by Deryk Rion\ndimecres, 4 de desembre del 2013 / núm. 2.451 / any 10\nComerç constata una\nlleu millora en la\nDA proposa un copagament dels\nserveis mèdics d’entre el 10%\ni el 50% per als usuaris\nAnDorrA Pàgina 14\nen la proposta sobre\nLa capital tancarà\ndissabtes fins a la\nLa FAAD reclama que el 7% de\nles places públiques es reservi\na persones amb discapacitat\nSDP proposa que les pensions\ns’incrementin com a mínim\nun 0,25% cada any\nEl PS proposa que es creï una\nassegurança d’atur contributiva\na la Llei de la CASS\nAnDorrA Pàgina 16\nGovern i sindicats es donen més\ndies per tancar l’acord sobre el\ncomplement de jubilació\nTot i disposar d’invitació, Xavi\nFernández vol classificar-se\namb la mínima per a Sotxi 2014\nles inversions que té previst\nfer frança a la carretera que\nuneix andorra i tolosa es limiten a la protecció d’allaus i la\nEls accessos, principal\npunt de debat\nDimecres, 4 De Desembre Del 2013\nUn dia més des de l’inici d’aquesta setmana estem sota el domini de l’anticicló. De moment\naixò ens aporta jornades assolellades i unes màximes més suaus a mesura que avancen els dies.\nAvui el temps serà esplèndid, el cel estarà blau\ntot el dia sense cap núvol i com a màxim hi haurà alguna estela de condensació dels avions, que\nràpidament desapareixerà. Les mínimes seran\nnegatives en general i les màximes, molt agradables, amb valors propers als 10 o 14 graus cap\na les valls del sud. El vent bufarà fluix de component est i girarà a nord la segona part del dia.\nLa Cambra de Comerç constata una\nlleu millora en la situació empresarial\nL’entitat considera que Andorra “no pot quedar despenjada” de la reactivació durant el 2014\n“Anem una mica millor que en\nel semestre anterior, i molt millor que ara fa un any.” El president de la Cambra de Comerç,\nIndústria i Serveis (CCIS), Marc\nPantebre, resumia així la situació que viuen les empreses del\npaís en aquests moments. Això\nvol dir que la recessió encara\ncontinua, i tot i que els grans\nindicadors ja no són tan negatius com abans “cal no abaixar\nla guàrdia” perquè finalment\npugui haver-hi una reactivació\neconòmica. I és que, segons va\nindicar Pantebre, Andorra “no\npot quedar despenjada” de la\nrecuperació que s’està albirant\nals països de l’entorn europeu, i\nespecialment a Espanya i França, que segons les previsions\nregistraran de nou creixements\nmoderats al producte interior\nbrut (PIB) durant el 2014. “La\nmillora del context europeu i\ndels països veïns és una bona\nnotícia per a Andorra, vista la\ndependència que sempre hi ha\nhagut d’Espanya i França”, va\nDos dels indicadors que posen en evidència que la situació\nja no és tan dolenta com abans\nsón el nombre d’assalariats i les\nimportacions, que encara no estan en positiu però tenen caigudes més moderades. El primer\nha experimentat una caiguda\ndel 2,8% fins al setembre, mentre que en el mateix període\ndel 2012 era del 4%. El descens\nd’ocupació no ha afectat només\nsectors fortament castigats per la\ncrisi com la construcció (-14,7%),\nsinó també de manera important la indústria (-5%), el comerç\n(-3,8%) i l’hoteleria (-2,3%). Tan\nsols el sector financer se salva de\nla davallada d’assalariats, amb\nun augment del 2%, mentre que\na l’administració el nombre de\ntreballadors pràcticament s’estabilitza (0,2%). Pel que fa a les\nimportacions, també es modera\nel president de la cambra de comerç durant la roda de premsa d’ahir a la seu de l’entitat.\nEl nombre d’assalariats\ni les importacions\nposen en relleu que les\ncaigudes es moderen\nLa davallada és menor a\nla construcció gràcies a\namb la rehabilitació\nPantebre reclama un\npaquet de mesures per\nafavorir la competitivitat\nla caiguda, que passa del 4,2%\nde l’any anterior al 0,4%.\nLes enquestes de conjuntura\nposen de manifest que la indústria, tot i que encara es manté\nun clima de negocis molt negatiu, ha moderat la caiguda. Tot\ni així, els empresaris consideren\nmajoritàriament desfavorable la\nmarxa dels negocis, però troben\nque en general la situació no és\ntan dolenta com ara fa un any.\nLa percepció és també menys\nnegativa al sector de la construcció, i es modera el ritme de descens, malgrat que s’observa una\ndisminució important dels nivells d’obra executada. El volum\nd’obra contractada baixa tant pel\nque fa a l’edificació d’habitatge\ncom en l’àmbit de l’obra civil. En\ncanvi, es modera la davallada\nen l’edificació residencial gràcies al dinamisme que estan tenint\nles activitats vinculades amb la\nrehabilitació d’habitatges. Una\nmostra que corrobora una desacceleració de la correcció en la\nconstrucció és el nombre total\nde metres quadrats d’obra visats el primer semestre del 2013\n–91.369–, una xifra que és tres\nvegades superior a la del mateix\nperíode del 2012.\nPer la seva banda, el comerç\nminorista continua sent un dels\nàmbits més perjudicats per la\ncrisi, a causa del fort debilitament de la demanda. La davallada de les vendes s’ha suavitzat però no s’ha detingut, amb la\nqual cosa ja són sis els exercicis\namb una tendència molt negativa. El subsector de roba i calçat\nha estat el més perjudicat, amb\nuna reducció de vendes encara\nmolt acusada. El deteriorament\nconstant del mercat de treball i\nl’empitjorament de les rendes\ndisponibles a les llars són dos\ndels factors que més negativament afecten el sector. D’aquesta\nmanera, els empresaris es mantenen en un rang de fort pessimisme i creuen que encara s’és\nlluny d’assolir uns nivells òptims d’activitat.\nal sector hoteler, els empresaris\nes mostren també pessimistes\nen general, però les opinions\nque recullen les enquestes de\nconjuntura del semestre passat\nsón les menys negatives dels\ndarrers sis anys. En aquest cas\nla marxa dels negocis millora\nen pràcticament totes les parròquies, amb l’excepció d’Encamp\ni Ordino, mentre que en el vessant més positiu destaquen Canillo i la Massana, on els hotels\nindiquen que hi ha una evolució\ndels negocis més dominada per\nl’estabilitat. Pel que fa als nivells\nd’ocupació, els empresaris fan\nunes valoracions menys negatives que les habituals en els últims temps. Malgrat tot, l’hoteleria es veu encara afectada pel\ndescens dels treballadors i la\ndisminució dels preus de venda,\ntot i que menys acusada que en\nEl president de la Cambra va\ninsistir de nou en la necessitat\nque Andorra creï nous productes d’oci i lúdics per atreure més\nturistes i adaptar-se, d’aquesta\nmanera, a les demandes cada\nvegada més exigents dels consumidors. En aquest mateix sentit, Pantebre va celebrar també\nles iniciatives que s’han engegat\nen els últims mesos per posar\nen marxa zones per a vianants,\na les quals, segons va dir, “cal\ndonar continuïtat i crear encara\nmés sinergies entre el sector públic i el privat”.\nCambra va indicar també que\nde les enquestes de conjuntura\ndel primer semestre del 2013 es\ndedueix també un augment de\nla preocupació dels empresaris\nper la pressió fiscal i les noves\nobligacions legals. Per aquesta\nraó, va demanar que la reforma\nfiscal s’acompanyi d’un paquet\nde mesures per afavorir la competitivitat de les empreses, ja\nque hi ha el perill real que algun\nsector econòmic pugui desaparèixer. “Cal mesures de reactivació més efectives”, va subratllar\nPantebre, que també va insistir\nen la necessitat de simplificar els\nAssegurar, al màxim, l’obertura\nLa prefecta de l’arièja, Nathalie Marthien, va\nvisitar finalment ahir el país per mantenir un\nseguit de trobades amb responsables de l’executiu i abordar diferents qüestions. Entre les més\ndestacades, pels problemes que generen cada\nany, hi havia els accessos. i és que un cop han\ncomençat les primeres nevades ja s’han donat les\nprimeres dificultats, i de fet la prefecta havia de\nvenir fa uns dies i la seva visita no es va poder\ndur a terme pels problemes per accedir al país\ndes de França. Cal lamentar que el Govern francès no invertirà en aquesta via de comunicació\nentre el sud de França i andorra més enllà del\nprevist de manera immediata: la instal·lació de\nsistemes antiallaus a la zona de l’Ospitalet, malgrat que es prevegi 30 milions per a l’eix d’acs.\nÉs evident que aquesta via necessita una inversió perquè les condicions siguin més òptimes en\ncas de nevades i és d’esperar que més endavant\nes dugui a terme. ara caldrà veure què és el que\nes pot fer, amb els mitjans disponibles, per evitar\ntancar la carretera, i és que del que es tracta és\nque els accessos puguin estar oberts el màxim de\ndies possible. andorra ja ha col·laborat diferents\nvegades per poder assegurar que la via estigui\noberta i cal que es continuï en aquesta línia fins que no es facin les inversions necessàries.\nMAS A ISRAEL. ¿I CATALUNYA?\nIlla sola amb el vent\nAquest hivern fa vent a les Valls\nd’Andorra. Per això, fa més fred\nque mai: de fred, sempre en fa,\nperò de vent no en sol fer gaire.\nJa sento una veu que protesta...\nAl teu poble, a Sant Julià, sí: però\na la Vall de l’Orient, no tant. No\nm’interrompis encara. La reflexió\nd’avui m’ha fet partir del poema\nde Carles Riba que parla del vent\nmés profund que l’aigua, del vent\nd’una illa deserta, del vent que és\npresència divina, empenta necessària per a la vida. És un poema\nque es diu illa deserta. Diuen que\nés un poema d’Ulisses; diuen que\nés un poema d’amor; el llegiré a la\nuna abraçada de l’Illa de Pasqua,\ndel riu Mississipí o de la selva\nafricana, penso en ells i m’hi\ntrasllado amb l’esperit. Però fa\nmolts dies que no viatgen a cap\nindret digne de menció epistolar,\no tal vegada no es recorden de\ncomentar-m’ho, així que sempre\nem quedo, amb l’esperit i amb el\ncos, al territori que cobreixen els\ntrajectes d’autobús per dues valls,\nde Sant Julià a Andorra la Vella,\nd’Encamp a Canillo, d’Ordino a\nValls on sembla que cada vegada\nhi ha menys cares noves, menys\ngent que ve per quedar-s’hi una\nTots, pràcticament tots els habitants d’illes al mig del mar immens i valls tancades tenim guardat per a alguna ocasió especial\nde la vida quotidiana un crit desesperat: que lluny, que lluny sóc\nde tot arreu! Potser aquells que\nsurten d’Andorra cada setmana,\ncada mes, cada tres mesos no\ns’adonen d’aquesta ficció de llunyania, il·lusió de llunyania (perquè en realitat és mentida, som a\nprop de Barcelona i no tan lluny\ncom això de Madrid o de París, i\nde fet, de tots els llocs i de totes\nles coses) que patim aquells qui\nno en sortim.\nA milers, han marxat els portuguesos que enyoraven el seu\npobre i meravellós país més fortament que el bíblic Josep venut\npels seus germans a Egipte. Han\ndesaparegut –¿o no els veig?–\naquells americans i anglesos joves\ni alegres que venien a treballar\nals bars i a les pistes, a esquiar i\na impartir classes d’idiomes. I els\nfrancesos –¿com és que hi ha tan\npocs francesos?...–. Els espanyols\nque em deien que res podia comparar-se amb Almeria ja fa molts\nanys que gaudeixen del sud dels\nseus somnis. No hi són tampoc\n(¿o s’han dissolt entre nosaltres?)