats llavors per Adifolk. Cal destacar que la Colla Gegantera de la plaça Nova i la de l’Espluga comparteixen vincles amb els joves geganters espluguins Jofre i Jana Saltó.\nEl 15 d’agost formaran part de la XXXVIII Trobada de Gegants on també participaran els Gegants del Pi, els del Raval, els de la Barceloneta, els del Casc Antic, els de Sant Pere de les Puel·les, de Sant Jaume, de la Princesa i els amfitrions de la Plaça Nova. Plegats faran un recorregut pel barri Gòtic de Barcelona.\nFinalment, el 17 d’agost la Colla Gegantera de l’Espluga serà al Vilosell per participar a la seva Trobada Gegantera.\nAbsència a l’Espai de la Festa Major\nLa intensitat d’actuacions dels Gegants Neolítics de l’Espluga durant els propers dies farà que no puguin exposar-se del 10 al 18 d’agost a l’Espai de la Festa Major, ubicat al carrer de Lluís Carulla, 22. Hi tornaran a ser del 19 al 31 d’agost per últim cop.\nEspai de la Festa Major 2019 (Foto: cedida)\nArticle anteriorMontblanc i Santa Coloma de Queralt donen a conèixer el cultiu de safrà amb tres plantades\nArticle següentLa Conca, un bon lloc per veure la pluja d’estels de Sant Llorenç