\naquells cambrers, rentaplats i recepcionistes que es vanagloriaven\nde cobrar el subsidi d’atur a baix\nmentre passaven un parell d’anys\nEntre la gent amb qui m’escric tinc amics que viatgen molt:\nquan es recorden d’enviar-me\ntreballant aquí. Habitem un país\nmig buit, país d’edificis amb pocs\nveïns: ¿hi ha algú que sap quants\nhi vivim, realment? Quan es fa el\nrecompte, ¿estem ben comptats?\nHi ha poques cares noves als\nnostres carrers: aquells qui hi\npassegen o bé són turistes (en\ngran part turistes russos, mercat\nvolàtil, mercat estrany, però de\nmoment molt exitós), o bé ens coneixem. Ens coneixem de memòria, i ¿què compartim, a part del\nterritori? L’amor a la muntanya:\nenorme, embruixada, propera.\nAixí estimen les illes desertes els\n“nàufrags de cap vaixell”, ¿recordeu aquelles paraules de Carles\nRiba? “Semblen dormir-hi mons\n/ Errabunds que ens reclamen.”\nL’horror de la muntanya: de la\njungla de pedra i vidre que ens\nhem construït, repleta de murs de\ncontenció. La pàtria que amaga\nla nostra illa deserta la tenim a la\nment, “dintre els ulls”. Que lluny\nsom dels nostres somnis. “Al cel i\na l’horitzó ens dirigim”, com diu,\namb un sentiment tan andorrà,\nTeresa Colom. Sempre cerquem\nun glop d’aire fresc, d’aire lliure,\nun miracle que naixi entre nosaltres, els mots daurats –això torna a ser Carles Riba– “els mots\ndaurats del qui admira i parla”...\nEncara no, no ha nascut, no tenim la nostra veu irrepetible. Entre muntanyes, estem sols entre\nMés d’una setmana després de la tornada de Mas d’Israel\npodem analitzar si era pertinent, la visita. A ningú li ve de\nnou que CiU és proisraeliana per una sèrie d’identificacions amb llocs comuns una mica estereotipats: els jueus van\npatir l’Holocaust, són de cultura occidental, treballadors,\nestalviadors, i el contraatac sionista ha aconseguit crear\nl’Estat d’Israel. Bé, però això és una part de la història,\nperquè els israelians no tenen l’exclusiva del patiment. El\nnaixement de l’Estat d’Israel ha suposat una imposició i\nnegació sistemàtica de drets dels palestins que és difícil\nno tenir en compte. L’ocupació, els assentaments, els fets\nconsumats del seu exèrcit per sobre dels acords internacionals, el control absolut de la vida dels palestins i el mur\nde la vergonya fan que Israel sigui un Estat profundament\ninjust que fa que molts catalans, precisament, ens solidaritzem amb els palestins, que a hores d’ara són els que\nmés pateixen i necessiten vèncer l’apartheid que pateixen.\nI malgrat que podem detestar l’antisemitisme i desitgem\nque es faci tota la justícia i reparació possible respecte a\nl’Holocaust, igualment ens indigna que s’acusi sistemàticament d’antisemitisme qualsevol persona que critiqui les\nvulneracions de drets per part d’Israel i s’intenti neutralitzar aquestes crítiques apel·lant a l’Holocaust. Això és una\nmanipulació que, sobretot els mateixos jueus, no haurien\nde permetre. Plantejat el marc, crec que hem d’interpretar\nla visita de Mas com un intent de gran jugada internacional: aconseguir el reconeixement dels EUA. S’intenta satisfer Israel amb acords tecnològics i d’investigació, que és el\nque més necessita Israel perquè la campanya BDS (Boicot,\nDesinversions i Sancions) comença a fer-li certa por, alhora\nque ajuda Israel en el seu intent de redissenyar la imatge\ndel país. D’aquesta manera es busca poder oferir alguna\ncosa interessant als jueus nord-americans, que controlen\nels mitjans de comunicació als EUA i que poden ajudar a\npreparar el terreny per al triomf geoestratègic que suposaria el reconeixement per part dels EUA. Amb la mateixa\nlògica podem entendre què hi fa Pilar Rahola en el Consell Assessor per la Transició Nacional (CATN) al costat\nde catedràtics de dret constitucional i internacional. Tenint\nuna filoisraeliana de primera línia al CATN vol projectar la\nidea que aquest nou Estat serà un aliat fidel. Però el que al\nCATN era anècdota, amb el viatge del president ja ha estat\ntota una declaració d’intencions de país.\nDia internacional de les persones\nCoincidint amb la commemoració del\n3 de desembre, Dia internacional de\nles persones amb discapacitat, d’acord\namb allò que estableix la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat, recentment ratiﬁcada per Andorra, des de la Federació\nAndorrana d’Associacions de Persones\n1. Que se substitueixi la concepció\npaternalista de la discapacitat per una\naltra d’enfocada a la promoció de l’autonomia personal.\n2. Que s’implantin mesures tant de\nno-discriminació com d’acció positiva\nper assolir una igualtat efectiva.\n3. Que es procedeixi a l’adaptació\nde totes les normes sectorials i transversals que d’una manera o una altra\nafecten les persones amb diversitat\n4. Que amb una nova ﬁlosoﬁa es\nvagi introduint el nou enfocament normatiu que instaura la Convenció.\n5. Que es consideri que les persones\namb diversitat funcional són, igual que\nla resta de persones, titulars de drets\ni no objecte de polítiques caritatives o\n6. Que els desavantatges socials que\npateixen les persones amb diversitat\nfuncional s’han d’eliminar perquè constitueixen una mostra de discriminació.\n7. Que es capaciti les persones amb\ndiscapacitat per complir les seves obligacions i per reclamar els seus drets\nper reforçar llur independència.\n8. Que s’arribi a assumir del tot que\nla discapacitat no és conseqüència directa de les limitacions individuals,\nsinó més aviat de les limitacions de la\n9. Que s’asseguri adequadament que\nles necessitats de les persones amb diversitat funcional es tinguin en compte, dins de l’organització social, situant\nl’individu en el centre de totes les decisions que l’afectin.\n10. Que hi hagi una acceptació real\nde les persones amb diversitat funcional, com a part de la diversitat i la condició humana.\n11. Que per mitjà de polítiques de\nreconeixement es tendeixi a una participació i inclusió plena i efectiva a la\n12. Que es potenciï el dret dels infants a l’educació inclusiva en escoles\nordinàries, amb el suport necessari tant\na primària com a secundària, eliminant\nl’aula estable, que no té res d’integradora i és una segregació en tota regla.\n13. Que es potenciï el dret de les persones amb diversitat funcional a viure\na on i amb qui vulguin.\n14. Que es promogui l’equiparació\nde drets, amb serveis que facilitin la\ninclusió del col·lectiu en la comunitat,\ninclosa l’assistència personal.\n15. Que es reconegui la capacitat de\nles persones amb diversitat funcional de\ncontrolar, afrontar i prendre, per pròpia\niniciativa, les decisions personals sobre\ncom viure d’acord amb normes i refe-\nrències pròpies, així com desenvolupar\n16. Que s’adoptin les mesures apropiades per assegurar, a les persones amb\ndiversitat funcional, amb igualtat de\ncondicions amb la resta, l’accés a l’entorn físic, el transport, la informació i les\ncomunicacions i altres serveis i installacions obertes al públic o d’ús social.\n17. Que en les ofertes d’ocupació pública es reservi una quota no inferior al\n7% de les vacants per ser cobertes entre\nles persones amb discapacitat, sempre\nque superin els processos selectius i\nacreditin la seva discapacitat i la compatibilitat amb l’exercici de les tasques,\nde manera que progressivament s’arribi al 2% dels efectius totals en cada administració pública o parapública.\n18. Que la reserva del mínim del 7%\nes realitzi de tal manera que, almenys,\nel 2% de les places ofertes siguin per ser\ncobertes per persones que acreditin discapacitat intel·lectual i la resta de places\nofertes siguin per a persones que acreditin qualsevol altre tipus de discapacitat.\n19. Que les persones amb diversitat\nfuncional sigui un col·lectiu de prioritat a l’hora d’elaborar polítiques de treball que promoguin la seva integració\nlaboral i facilitin l’accés i el manteniment de la contractació en igualtat de\nvisita de la prefecta de l’ariÈja\nLes millores a l’accés amb França es\nlimitaran als Catexs i la variant d’Acs\nS’espera obtenir fons europeus per fer més inversions i s’estudiarà habilitar combois de camions\nLes inversions que té previst fer\nFrança a la carretera que uneix\nTolosa i Andorra es limitaran\na la millora de la xarxa de protecció d’allaus i la desviació\nd’Acs-dels-Tèrmes. La prefecta\nde l’Arièja, Nathalie Marthien,\nva informar en la visita que ahir\nva fer al Principat que les primeres millores a arribar seran la\ninstal·lació de Catexs a l’entrada\nde l’Ospitalet. Es tracta dels corredors d’allaus 2, 3 i 4 que l’any\npassat van ser els que van crear\nLa infraestructura gairebé\nestà enllestida ja que les pilones\nja estan instal·lades i ara només\nfalta el cablejat. La previsió és\nque en quatre o cinc dies es puguin finalitzar les tasques perquè els equips estan a l’espera\nque el temps permeti la utilització de l’helicòpter. Aquests\ndispositius faran possible desencadenar de forma preventiva\nvolums més importants de neu\nja que fins ara es disposava de\nCatexs a mitjana muntanya amb\nels quals no es podia fer caure la\nque es dipositava a la cota més\nalta. Marthien va remarcar, però,\nque això no farà desaparèixer el\nrisc d’allaus en tractar-se d’una\nvia molt afectada per aquest fenomen. Per aquest motiu va avisar que “estic obligada a tancar\nl’accés sempre que els serveis\ntècnics ho aconsellin” i va afegir\nque tot i que l’objectiu és que la\ncarretera estigui oberta el màxim\nde temps, “no puc posar en perill les persones que hi circulin”.\nGilbert Saboya, va mostrar la\nseva comprensió a la situació a la\nqual s’enfronta la prefectura. Al\nmateix temps va indicar que tot i\nque des de Merens fins a Andorra hi ha 40 corredors d’allaus, el\nnou dispositiu situat a l’entrada\ndel túnel de Pimorent es troba\nen l’indret on el pendent és més\npronunciat. Saboya va celebrar\nla delegació francesa es va reunir amb el ministre d’economia i territori, protecció civil, la policia, treball i el cOeX.\nla prefecta de l’arièja, Nathalie Marthien, amb el cap de Govern, antoni Martí.\nla ràpida actuació de l’Estat veí\ndesprés de la reunió mantinguda a l’estiu.\nPer altra banda, les dues parts\nvan remarcar la col·laboració que\nhi ha en la neteja de la calçada i la\nprefecta de l’Arièja es va mostrar\noberta a estudiar la proposta feta\npel Govern de permetre el pas\nde combois acompanyats per\nequips francesos per a camions\nde gran tonatge. Això permetria\nla circulació d’aquests vehicles\nque durant l’hivern es troben\namb la prohibició d’accedir a\nFrança, un fet que ha provocat\nles queixes del sector. Marthien\nva indicar que ara cal avaluar si\naquesta mesura és possible des\ndel punt de vista jurídic i tècnic i\nva afegir que caldrà que es porti\na la pràctica al més aviat possible\ni, si no hi ha impediments, va dir\nque és una d’aquelles iniciatives\nper les quals no hi ha motius per\nesperar a la propera temporada\nMarthien va destacar que s’estan fent esforços per millorar la\ncarretera de Tolosa a Andorra i\nun altre exemple és l’inici de les\nobres de la variant d’Acs-delsTèrmes, que estarà enllestida el\n2016. S’hi destinaran 30 milions\nd’euros. Aquests seran els projectes que es preveuen realitzar\nara per ara, tot i que tant la prefecta com el ministre d’Exteriors es van mostrar a l’espera de\npoder obtenir fons europeus de\ncara al període 2014-2020 que\npermetin el finançament d’infraestructures per prevenció i gestió de riscos. Marthien tampoc\nes va mostrar optimista sobre les\ninversions en noves autopistes al\nMarthien també es va reunir\namb la ministra d’Educació,\namb qui va analitzar noves\npossibilitats de formació. El\nliceu professional de l’Arièja inclourà a partir del 2014\nestudis sobre feines relacionades amb la muntanya\nun cop marxa la neu per\ndonar resposta als treballs\ntemporers als quals va lligat\nl’esquí. La prefecta va indicar que aquesta formació\nes podria obrir als joves andorrans i, per altra banda,\nes va plantejar a Andorra la\npossibilitat d’acollir aquests\nalumnes oferint pràctiques\nd’esquí a l’hivern. Ara les\ndues parts analitzaran com\naixò es pot portar a la pràctica i si jurídicament és possible aquest intercanvi. Un\nproblema afegit és que el\ntipus de contracte per als\nbecaris vigent a França no\nexisteix a Andorra.\nPer altra banda, la prefecta\ntambé va posar en relleu la millora de la comunicació entre\nles dues parts. Durant la visita,\nla cap del despatx del Servei Interministerial de Defensa i de\nProtecció Civil (SIDPC), Régine\nCazal, va presentar als representants andorrans el pla de coordinació hivernal. Marthien també\nes va reunir amb el ministre de\nTurisme i Medi Ambient, Francesc Camp, amb qui va explorar\npossibles col·laboracions, i amb\nSaboya, amb qui va tractar sobre\nla presidència andorrana de la\nComunitat de Treball dels Pirineus (CTP).\nesmenes a la llei de la cass\nDA proposa un copagament per als\nusuaris que vagi del 10% al 50%\nProposen cobrir metges no convencionats i més criteris que l’edat en les pensions de viduïtat\nha presentat un total de 38 esmenes al projecte de llei de modificació de la Llei de la CASS, tot i\ndestacar que creuen que es tracta\nd’un text “adequat i coherent”,\nja que d’una banda es busca la\nsostenibilitat del sistema i de\nl’altra no apuja les cotitzacions\ntot i augmentar la contribució a\nla branca de jubilació. Entre les\nesmenes presentades n’hi ha una\nperquè els metges no convencionats siguin coberts per la CASS,\ntot i que el percentatge es vagi\nrevisant de manera regressiva;\nuna altra obre el ventall de copagament per ampliar d’un 10%\na un 50% el percentatge a què\nhaurà de fer front l’usuari i també es proposa que les pensions\nde viduïtat puguin ser vitalícies\nencara que la persona vídua no\ntingui més de 55 anys. També es\nvol evitar la retroactivitat en el\ncàlcul dels punts, de tal manera\nque es tinguin en compte els que\ns’han adquirit fins a l’entrada en\nvigor de la llei.\nEls consellers demòcrates Xavier Montané i Olga Adellach\nvan exposar que les esmenes\nplantejades pretenen fomentar\nla transparència, revisar algunes\nprestacions i evitar la retroactivitat i altres són de caràcter tècnic.\nD’aquesta manera, tot i compartir que la via a seguir és que\nUna imatge anterior del conseller demòcrata Xavier montané.\nels metges no convencionats no\nsiguin finançats per la CASS,\nconsideren que aquesta mesura\ns’ha de modular i, d’aquesta manera, mentre no estigui totalment\nconsolidat el Model Andorrà\nd’Atenció Sanitària (MAAS) proposen que els serveis d’aquests\nfacultatius siguin coberts per la\nCASS, tot i que es prevegi que\nde manera regressiva es vagi\nrebaixant el finançament públic\nfins que el nou model no estigui\nimplantat. Montané va destacar\nque aquesta mesura no té un\ngran impacte en l’estalvi econò-\nmic per a la CASS, ja que pot suposar uns 200.000 euros a l’any,\ni deixen a criteri del Govern establir en quants anys ha de ser\nregressiva aquesta cobertura. Sobre la qüestió de si deixar de cobrir aquests especialistes posa en\ndubte el sistema de lliure elecció\nactual, el conseller va defensar\nque la quantitat de metges convencionats és prou àmplia perquè el pacient pugui triar.\nQuant al grau de copagament,\ncal destacar que el redactat del\ntext estableix que el percentatge pugui ser modulable entre\nel 20% i el 50% per al pacient i\ndes de DA proposen que aquest\nventall pugui anar des del 10%\nfins al 50% per a l’usuari perquè\nd’aquesta manera es puguin fer\n“polítiques sanitàries més eficients” en funció de les necessitats\nde cert tipus de malaltia.\nTambé s’ha presentat una esmena que pretén que el canvi\nen el percentatge de cobertura s’aprovi a través de la llei de\npressupost i no amb un reglament, com està previst al redactat inicial.\nQuant a la proposta per a les\npensions de viduïtat, Montané va\nexposar que en funció de l’edat\ns’estableix si és o no vitalícia, ja\nque si la persona té menys de 55\nanys és temporal i, si en té més,\nvitalícia. Des de Demòcrates per\nAndorra proposen que malgrat\nque la persona tingui menys de\n55 anys es pugui beneficiar de la\npensió vitalícia, és a dir, que es\ntinguin en compte més paràmetres més enllà de l’edat.\nTal com s’ha esmentat, també\ns’inclou una esmena destinada a\nevitar la retroactivitat en el càlcul\nde les pensions perquè es tingui\nen compte el càlcul actual.\nQuant a la transparència, es\ndetermina a través d’una esmena que el beneficiari pugui conèixer els criteris exactes que fa\nservir l’àrea de control sanitari a\nl’hora d’emetre la seva resolució,\nper exemple en el càlcul de les\npensions d’invalidesa. Aquesta\nmateixa transparència és la que\nes vol fixar en la cartera de serveis, a l’hora de definir les tarifes\nde responsabilitat o la taula de\nA l’últim, i tal com ja s’havia anunciat, es presentarà una\nesmena perquè els autònoms\ngaudeixin de cobertura mentre\nsatisfan el deute pendent amb la\nSegons Adellach, es demanarà poder habilitar dies els mesos\nde gener i febrer per treballar\nreivindicacions de la faad\n7% de l’oferta de les places\npúbliques per a discapacitats\ninternacional de les persones\ndiscapacitades i la Federació\nAndorrana d’Associacions de\n(FAAD) va emetre un comunicat per reivindicar un seguit de\ndrets. Reivindiquen que en les\nofertes d’ocupació pública “es\nreservi una quota no inferior al\n7% de les vacants per ser cobertes entre les persones amb discapacitat, sempre que superin els\nprocessos selectius i acreditin\nla seva discapacitat i la compatibilitat amb l’exercici de les\ntasques”, amb l’objectiu que de\nmanera progressiva “s’arribi al\n2% dels efectius totals en cada\nadministració pública o parapública”.\nAfegeixen que aquesta reserva es faci de tal manera que un\n2% d’aquestes places vagin destinades a persones amb discapacitat intel·lectual i reivindiquen\nque el col·lectiu sigui prioritari\na l’hora de dissenyar polítiques\nLes demandes de la FAAD\ntambé se centren en qüestions\ncom una educació inclusiva i el\ndret de les persones amb discapacitat a viure on elles escullin.\nEn general, reclamen que “es\nconsideri que les persones amb\ndiversitat funcional són, igual\nque la resta, titulars de drets i no\nobjecte de polítiques caritatives\no d’assistència” i fan una crida\na deixar de banda “la concepció\npaternalista de la discapacitat”.\nEn el manifest també es posa\nen relleu la necessitat que “es\npromogui l’equiparació de drets,\namb serveis que facilitin la inclu-\nel president de la faad, lluís sàmper.\nsió del col·lectiu en la comunitat,\ninclosa l’assistència personal”, i\nque es tirin endavant polítiques\nencaminades a aconseguir una\nintegració real de les persones\nTambé es reivindica igualtat en l’accés “a l’entorn físic,\nel transport, la informació i les\ncomunicacions i altres serveis i\ninstal·lacions obertes al públic o\nSDP vol que les pensions pugin\nun mínim del 0,25% cada any\nEl grup defensa un control més gran del Consell de la gestió de la CASS\npresentat 72 esmenes al projecte\nde llei de la CASS. Una d’elles\ndefensa que la revalorització de\nles pensions es faci en funció de\nl’IPC i no del factor de sostenibilitat que introdueix el text. A\nmés, es proposa que la pujada\nmínima anyal quedi estipulada\nen el 0,25%. La consellera general Sílvia Bonet va indicar que,\nd’aquesta manera, les pensions\nes podrien revisar cada any a través de la llei del pressupost i no\nperdrien poder adquisitiu.\nBonet va explicar que les esmenes que proposen són fruit de\nles converses mantingudes amb\nels diferents col·lectius. Els consellers de Socialdemocràcia i Progrés (SDP) defensen un control\nmés gran de la gestió financera\nde la CASS per part del Consell\nGeneral. Així, la documentació\nque la parapública envia al Govern hauria d’arribar també al\nConsell perquè hi hagués més\ndifusió dels seus comptes. En\nsílvia Bonet, Víctor Naudi i Jaume Bartumeu a la seu d’sdP.\naquest mateix sentit, perquè hi\nhagi més transparència el grup\nmixt aposta perquè els reglaments interns del consell d’administració de la CASS siguin\npúblics perquè hi pugui accedir\nEl grup mixt aposta també per\n“protegir” el pagament del 75%\nper part de la seguretat social\ndels actes inclosos a la cartera\nde serveis, tot i que la cobertura\npugui estar entre el 25% i el 50%\nen productes prescrits per altres\nprofessionals de la salut. Bonet\ntambé es va mostrar partidària\nd’augmentar anualment les cotitzacions, amb la llei del pressupost, sense que suposi un gran\nimpacte per a les empreses.\nBartumeu demana informació al Govern sobre\nla contractació d’eventuals a l’administració\nEl president del grup mixt, Jaume Bartumeu, ha\npresentat una demanda d’informació al Consell\nperquè el Govern li faciliti el nombre de persones\ncontractades de manera eventual a l’administració, fora del programa de suport als aturats i de\nles que fa el ministeri d’Educació. Bartumeu va\nindicar ahir que la informació és necessària per\nestudiar el projecte de pressupost per a l’any vinent. El grup mixt té la sospita que s’ha pogut\nincomplir la prohibició vigent actualment de contractar personal, tot i que sigui eventual, si bé\nla documentació que rebin serà la que li servirà\nper analitzar aquest punt. D’altra banda, el president de Socialdemocràcia i Progrés (SDP), Víctor\nNaudi, va insistir ahir que el grup espera també\nla documentació relativa als préstecs preferents\nque ha sol·licitat Bartumeu, tot i que els ministres\nCinca i Alcobé hagin decidit comparèixer el dia\n17 davant de la comissió legislativa per informar\nd’aquest àmbit. “Ens preocupa que la compareixença sigui una cortina de fum per no donar la\ndocumentació”, va indicar Naudi.\nEl PS proposa que es\ncreï una assegurança\nEl grup parlamentari socialdemòcrata proposa crear una\nassegurança d’atur contributiva per a la qual les empreses\naportarien el 0,75% i els treballadors el 0,25%. Es tracta\nd’una de les modificacions\nque volen introduir al projecte\nde llei de la CASS, al qual han\npresentat una esmena a la totalitat en considerar que el text fa\n“retallades brutals” i situa les\nprestacions “a un nivell de cobertura de fa deu anys”.\nD’aquesta manera, es pretén afegir una nova branca a\nla seguretat social i posar Andorra al mateix nivell que els\npaïsos de l’entorn europeu en\naquest àmbit. La prestació que\nes rebria durant uns mesos en\naquests casos es calcularia sobre la base del salari que s’hagués rebut en els dotze mesos\nanteriors –entre el 90% i el\n75%– i els receptors no es podrien negar a seguir els cursos\nde formació ni refusar les ofertes de feina. “Si aquesta prestació s’hagués aprovat quan\nels socialdemòcrates la vam\nproposar per primer cop, avui\ndia tindríem una guardiola per\npagar un dret adquirit com\naquest”, va indicar la consellera general Mariona González.\nUna altra novetat que es\nproposa és l’increment dels\npercentatges de cotització a la\nbranca de vellesa, que seria del\n13% el 2016 i del 14% el 2017\ni, segons es recorda des del\ngrup, encara estarien molt per\nsota dels que s’apliquen en països veïns. A més, s’aposta per\nposar en marxa un sistema arbitral per a determinades con-\ntrovèrsies entre els afiliats i la\nCASS, i per introduir un article\nperquè hi hagi més transparència a la parapública.\nConscient que l’esmena a la\ntotalitat no prosperarà, el grup\nha presentat 110 esmenes amb\npropostes que troben “realistes i moderades, en contra de\nl’extremisme que mostra DA\nvolent retallar drets”. Els socialdemòcrates s’oposen que\nel copagament dels usuaris,\nactualment fixat en el 25%, es\npugui incrementar en alguns\ncasos fins al 50%, i que aquest\npercentatge s’estableixi per reglament. També critiquen que\ns’endureixin les condicions per\ncobrar les baixes laborals, i les\npensions de viudetat temporal\nPel que fa a la branca de\nvellesa, el grup és especialment crític amb el fet que, si\nel text prospera tal com està,\nles pensions es revisin segons\nl’anomenat factor de sostenibilitat, que significarà, segons\nGonzález, “que cada any els\njubilats siguin més pobres”.\nQuatre projectes es beneficiaran dels\najuts a la recerca en el marc de la CTP\nUna iniciativa de Ramaders d’Andorra i una de la Comissió de Gestió del Madriu, seleccionades\nL’executiu, a través del ministeri d’Educació i Joventut, ha convocat per setè any consecutiu\nels ajuts de recerca en el marc\nde la Comunitat de Treball dels\nPirineus (CTP). Aquestes ajudes a la recerca requereixen i\npromouen la col·laboració entre diversos centres de recerca,\nuniversitats o empreses dels\nterritoris que formen part de\nDesprés d’haver dut a terme\nel procés d’avaluació de totes\nles sol·licituds, s’han seleccionat quatre projectes per obtenir\nels ajuts, dos dels quals són per\na la creació de xarxes temàtiques d’investigació i els altres\ndos financen la mobilitat d’investigadors, segons ha informat l’executiu en un comunicat,\nen què precisa que l’import global concedit en aquesta convocatòria és de 8.802 euros.\nLes dues xarxes temàtiques\ndels ajuts han estat RedPRYS\ni Depart. La primera ha estat presentada per Ramaders\nd’Andorra SA, i se centrarà en\nla producció de carn de boví de\nqualitat controlada procedent\nde races càrniques pirinenques\nmillorades, així com la seva relació amb el consum i la salut\ndels consumidors. Els territoris\nde la CTP que hi participen són\nAragó i Andorra.\nLa segona iniciativa ha estat\npresentada per la Comissió de\nGestió de la Vall del MadriuPerafita-Claror i la voluntat és\ncrear un sistema d’informació\ngeogràfica (SIG) per al patrimoni arqueològic i la modelització dels territoris pastorals.\nEls territoris de la CTP que hi\nparticipen són Migdia-Pirineus, l’Aquitània, Catalunya i\nD’altra banda, les dues ajudes de mobilitat seleccionades\nhan estat PalMesoPyr, sobre la\npirinenca, i l’estudi estructural i\nestratigràfic del sud d’Andorra,\nzona sinclinal de Llavorsí.\nEn el primer cas el sol·licitant\nha estat la Fundació Privada\nMarcel Chevalier i es pretén seguir les reunions i els congressos de la xarxa temàtica CTP\nPalMesoPyr, que estudia els\nperíodes paleolític i mesolític.\nEn el segon cas, el sol·licitant ha\nestat el Centre d’Estudis de la\nNeu i la Muntanya (Cenma) de\nl’Institut d’Estudis Andorrans\nandorra va assumir la presidència de la comunitat de Treball dels Pirineus a principis de novembre.\n(IEA). Consisteix en una estada\nal departament de Geodinàmica i Geofísica de la Universitat\nde Barcelona per dur a terme\nun treball de laboratori consistent en l’anàlisi de les mostres\nrecollides al camp, amb l’ús\nd’un microscopi òptic de llum\ntransmesa, i consta d’estudis\nmicroestructurals, sedimentològics i metamòrfics.\nL’any 2013 la convocatòria\nd’ajuts de recerca en el marc\nde la CTP ha estat publicada\nals següents territoris de la\nCTP: Aragó, Catalunya, el País\nBasc, el Llenguadoc-Rosselló,\nl’Aquitània i Migdia-Pirineus.\nEnguany, en total s’han rebut\n73 sol·licituds, cinc de les quals\nhan estat presentades amb participació andorrana.\nLa CTP promou actuacions\nper desenvolupar accions co-\nmunes en matèria d’investigació pública, i vol fomentar la\ncooperació d’empreses i actors\nsocioeconòmics amb els centres d’investigació dels diferents territoris en el marc de\nprojectes científics i tecnològics\noriginals. També vol afavorir\nl’intercanvi del gran nombre de\nen matèria de recerca i desenvolupament.\nel Govern destina 26.489 euros als ajuts per\na la mobilitat dels investigadors del país\nEl Govern ha convocat per primera vegada els\najuts per a la mobilitat dels investigadors d’An\ndorra. Aquesta convocatòria, gestionada pel de\npartament d’Ensenyament Superior i Recerca del\nministeri d’Educació i Joventut, té la voluntat de\npromoure la internacionalització de la recerca,\nper reforçar i garantir el bon desenvolupament i\ndifusió de la tasca investigadora realitzada pels\ninvestigadors del país.\nSegons va explicar l’executiu a través d’un co\nmunicat, la convocatòria “ha estat tot un èxit”, i\nla comunitat científica l’ha rebut amb “molt bona\nacceptació”. Les sol·licituds rebudes han estat\nnombroses i en total s’han concedit setze ajuts,\nque preveuen les dues modalitats: les estades\nbreus de recerca en centres d’investigació i la\nparticipació en congressos científics. En total,\nl’import atorgat ha estat de 26.489 euros.\nEntre la modalitat d’estades breus de recerca,\nes destaquen les col·laboracions que investiga\ndors del país faran a l’Institut de Ciències Marines\nde la Universitat de Califòrnia, a la Universitat de\nMedicina de Chicago, a l’Escola de Química de\nla Universitat de Manchester del Regne Unit, al\nCentre sobre Migració, Política i Societat (Com\npas) de la Universitat d’Oxford i a la Universitat\nde Waterloo, al Canadà.\nEntre les participacions en congressos que fa\nran els investigadors beneficiaris dels ajuts, s’es\nmenten algunes d’aquestes trobades científiques:\nCongrés international de ciències de la neu de\nGrenoble, Jornades de lingüística bascoromàni\nca a Bilbao, Simposi d’hidrogeologia a Granada,\nCongrés del quaternari ibèric a Sevilla, Congrés\nde l’Asociación Española de Contabilidad y Ad\nministración de Empresas a Pamplona, Congrés\nEdutec: Educació i tecnologia, una oportunitat per\nimpulsar el desenvolupament, a San José (Costa\nRica), i el Congrés internacional de ciències huma\nnes i socials a Roma.\nLa voluntat de l’executiu és continuar apostant\nper aquesta nova línia de suport a la recerca, per\npromoure la mobilitat de la comunitat investiga\ndora, que contribuirà, per exemple, a millorar les\ncompetències científiques dels investigadors, a\npromocionar la difusió dels seus treballs i a en\nfortir les col·laboracions amb altres institucions\nde recerca internacionals.\nLa policia i la Creu Roja\nvolen potenciar la prevenció\nSignen un conveni per col·laborar en formació i en certes accions\nEl director de la policia, Joan\nRamon Peralba, i el president de\nla Creu Roja Andorrana, Josep\nDuró, van firmar ahir el conveni\namb què es vol potenciar la col·\nlaboració per “donar un millor\nservei al ciutadà”. Els dos or·\nganismes col·laboren des de fa\nanys i, d’aquesta manera, hi ha\nintercanvi de formacions o ac·\ntuacions conjuntes, per exemple\nen els rescats de muntanya, però\nara es vol formalitzar i potenciar\nencara més aquesta cooperació.\nUna de les línies de treball en\nquè es vol incidir és la preven·\nció de conductes de risc, com la\nconducció sota els efectes de l’al·\ncohol i, per aquest motiu, és pre·\nvist que es puguin reprendre les\ncampanyes de prevenció com\nel repartiment de tríptics o d’al·\ncoholímetres que ja havia dut a\nterme la Creu Roja.\nTant Peralba com Duró van\ninsistir en la necessitat d’aprofi·\ntar sinergies i coneixements. El\ndirector de la policia va posar\nen relleu que el fet que Andorra\nsigui un país petit permet que\nels diferents cossos puguin col·\nlaborar entre ells de manera àgil.\nla UHA per al pont\nLes previsions dels hotelers per\nal pont de la Puríssima són molt\noptimistes i s’esperen ocupaci·\nons molt elevades, especialment\nsegons posa en relleu el director\nde l’entitat, Òscar Julian. Així,\ntot i que es tracta d’un pont “pe·\nculiar”, ja que està molt “con·\ncentrat” en tres dies, els hotelers\nestan a l’expectativa de les nits\nvenudes, ja que en ponts més\nllargs l’ocupació es reparteix\nmés en diversos dies. Un dels\naspectes que valora també posi·\ntivament Julian és que els preus\nals quals s’estan venent les habi·\ntacions també “són millors”. El\ncap de setmana passat l’ocupa·\nció va superar en dos punts el\n75% que s’havia previst.\nPreguntat sobre el fet que un\nnombre important de les deten·\ncions que es fan cada setmana\nsigui de persones que conduei·\nxen sota els efectes de l’alcohol,\nPeralba va assenyalar que això\nés fruit de la campanya especí·\nfica que s’està duent a terme i\nva afegir que el més important\nés “l’efecte dissuasiu” que això\npugui tenir. D’aquesta mane·\nra, va incidir en la importància\nde conscienciar els ciutadans\nperquè evitin aquestes conduc·\ntes de risc abans que no es pro·\nduró i Peralba van signar ahir l’acord.\nPossibles punts d’inconstitucionalitat\nen la modificació de les competències\nL’informe d’Aparicio diu que la proposta del Govern va més enllà i comporta un canvi de model\nL’informe encarregat pels cònsols al catedràtic Miguel Ángel\nAparicio sobre la proposta de\nmodificació de la Llei de competències dels comuns detecta\npossibles punts d’inconstitucionalitat. Segons va explicar el\nMas, “les dificultats constitucionals que s’aprecien són evidents en alguns aspectes”. En\naquest sentit va assenyalar que\nen el text elaborat pel Govern\ns’hi inclou la figura de la coordinació entre les dues administracions, inexistent fins ara.\nGràcies a aquest aspecte, l’executiu acaba adquirint potestat\nen competències pròpies de les\ncorporacions locals. I, tal com\nva dir Mas, “qui coordina mana\ni per tant es perden moltes competències”.\nL’avantprojecte de llei de modificació de la Llei qualificada\nde competències dels comuns\nestableix un nombre elevat d’articles que passarien a estar sotmesos a aquesta coordinació.\nAquest és el cas del cens de població, el cens electoral, les activitats culturals i socials i també\nl’urbanisme. L’informe d’Aparicio també conclou que la proposta va més enllà d’una simple\nmodificació de les competències, més enllà de les correccions\nque convenen fer, va dir Mas, i\nes va cap a un canvi del sistema\ninstitucional. Aquesta possibilitat no és compartida pels mandataris comunals, que consideren que adoptar un altre model\nrequereix un debat polític en\n“Qui coordina mana, figura,\ntant, amb aquesta nova\nels comuns perden moltes\n“majoria que la llei gràcies a\nhi ha al Consell\nGeneral sense el consentiment\ndels cònsols, no ho compartirem\nuna reunió de cònsols anterior.\nels cònsols, en contra d’un estat\ncentralista i per la mancomunitat\nEls cònsols consideren que el canvi de sistema que planteja la\nmodificació de la Llei de competències portarà a un model més\ncentralista quan el que es va voler establir a la Constitució era\nde caràcter més aviat federalista. Mas va recordar el paper històric dels comuns i la voluntat de les parròquies és que continuïn. L’objectiu, va dir el cònsol major d’Encamp, no és centralitzar\nperò sí col·laborar i mancomunar. Això és diferent de la cooperació que es vol establir des del Govern, ja que no comportaria\nla pèrdua de competències. Al mateix temps va exposar que els\ncomuns no comparteixen un model d’Estat centralista.\nPer altra banda, els cònsols també van afirmar que tenen\nl’obligació de defensar les institucions i les seves competències i que no tenen cap mandat per impulsar modificacions de\nprofunditat –que hauria de ser\nrefrendat per la població en\nunes eleccions– i no limitar-ho\na un projecte de llei.\nEl dictamen elaborat per\nAparicio va ser analitzat en la\nreunió de cònsols que va tenir\nlloc ahir a Canillo. Ara s’enviarà al Govern el posicionament\ndels comuns i, tot i que la fór-\nmula elegida per l’executiu per\navançar en aquestes negociacions no ha agradat a la majoria\nde corporacions, la intenció és\ncontinuar treballant i buscar\nvies per arribar a un consens.\nEn aquest sentit, els portaveus\nde la trobada d’ahir no van deixar de remarcar l’esforç fet per\nles administracions locals en la\ngestió de les finances i l’actuació proactiva que han tingut\namb el Govern. L’últim exemple ha estat la congelació de les\ntransferències del 2014. Mas i el\ncònsol major de Canillo, Josep\nMandicó, van assegurar que\nno hi ha divergències entre els\nset comuns (ja que tots treballen amb l’objectiu de rebaixar\ndespesa i endeutament i no fer\ngrans inversions) i que el posicionament és unitari.\nLa conclusió de l’informe ha\nvingut a confirmar les sospites\nque els mandataris havien detectat des del moment en què\nvan conèixer el document. La\nlectura en profunditat ha permès veure, però, que no només\ns’estaria produint una invasió\nde competències, sinó un canvi\nTot i que els cònsols confien en\nla paraula del cap de Govern i el\nministre de Presidència que els\ncanvis es faran de forma consensuada, no descarten portar\nel text al Tribunal Constitucional en el cas que els indicis que\ncontradiuen la Carta Magna\nno s’esmenin. Així mateix, van\nacceptar que el Govern podria\naprofitar la majoria que té al\nConsell General i aprovar la\nmodificació de la llei “sense el\nconsentiment dels cònsols, una\nactuació que no compartiríem”.\nEls comuns també es van\nmostrar preocupats pel fet que\nla proposta de llei pugui contenir aspectes que no responen a\nla realitat ja que s’ha elaborat a\npartir de documents entregats\nper les corporacions als quals\npotser faltava informació de\ncontext. Això no hauria passat\nsi el treball s’hagués fet conjuntament, segons van dir. Es tracta\nd’aspectes que afecten l’ordenament territorial, les polítiques\nculturals i socials o els censos.\nMandicó també es va referir\na la filtració a la premsa d’una\nacta de la reunió mantinguda\namb el ministre de Presidència\nquan aquest va accedir al càrrec. La informació ha causat\ncert malestar entre els cònsols\ni va apuntar que sembla que es\nvulgui enfrontar els comuns. El\ncònsol va lamentar que només\napareguessin les declaracions\ndels representants del Comú i\ncap del Govern.\nacord entre els empresaris i el comú\nAndorra la Vella tancarà Meritxell\nquatre dissabtes fins a la plaça Rebés\nEs preveuen accions de dinamització a les diferents zones comercials i la Sardana es tallarà un dia\nl’avinguda meritxell serà zona per a vianants fins a la plaça rebés.\nL’avinguda es tallarà al\ntrànsit el 7, 21 i 28 de\ndesembre i el 4 de gener\nde les 17 a les 22 hores\nMinguillón creu que la\nmesura no comportarà\nproblemes “gaire greus”\nen la circulació\nde les cinc de la tarda a les deu\nde la nit, es tanqui al trànsit el\ncarrer de la Sardana. Serà “el\nlloc per fer les compres d’últim moment”, va dir Minguillón, que no va descartar que\ndurant aquesta jornada també\nes pugui convertir en zona per\na vianants algun altre carrer\nassegurar la mobilitat\nEl cònsol menor va assegurar\nque els talls de Meritxell permetran accedir als aparcaments\nque hi ha a la zona, com pot ser\nel del Trillà (la sortida serà per\nl’hospital), el de Pyrénées o el\nroc dels Escolls, així com als\nhotels que hi ha a l’avinguda.\nPer altra banda, també va celebrar que s’hagi pogut assolir un\nacord que satisfà tothom i que\nés factible, ja que també cal tenir en compte la mobilitat. En\nels problemes de circulació que\nes poden produir creu que no\nseran “gaire greus” i per tant\nsón “assumibles”. Minguillón\nva remarcar que l’hora que es\nrealitzarà el tall la gent “ja està\nsituada” i l’única cosa que pot\ncomportar és canvis de costum\nen algunes persones. També es\ndeixaran els carrils centrals lliures perquè els vehicles d’emergència puguin actuar si hi ha\nla necessitat. A més, en cas de\nnevada es replantejarien els\nMinguillón va indicar que\nes tracta d’“accions puntuals\naprofitant dies assenyalats”.\nAixí mateix, va avançar que un\ncop finalitzats els tancaments\nes farà una avaluació amb els\nprivats per decidir si s’han de\nrepetir accions d’aquest tipus\ni si s’han de fer durant més o\nEl cònsol menor d’An\ndorra la Vella i conseller\nva respondre a les queixes\nde l’Associació de Comer\nciants del Centre Històric,\nque va acusar el Comú\nde no tenir projecte per\nal comerç i anar a remolc\ndel que decideixen els\nempresaris de l’avinguda\nMeritxell. Minguillón va dir\nque la gestió comercial de\nla parròquia és complexa\nja que hi ha moltes zones\namb botigues i diferents\ntipus d’establiments amb\ninteressos que poden di\nferir. Per això va defensar\nque la tasca del Comú és\ntreballar per trobar solu\ncions beneficioses per a\ntotes les parts. Així mateix,\ntambé va recordar que\nels comerciants de Pra\nda Ramon i Maria Pla han\nexpressat la dificultat per\natraure visitants a la zona.\nPer afavorir la presència\nde compradors als carrers\nd’aquest barri s’ha apos\ntat per posar en pràctica\naccions de dinamització.\nMinguillón va indicar, però,\nque aquestes iniciatives no\nes poden dur a tots els in\ndrets al mateix temps.\nAmb l’objectiu d’oferir als visitants una experiència de compra diferent els dies de més\nafluència i activar l’economia,\nd’Andorra la Vella i el Comú\nde la parròquia van acordar dilluns fer tancaments puntuals\nde l’avinguda Meritxell durant\nels dissabtes 7, 21 i 28 desembre\ni 4 de gener. Els talls del trànsit\nes realitzaran de les cinc de la\ntarda a les deu de la nit, però\na diferència de la darrera shopping night es convertirà en zona\nper a vianants des del carrer de\nla Unió fins a la plaça Rebés.\nEl cònsol menor i conseller\nde Promoció Econòmica, Jordi\nMinguillón, va explicar que del\ncarrer Doctor Molines a la plaça\nRebés es deixarà un carril d’accés, mentre que l’altre estarà reservat als vianants. Amb aquesta actuació es pretén portar la\ngent que passeja per l’avinguda\nMeritxell fins al centre històric,\nresponent així a una reclamació\ndels empresaris d’aquesta zona,\nque es consideren penalitzats\npels tancaments de l’eix central.\nEls talls de la circulació aniran acompanyats d’animacions,\nque ara s’estan preparant i que\nseran organitzades pel Comú i\ntambé pels comerciants, i a més\nes podrà instal·lar parades al\ncarrer. Les accions de dinamització no només tindran lloc a\nl’avinguda Meritxell, sinó també al centre històric, a Prada Ramon i a Maria Pla.\nAixí mateix, és previst que\nel dia 23 de desembre, i també\nCelebra el teu Sopar de Nadal\namb els teus amics o companys de feina.\nTria entre tres menús espectaculars amb tres preus diferents,\nen els tres restaurants de sempre: Sant Julià, Escaldes i La Massana.\n•Còctel de benvinguda\nPICA-PICA PER A TOTA LA TAULA\n•Croquetes de pernil ibèric\n•Tapa de patates braves\n•Amanida de figues i pernil d’ànec,\nrúcula ,formatge parmesà\n•Plat de pernil ibèric\n•Risotto de bolets amb cruixent de\n•Hamburguesa Angelo burguer\n•Pizza o pasta de la nostra carta a\nPOSTRES (Per escollir)\n•Crep de Nutella amb nata.\n•Panacotta de vainilla amb coulis\n•Brownie de xocolata amb crema\n•Vi de la casa, lambrusco,\nsangria o aigua\nRefrescos i cafès no inclosos.\n•Risotto de la nostra carta a\n•Filet de d’orada a la planxa amb\n•Magret d’ànec amb patates\nfregides o verduretes a la planxa.\n•Tàrtar de cues de gambes\nvermelles amb puré de patates\ni cruixent de porro\n•Canelons de l’àvia de\npollastre de corral,\nllagostins i el seu suc\nTERCERS (a escollir)\n•Suprema de turbot amb tàrtar de\nbolets i cruixent de pernil ibèric\n•Costella de vedella D.O. amb\npatata graten i saltejat de verduretes\n•Tartaleta de poma a l’aroma de\ncanyella i coulis de crema anglesa\n•Profiteroles de xocolata calenta\n•Tarta de xocolata\n•Tartaleta de poma a l’aroma\nde canyella i coulis de crema\n•Carpaccio de pinya amb sorbet\nde llimona i coulis de maduixa\n•Vi negre, vi blanc, lambrusco,\nRefrescos i cafès inclosos\nINFORMACIÓ I RESERVES: T. 805805 (Escaldes), T. 346160 (La Massana i St. Julià), info@pizzeriaangelo.com\nreforma del complement de jubilació\nGovern i sindicats es donen\nmés dies per trobar l’acord\ninici amb el mercat\ndels actes per al Nadal\nEls representants dels treballadors volen compensacions per la renúncia\nEl Govern i els sindicats s’han\ndonat uns dies més per negociar la reforma del complement\nde jubilació dels funcionaris.\nAixí ho va explicar ahir el secretari general de la Unió Sindical d’Andorra (USdA), Gabriel\nUbach, un cop finalitzada la reunió que van mantenir a la tarda\nels representants dels funcionaris amb el ministre de Finances i\nFunció Pública, Jordi Cinca, i el\nsecretari d’Estat de Funció Pública, Joan Blasi.\nSegons Ubach, els sindicats es\nmantenen “ferms” en la seva posició d’obtenir contraprestacions\na la reducció del complement de\njubilació que el Govern els planteja. Així, va assegurar que “davant d’una pèrdua econòmica\nque el Govern ens demana sobre\nles jubilacions i les prejubilacions ha d’haver-hi unes contraprestacions socials i laborals”,\ncom poden ser amb menys ho-\nun moment de la reunió d’ahir entre l’executiu i els representants sindicals.\nres de feina, més vacances o jornades intensives aquells que les\npuguin fer. En cas contrari, va\nassegurar que “no és una negociació, sinó una imposició”.\nEn aquest sentit, Ubach, que\nva insistir que “les prejubilacions han d’existir”, va manifestar\nque “ara la pilota és a la teulada\ndel Govern i podem elaborar un\ndocument conjunt de consens\nsempre que hi hagi aquestes\nS’han donat uns dies més de\nreflexió, en els quals el Govern,\nsegons el representant sindical,\navaluarà l’impacte econòmic que\npot representar la proposta feta\npels funcionaris i si és assumible\nper les arques de l’Estat.\nL’encesa de llums va servir ahir\nper iniciar el calendari d’activitats que el Comú d’Ordino ha\npreparat per a les dates nadalenques. Així, la primera de les\npropostes tindrà lloc aquest cap\nde setmana, el mercat de Nadal\na la plaça Major, que se celebrarà entre dissabte i diumenge.\nEn el marc d’aquest mercat\nhi ha programades diferents activitats, com ara un taller creatiu de decoració de Nadal i washi tape, a La Capsa, de deu del\nmatí a dues del migdia. També\nes farà una postal de desitjos\ncol·lectiva, el mateix dissabte,\na les onze al davant de casa comuna, i una cantada de nadales amb la coral Casamanya a\nla plaça Major, a les dotze del\nmigdia. L’Esbart de les Valls del\nNord també oferirà, en aquest\ncas diumenge, una actuació a\nles dotze del migdia a la plaça\nMajor i a les quatre de la tarda\ntornarà a haver-hi nadales amb\nl’Escola de Música de les Valls\nl’encesa de llums es va fer ahir.\nJa a partir del dia 16 la proposta d’activitats s’intensifica\ni, el mateix 16, es farà la inauguració de l’exposició del 12è\nconcurs de nadales i calendaris\nd’advent i del 7è concurs de\npessebres a l’edifici de la Casa\nPairal. El dia 19 hi haurà l’audició de Nadal al teatre de Les\nFontetes de la Massana; el 20,\nun taller de dibuix a La Capsa;\nel 22, cantada de nadales i el 23,\nun taller de Nadal al Punt d’Informació Juvenil. El 24 es farà el\ncagatió, i l’any arrencarà amb el\nconcert de Cap d’Any a l’Auditori i la cavalcada de Reis, entre\nPyrénées va oferir ahir el segon sopar solidari a benefici\nde l’Unicef i de Càritas, que\nes va celebrar a l’Sport Hotel\nHermitage i en què van prendre part 80 comensals, que\nvan poder gaudir de la més\nalta gastronomia de la mà\nd’Elena Arzak, Jubany i Gaig.\nL’ocupació pel pont a les zones amb\nestacions d’esquí es preveu del 80%\ndel primer bloc\ntornarà la meitat\nde la fiança\nBoí Taüll, Tavascan, Aransa i Virós obriran les instal·lacions entre demà i divendres\nLes intenses nevades caigudes la\nsegona quinzena de novembre a\nla major part del Pirineu, amb\ngruixos importants, i les baixes\ntemperatures d’aquests dies fan\npreveure una bona afluència de\nvisitants per aquest llarg cap de\nsetmana de la Constitució a les\ncomarques de muntanya, atrets\nper la bona qualitat de la neu\nque ofereixen les estacions d’esquí del Pirineu de Lleida, segons\nva informar ahir la Diputació.\nDe fet, les onze estacions\nlleidatanes estaran obertes per\naquest pont. Les últimes estacions d’alpí de Lleida que iniciaran demà la temporada d’esquí\n2013-14 són Boí Taüll Resort i\nTavascan, així com les de nòrdic\nd’Aransa i Virós Vallferrera, que\nho faran divendres. Les restants\nestacions d’esquí, tant d’alpí\ncom de nòrdic, ja van comen-\nçar la temporada a partir del 23\n–el cas de Vaquèira-Beret– i el 30\nLa Diputació de Lleida, mitjançant el Patronat de Turisme,\npreveu que les zones de muntanya amb estacions d’esquí\ntindran una bona ocupació a les\ncomarques del Pirineu de Lleida, que podria estar al voltant\nd’un 80% de mitjana en les diferents modalitats d’allotjament\nturístic. En canvi, a les zones\nsense estacions d’esquí i a les\ncomarques de la plana de Lleida\nel percentatge d’ocupació serà\nEl sector de l’hoteleria podria\narribar al 80% d’ocupació a les\nzones amb estacions d’esquí,\nmentre que a la resta del Pirineu\ni del Prepirineu el percentatge\nestarà situat al voltant del 55 i el\n60%, i podria baixar fins al 40%\na les comarques de la plana i a la\nmateixa ciutat de Lleida.\nDos practicants de surf de neu a Vaquèira-Beret el cap de setmana passat.\nEn canvi, el turisme rural\ntindrà un comportament més\nhomogeni a tota la demarcació,\namb una mitjana que pot situar-se al voltant del 80%. Pel que\nfa a l’allotjament a les places de\nbungalous en els càmpings que\nestan oberts en aquestes dates,\nla meitat de l’oferta pràcticament, es preveu que també poden tenir un bon comportament\na la zona del Pirineu i el Prepirineu, que pot oscil·lar entre el 75\ni el 80%.\nLa promotora del primer\nbloc de pisos de protecció\noficial de l’Horta del Valira\nde la Seu d’Urgell ha comunicat la intenció de retornar\nla meitat de la fiança als adjudicataris dels immobles\nque han renunciat finalment\nSegons recollia el rotatiu\nlleidatà Segre, la mesura inclou una quinzena de veïns\nque l’any 2010 van aportar\nentre 5.000 i 6.000 euros com\na paga i senyal per comprometre’s a adquirir els pisos.\nEl col·lectiu, però, es va trobar posteriorment que els\nbancs els denegaven la hipoteca, cosa que, afegida a la\ncrisi econòmica, en feia impossible la compra. El grup\nes va constituir en plataforma i demanava el retorn de\nla fiança, tot i que ha acceptat\nrecuperar-ne la meitat.\naplicació per a\nmòbil sobre la\nla vida i l’obra\nd’Espriu a la\nBatalla rep una setantena\nde padrins de Sitges\nL’alcalde de la Seu d’Urgell, Albert Batalla, i la regidora de\nGent Gran, Montserrat Bonet, van rebre ahir a l’Ajuntament\nuna setantena de persones del col·lectiu de la gent gran de\nSitges que visitaven la capital de l’Alt Urgell. Els padrins sitgetans van ser acompanyats per l’alcalde d’aquesta població\ndel Garraf, Miquel Forns, juntament amb els regidors Marc\nMartínez, Josep Moliné i Elena Redondo.\nDes del dia 1 està en marxa\nuna aplicació mòbil del bisbat\nd’Urgell per a dispositius Android, i les properes setmanes\nho estarà per a iPhone. L’aplicació, gratuïta, permet accedir a la\nprincipal informació del bisbat:\nnotícies, agenda, llocs de pregària i telèfons. L’aplicació consta\nde diversos apartats: Qui som,\nuna breu explicació geogràfica\nde la situació de la diòcesi; On\nsom, que se serveix de Google\nMaps per ubicar diversos llocs\nde la diòcesi; Notícies, que inclou els titulars de les últimes\nnotícies del web, i Agenda.\nde la Seu d’Urgell acollirà\nconferència dedicada a l’escriptura i la vida de Salvador\nEspriu, que anirà a càrrec de\nLa xerrada ha estat organitzada per la biblioteca juntament amb l’Aula Màrius\nTorres, de la Universitat de\nLleida, i el departament de\nCultura de la Generalitat,\nen el marc de l’Any Espriu,\nque commemora el centenari\ndel naixement de l’escriptor\nd’Arenys de Mar.\nL’Espai Ermengol de la Seu\nd’Urgell acollirà aquest vespre, a les vuit, la presentació\ndel llibre Arcavell. Un poble de\nmuntanya i fronterer, a càrrec\nde la historiadora i arqueòloga Laia Creus. El llibre, en\nparaules de l’autora, narra\nla història d’aquest poble de\nl’Alt Urgell, des del segle X\nfins a l’actualitat, a partir de\nla nombrosa informació extreta dels documents escrits\ni gràfics i de les fonts orals,\ncom ara cases, famílies, terme, topònims, esglésies i elements defensius.\nEls contraris a la línia en\nqüestionen la utilitat pública\nS’han recollit més de 330 signatures dels veïns en contra del projecte\nLes al·legacions que han presentat els propietaris afectats per la\nlínia d’alta tensió entre Adrall i\nAndorra en qüestionen la utilitat pública, segons ha recollit\nRàdioSeu. Els afectats pel projecte a l’Alt Urgell han presentat\nl’escrit, que exposa el conjunt de\nmotius per oposar-se a aquesta\nL’informe parla d’una “mancança efectiva d’utilitat pública”, ja que considera que només\nrespon a les necessitats d’energia elèctrica del Principat d’Andorra i als interessos particulars\nde l’empresa promotora, Red\nEléctrica de España, i que no suposa cap millora ni per als municipis per on passa ni per a la\nxarxa elèctrica catalana.\nEl resum també fa referència\na les al·legacions exposades per\ninstitucions com la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre –que\nrebutja la tala d’arbres, la contaminació de l’aire i la radiació\nelectromagnètica–, la subdelegació de l’Estat a Lleida –que\ntambé esmenta el risc de les radiacions per a la salut humana–,\nla direcció general de Polítiques\nAmbientals –que qüestiona el\npas per dues valls ben conservades com les de Castellbò i Aravell– i l’Ajuntament de Montfer-\ndos exemplars de tritó del Montseny.\nPont de Suert se suma\nal programa de cria del\nEl nucli d’adrall.\nrer i Castellbò, que demana que\nes coordini l’obra amb la futura\nvariant de la N-260 perquè pugui ser soterrada.\nAixí mateix, s’esmenten els\ndubtes plantejats per la Generalitat de Catalunya, ja que la línia\npot suposar un obstacle per a\nles activitats de l’aeroport Pirineus-la Seu d’Urgell.\nEl segon capítol de les allegacions incideix en els ja esmentats riscos per a la salut humana i l’adaptació en el medi. El\ntercer qüestiona les servituds i\nlimitacions que suposa el pro-\njecte per a activitats en els terrenys per on ha de passar, com\nara la devaluació de les finques,\nel soroll del brunzit del cablejat,\nel perill dels camps electromagnètics i els danys col·laterals a\nconreus, ramats i recs.\nPer tot plegat, els signants\ndemanen que la línia no sigui\ndeclarada d’interès públic i se’n\nsuspengui la tramitació. Parallelament, ja s’ha recollit més de\n330 signatures de veïns de la\ncomarca per adherir-se a les allegacions i demanar que el projecte s’aturi.\ndel pla director\nde l’aeroport de\nAgricultura cobrarà per\nlocalitzar els ramats aïllats\ncalcina part de\nla teulada d’una\ncasa de Tremp\ncobrarà als ramaders per la localització dels ramats aïllats a les\nmuntanyes com a conseqüència\nde les darreres nevades. L’import que haurà de pagar el pagès\nés una tercera part del cost del\nvol de l’helicòpter per fer aquesta tasca. La part restant l’assumirà el Govern de la Generalitat.\nPel que fa al rescat, l’ha d’assumir en la seva totalitat el ramader. Alguns han contractat\nun helicòpter per fer baixar els\nramats i d’altres han optat per\nfer-ho a peu. Els gruixos de neu\nsuperen el metre als punts on es\ntroben els animals.\nEl nou Centre de Fauna del\nPont de Suert ha rebut aquest\ncap de setmana una cinquantena d’exemplars de tritó del\nMontseny procedents del Centre de Fauna de Torreferrussa.\nEl conseller de Medi Natural,\nJosep Maria Pelegrí, ha participat en el trasllat amb l’objectiu\nd’incorporar les noves installacions del Pont de Suert al\nprograma coordinat de cria en\ncaptivitat d’aquesta espècie, en\ngreu perill d’extinció.\nEl pla de conservació inclou\naccions de gestió d’hàbitat, seguiment de l’evolució de les\npoblacions i un programa de\ncria en captivitat. En un futur\nes té previst ampliar el nombre\nd’aquaris perquè el Centre de\nFauna del Pont de Suert pugui\nacollir uns 500 exemplars entre\nadults i juvenils.\nEn la preservació del tritó\ndel Montseny hi estan implicats el departament d’Agricultura, la Diputació de Barcelona, a través del parc natural\ndel Montseny, i el Museu de\nCiències Naturals de Granollers. Precisament el conseller\nPelegrí va destacar “la importància de la coordinació entre\nadministracions per a la conservació d’una espècie, i el\ncompromís de tots representa\nun gran avenç per a la biodiversitat catalana”. A més, va\nafegir que “la voluntat del Govern és que es puguin preservar espècies com aquesta per\ncontinuar mantenint i mostrant aquesta riquesa”.\nagents rurals rescaten un grup d’eugues al Pallars sobirà la setmana passada.\nEls agents rurals consideren\nque ha estat una negligència\ndels ramaders mantenir els animals a les muntanyes passades\ndeterminades dates de la tardor\ni havent anunciat previsió de\nnevades des de feia dies. Encara\nqueden desenes d’animals sense\nlocalitzar a les muntanyes del\nLa comissió de Política Territorial i d’Urbanisme ha aprovat\ninicialment el Pla director urbanístic aeroportuari (PDUA)\nde l’aeroport de la Seu, un cop\ns’ha acabat el tràmit d’avanç\nen què s’han recollit els suggeriments municipals i s’ha\niniciat el tràmit ambiental. El\nPDUA, que inclourà tant els\naspectes aeroportuaris com\nels urbanístics, ha de permetre posar al dia els permisos,\nles afectacions aeroportuàries\ni les instal·lacions i permetre\nles inversions necessàries perquè passi a ser comercial.\nUn incendi va calcinar dilluns\na la nit part de la teulada d’una\ncasa de tres plantes de Tremp\nsense causar ferits, segons van\ninformar els bombers de la\nGeneralitat. En l’incendi, que\nva començar poc abans de les\ndeu de la nit, hi van treballar\nvuit dotacions, que van haver\nde treballar des de l’exterior\ni l’interior de l’immoble per\napagar el foc. El foc va cremar\npart de la teulada, que va caure sobre el forjat de la segona\nplanta. En el moment de l’incendi hi havia tres persones,\nque van sortir il·leses.\n‘Portella’ homenatja Sandy amb l’estudi\nacurat de la seva relació amb les Valls\nSylvain Athiel atribueix als relats de l’escriptora l’empenta per a l’obertura de Radio Andorra\nEl 2013 podria haver estat declarat l’Any Sandy: a la recent\npublicació bilingüe dels relats\nNits andorranes (1938) i La nova\nAndorra (1946) per part de l’editorial Andorra, ara s’hi afegeix\nla revista Portella, que dedica el\ndossier del setè número a l’escriptora Isabelle Sandy (18841975). El quadern central aporta\ndocuments i fotografies inèdites\ni diversos articles aporten informació de l’autora. Un homenatge a una persona que sempre va\nestimar i divulgar Andorra.\nDúnia Ambatlle recorda que\nSandy, nascuda molt a prop\nd’Andorra, a l’Arièja, no va venir al Principat fins l’any 1922,\nquan sent una periodista reconeguda a París va rebre l’encàrrec\nde desplaçar-s’hi “per escriure\nun article documentat sobre la\ncontrabanda”. L’autora especifica, però, que “quan va marxar,\nla viatgera portava en el seu bagatge la trama de tota una novella”. El relat va fructificar com a\nAndorra o els homes d’aram (1923).\nSandy no era la primera visitant que escrivia un relat sobre el\npaís, però sí que va saber aportar\nuna nova mirada “de fer descobrir uns personatges, uns paisatges nous al lector”, diu Ambatlle. “Així com algunes mirades,\nja siguin crítiques o simplement\niròniques, rebaixen la qualitat\ndel qui és observat, en aquest\ncas l’escriptora fa créixer la gent\nde les Valls fins a donar-los un\naspecte gairebé mític”, subratlla.\nL’escriptora va quedar captivada per Andorra, els seus paisatges, la seva gent i les seves\ntradicions i costums i, a partir\nd’aleshores, va forjar una estreta relació amb personatges com\nBartumeu Rebés i amb el país en\ngeneral, que va saber plasmar en\nles novel·les, els articles i els relats que va escriure al llarg de la\nEl quadern sobre Sandy tam-\nEl número 7 de ‘portella’ es va presentar ahir als cinemes illa carlemany, amb la projecció posterior d’una pel·lícula.\narxiu jean-clauDe chevalier / ‘portella’\nl’escriptora, ja gran, en una de les seves participacions radiofòniques.\nun fotograma de la pel·lícula ‘andorra ou les hommes d’airain’.\nbé inclou textos d’Imma Tor,\nJoan Peruga, Sylvain Athiel,\nJean-Claude Chevalier –documentalista sobre l’escriptora– i\nMichèle Gazier (els dos últims\nAthiel, especialista en Radio\nAndorra, dedica la seva intervenció a la possible relació amb\nl’emissora de Sandy, a qui atribueix, “malgrat ella”, “un rol\npreponderant en el naixement\nde Radio Andorra”. Segons\nl’autor, el senador francès Paul\nLaffont va convèncer Jacques\nTrémoulet, fundador de la ràdio\nde Tolosa, d’obrir una emissora\na Andorra. Trémoulet opinava\nque era “un país de contrabandistes” i Laffont el va persuadir\namb “arguments trobats en els\nescrits de la seva cosina, Isabelle\nSandy”, concretament en Andorra o els homes d’aram.\nSandy va relacionar-se amb\ndiverses emissores per adaptar\nels seus escrits i obtenir ingressos extres. Athiel explica que\nl’any 1971 va començar a collaborar amb Ràdio de les Valls\n(Sud-Ràdio), la competidora de\nRadio Andorra, amb un programa setmanal dominical. “Hi\nparlarà de medicina popular,\nrecords d’infantesa, llegendes i\ntradicions de les nostres regions\ndel sud. Curiosament, sense l’accent del sud!”, lamenta Athiel.\nEl Col·lectiu Portella va presentar el nou exemplar de la revista centrada en Sandy ahir a la\ntarda als cinemes Illa Carlemany,\namb un valor afegit: la projecció\nd’Andorra ou les hommes d’airain,\nla pel·lícula rodada als anys 40\nper Émile Couzinet, en part a les\nValls, sobre la novel·la homònima de Sandy. L’Arxiu Nacional\nd’Andorra en conserva una còpia i la va cedir per a la sessió,\nuna de les poques oportunitats\nper veure l’excepcional film –per\nla seva vàlua històrica– que va\ndescobrir el país a França.\nAltres temes inclosos en el\nnúmero set de Portella són la\nparticipació andorrana en la Biennal de Venècia, en què Ermengol Puig presenta els tres creadors i les seves obres; el còmic\nLes muntanyes voladores, que Jan\nva dedicar a Andorra; l’exposició d’hiperrealisme del Museu\ndel Tabac i Ull-Nu, el Festival\nLa publicació ja es pot comprar a les llibreries i també es pot\nadquirir mitjançant subscripció\nanual. Les set edicions i els collaboradors que s’hi sumen demostren que la revista cultural\nestà més que consolidada.\nTerror Xperience garanteix el pànic amb\ntotes les tècniques per fer passar por\nUna vintena d’actors rebran entre 300 i 500 visitants cada hora al passatge situat al Prat Gran\nUn cementiri i un dipòsit de\ncadàvers són dos dels escenaris\nper on transcorre Terror Xperience, un passatge del terror de\n1.500 metres quadrats de recorregut, més 300 metres quadrats\nd’instal·lacions d’oci decorades\namb temàtica terrorífica (bar,\nrestaurant, botiga, espai de relax). L’atracció inicia demà l’activitat i estarà oberta a l’envelat\ndel Prat Gran d’Encamp fins al\nEl soci andorrà del projecte,\nGerard Pifarré, de Gatzara Espectacles, va avançar ahir que a\ndemanda dels hotelers de la parròquia el passatge també obrirà\nen dies com Nadal i Cap d’Any.\nL’espai del pànic obrirà el dimarts, dimecres i diumenge de\nles sis de la tarda a les deu de\nla nit, i de dijous a dissabte fins\na la mitjanit. L’organització no\nrecomana el túnel als menors de\n10 anys i, en tot cas, els menors\nde 12 anys hi han d’anar acompanyats per un adult.\nTerror Xperience està pensat\nper encabir entre 300 i 500 vi-\nEl dipòsit de cadàvers del passatge terrorífic, preparat per fer passar por als visitants, ahir a Encamp.\nsitants l’hora, i els grups seran\nd’entre vuit i deu persones. Per\ntant, segons els càlculs, la xifra\ntotal d’assistència pot arribar a\n30.000 visitants. El recorregut\ndel passatge dura una mitjana\nd’uns 20 minuts, més que en un\ntúnel del terror convencional,\ncosa que permet augmentar els\nimpactes. En total, els visitants\nhauran de suportar fins a 26 ensurts. Per als que vulguin aban-\ndonar abans d’hora, hi ha habilitades quatre portes antipànic.\nL’equip d’actors, una vintena,\nes preparava ahir a la tarda per a\nl’assaig general amb públic. Els\nfigurants són, sobretot, d’Andorra, i han estat instruïts pel\ndirector artístic que ha preparat\nl’espectacle, Gabriel Solans.\nEl passatge presenta “el terror\nen tots els seus vessants, des del\nmés clàssic fins al psicològic”, és\na dir, des del mític Dràcula fins\nals fenòmens paranormals. Però\nel desenvolupament de l’espectacle és un secret que l’organització guarda zelosament.\nEl recorregut ha estat dissenyat per un grup d’experts en\nexperiències similars arreu del\nmón perquè el passatge sigui\nmolt realista i terrorífic. Les\ntecnologies contribuiran a fer\nl’experiència més aterridora i\ns’utilitzaran icones del terror\nmodern. Tot pensat per garantir\nla màxima tensió.\nEl preu de l’entrada al passatge és de 18 euros a taquilla i de\n15 euros si es compra almenys\n48 hores abans per internet.\nTambé hi ha preus especials per\na grups i l’organització ofereix\npaquets de nits d’hotel amb l’entrada, i negocia amb els negocis\nde restauració d’Encamp oferir\n“un sopar terrorífic”, és a dir,\nàpat i passatge.\nTerror Xperience compta amb\nel suport del Comú d’Encamp\nper a l’esdeveniment, i cedeix\nl’espai del Prat Gran i hi ha invertit 15.000 euros, que s’han\ndestinat, sobretot, a la campanya de comunicació. El públic es\nbusca per Andorra i Catalunya,\nincidint en el Pirineu més pròxim i en Barcelona.\nEl passatge terrorífic inicia el\nseu periple a Andorra, on s’estarà dos mesos i mig, i després\nfarà una gira mundial durant\ncinc anys. Algunes de les primeres parades de la instal·lació\nseran Barcelona, Madrid, París i\nTot a punt per a l’estrena de l’essència\nlorquiana de ‘La casa de Bernarda Alba’\nNou dones vestides de negre. De\nbanda sonora, un plany de dona,\namb veus búlgares. Només unes\nfinestres connecten amb el món\nreal. No és l’Andalusia profunda del 1936, és una època i un\nespai descontextualitzats. Però\ns’hi respira l’essència de Lorca,\nl’ànima de la punyent La casa de\nL’obra s’estrena demà al Teatre Comunal, a les 21.30, dins\nde la 43a Temporada de teatre\nd’Andorra la Vella. L’espectacle\nes repetirà divendres i dissabte i\nes podrà tornar a veure al gener\nal teatre de Les Fontetes ja que\nés una coproducció amb l’Escena Nacional d’Andorra.\nLa Companyia An-danda-ra\ni Irina Robles, la directora de\nla versió, han convidat actrius\nA la venda les\nL’assaig general de l’obra va tenir lloc ahir a la nit al teatre comunal.\nde diverses companyies per\npreparar l’adaptació del clàssic\nlorquià. Robles confessa que va\nfer el càsting per al personatge\nd’Adela en la versió del Teatre\nNacional de Catalunya, amb\nNúria Espert, entre d’altres.\nNo li van donar el paper i tenia\nl’espineta clavada. Quan Mercè\nCanals i Carol i Lis Caubet (Cia.\nAn-danda-ra) li van proposar\ndirigir un muntatge de la com-\npanyia, la idea de Lorca va prosperar. Entre totes van pensar\nquines actrius del país encaixaven en la resta de personatges i\nels ho van proposar, un caramel\nque no van poder refusar.\nCanals, les germanes Caubet,\nPilar Capdevila, Rosa Porqueres, Olga Areny, Meri Romera,\nGemma García i Vero Pérez ja\nestan preparades per a l’estrena.\n“Ja ho tenim tot fet, ara a gaudir\ndel text de Lorca”, va matisar\nahir Robles. Uns quants privilegiats van assistir anit a l’assaig\ngeneral de La casa de Bernarda\nAlba “per veure les reaccions i\nLa directora i la companyia\nhan adaptat la traducció al català que Àlvar d’Orriols va fer de\nl’obra l’any 1972. “Les passions\nviscudes dins de la casa són les\nmateixes”, recorda Robles.\nJa estan a la venda les entrades per a la reposició de\nl’espectacle familiar El petit\npríncep, que es tornarà a representar al teatre de Les\nFontetes el diumenge 15 de\ndesembre, a les dotze del\nmigdia i a les cinc de la tarda.\nLes localitats es poden comprar a l’Oficina de Turisme\nde la Massana i a l’Oficina\nNacional de Turisme. El preu\nés de 6 euros per als adults i\nde 3 euros per als menors de\n12 anys. El petit príncep és una\nversió del conte creada per la\ncompanyia MuDa’t que combina música, teatre i dansa.\nL’obra és una coproducció de\ni la Fundació ONCA.\nXavi Fernández vol classificar-se amb\nmínima als Jocs Paralímpics de Sotxi\nEn cas de no aconseguir-la, utilitzarà una de les dues invitacions de què disposa la Fadea\nEls Jocs Paralímpics de Sotxi es\ndisputaran del 7 al 16 de març\nde l’any vinent. A la cita tornarà\na haver-hi representació andorrana, amb Xavi Fernández en esquí alpí. En aquesta ocasió serà\nl’únic competidor del Principat.\nTé una invitació per ser-hi, però\nel seu repte és guanyar-se el lloc\nper anar-hi per mèrits propis,\ncom va aconseguir en l’anterior\nedició, a Vancouver.\nA partir de demà l’esquiador\nde la Federació Andorrana d’Esports Adaptats (Fadea) iniciarà\nels entrenaments per preparar\nles curses Ipcas que té per endavant per rebaixar els 200 punts\nde mitjana que es necessiten per\nser als Jocs. La primera ocasió la\ntindrà la pròxima setmana. Serà\na l’estació austríaca de Pitztal,\non es realitzen els Campionats\nd’Alemanya el 13 i 14 de desembre, on prendrà part en un\neslàlom i un gegant. En les mateixes disciplines competirà del\n22 al 25 de gener a la Molina.\n“Les curses d’Àustria em serviran com a primera presa de\nFernández: “Als anteriors\nJocs em vaig guanyar\nser-hi i ara espero poder\nfer el mateix”\nL’esquiador andorrà vol tornar a ser en uns Jocs paralímpics per mèrits propis.\ncontacte, per veure com estic\ni a quant dels millors, perquè\ns’hi espera un nivell molt bo de\nparticipants”, indica Fernández,\nque exposa que a l’estació catalana és “on tinc més confiança\nd’aconseguir els resultats que\nespero”. La classificació “la veig\nassumible, però tot dependrà\ntambé del nivell que hi hagi”.\nDues són les dates que té\nmarcades a Sotxi. El 13 de març\nes desenvoluparà l’eslàlom i el\n15 el gegant. Abans d’aquestes\ncites confia a assolir els seus objectius. “Als anteriors Jocs em\nvaig guanyar ser-hi i ara espero\npoder fer el mateix. Un cop allí\nconfio a fer-ho el millor possible.” Competirà en la categoria\nLW10-1 de cadira. En cas de no\nobtenir els punts necessaris, la\nFadea utilitzarà la invitació de\nquè disposa. En té dues, però\nnomés en farà servir una en\ncas que sigui necessari perquè\nno té cap esportista més que hi\nopti. En l’anterior Paralimpíada\ntambé va participar-hi Paquita\nA l’hora d’entrenar-se al Principat Fernández té el suport de\nla Federació Andorrana d’Esquí, els clubs i les estacions. Farà\nquatre sessions per setmana per\narribar a un nivell màxim de\npreparació. “Cada cop està tot\nmés professionalitzat i les mínimes són més baixes, però tot\ni així si no hi arriba hi serà ben\na prop”, assegura Carlos de Jesús, director tècnic de la Fadea.\nL’experiència internacional que\nacumula Fernández els últims\nanys li ha de servir per aconseguir la marca i “poder anar als\nJocs de la millor manera. El nivell per representar Andorra i\nfer-ho bé el té”.\nLa formació de guies per a\ndeficients visuals continuarà\nLa Fadea va organitzar per primera vegada un curs de guies\nd’esquí per a persones amb discapacitat visual. La resposta a la\nformació va ser un èxit i va superar les expectatives de l’ens,\namb divuit participants. Això\nfa valorar que tingui continuïtat i se n’organitzin més properament, tant del mateix nivell\nd’iniciació com més avançat.\nEls assistents van gaudir tant\nde formació tècnica com pràctica, amb informació sobre els diferents graus de discapacitat visual que hi ha, del material que\ns’utilitza i del comportament\nque s’ha de tenir en pista. També van poder viure en pròpia\npersona el que significa realitzar\nuna activitat sense cap tipus de\nvisió. En pista van poder posar\nen pràctica els coneixements i\nguiar esquiadors amb deficiència visual. “El feedback que hem\ntingut ha estat realment posi-\ntiu. Hi ha hagut molt interès en\naquest curs i tots els que van\nassistir-hi ens van comentar que\nla formació donada els servia de\nmolt”, assenyala De Jesús.\nTambé remarca que “l’interès\nque van mostrar per aquest curs\nés molt d’agrair”, ja que els participants van ser part activa i s’hi\nvan involucrar. Per aquest motiu\nla Fadea ja valora la possibilitat\nd’organitzar una altra jornada\nde formació per ampliar coneixements.\nels participants del curs fan un exercici sense tenir visió.


Josep Borrell multat pel cas Abengoa – L'Alerta\nJosep Borrell multat pel cas Abengoa\nEl ministra d'Afers Estrangers ha estat sancionat per la CNMV amb una multa de 30.000€ per servir-se d'informació privilegiada per vendre les seves accions abans de que en caigués el preu\nPer una vegada en mesos Josep Borrell no és notícia per un accident diplomàtic sinó per quelcom molt més greu. La Comissió Nacional de Mercat de Valors, la CNMV, l’ha multat amb 30.000 euros per servir-se d’informació privilegiada per vendre les accions abans de la caiguda de l’empresa Abengoa.\nEl ministre d’Afers Estrangers espanyol formava part del consell de l’empresa i el 24 de novembre del 2015 es va desfer del seu paquet d’accions. La venda es va efectuar només dos dies abans que les accions caiguessin un 52,07%\nLa CNMV va obrir expedient a Josep Borrell i la investigació ha finalitzat amb una pena de multa de 30.000 euros per “cometre una infracció molt greu”. El ministre ha optat per no recórrer la sanció tot i haver assegurat que no havia comès cap irregularitat\nCasado atia la xenofòbia: “Qui no respecti les costums i la Constitució s’ha equivocat de país”\n“abans DE QUE” és una incorrecció per intoxicació del castellà. En català correcte és “abans QUE”. Resumint: és inadmissible “DE QUE”, “EN QUE” i “A QUE”.


Cau una organització criminal que robava en domicilis del Vallès | NacióSabadell\nCau una organització criminal que robava en domicilis del Vallès\nper Redacció, 7 de desembre de 2015 a les 15:56 |\nMaterial recuperat per als Mossos Foto: Mossos\nAgents de la Policia de la Generalitat - Mossos d’Esquadra de la Divisió d’Investigació Criminal adscrits a l’Àrea d’Investigació Criminal de la Regió Policial Metropolitana Barcelona van detenir, entre el 30 de novembre i l’1 de desembre, sis homes i una dona com a presumptes autors d’onze robatoris amb força a l’interior de domicili al Vallès, Barcelonès, Baix Llobregat i Osona.\nEls detinguts, veïns de Rubí i Barcelona, tenen edats compreses entre els 23 i 50 anys. Sis són de Geòrgia i l’altre té nacionalitat espanyola. El 23 de setembre un veí de Ripollet va veure un home que forçava el pany d’una porta del seu edifici i va recriminar-li-ho. El mateix veí va seguir i fotografiar el lladre i els altres membres de l’organització criminal. Després el testimoni dels fets va denunciar-ho als Mossos d’Esquadra i gràcies a les seves imatges es van identificar dos homes.\nA partir d’aquí va començar la investigació policial amb l’objectiu de detenir-ne tots els integrants. Es va determinar que l’organització estava formada per cinc homes i la dona d’un d’ells, tots de nacionalitat georgiana. Tres dels membres constituïen el nucli dur el qual participava en la majoria de robatoris i la resta eren triats depenent de les necessitats fins a formar un grup de quatre o cinc persones. Dies abans de cometre l’il·lícit, es dedicaven a marcar els domicilis escollits per tal de saber si podrien entrar-hi i en quina franja horària. Durant els robatoris un dels membres es quedava al carrer per vigilar, mentre la resta accedien a l’interior dels pisos que estaven buits utilitzant rossinyols o mitjançant els mètodes “bumping” o “radiografia”.\nPer desplaçar-se usaven tres vehicles diferents amb matrícula espanyola, alemanya i francesa a fi de no ser detectats per la policia. Van actuar en tres domicilis de Rubí i també a Ripollet, Sant Andreu de la Barca, Vic, Santa Perpètua de Mogoda, Molins de Rei, Badalona, Granollers i Barcelona. D’altra banda, els sis sospitosos tenien còmplices de nacionalitat espanyola que els compraven els objectes sostrets o els aconseguien els telèfons mòbils que utilitzaven per comunicar-se entre ells durant els robatoris.\nEl 30 de novembre els investigadors van esbrinar que alguns membres de l’organització tenien la intenció de marxar cap a Geòrgia aquella tarda. Per tant, es va procedir a la detenció de tots els integrants el mateix dia. L’endemà els mossos van detenir un dels còmplices, de nacionalitat espanyola, i també van escorcollar dos domicilis de Rubí on vivien tres dels georgians detinguts. Els agents van trobar-hi nombrosos aparells electrònics, rellotges, joies, bosses de mà, moneders i també les eines que utilitzaven per entrar als habitatges. Els detinguts van passar a disposició judicial i la magistrada de Cerdanyola del Vallès va decretar l’ingrés a presó per als tres georgians que formaven el nucli dur de l'organització i la llibertat amb càrrecs per als altres tres.\nPer la seva banda, la dona va quedar en llibertat després de declarar, però haurà de comparèixer al jutjat quan sigui requerida. La investigació continua oberta i no es descarta que hi hagi més detencions. A més, a causa de la gran quantitat d’objectes recuperats, tampoc no es descarta la participació dels detinguts en més fets delictius.\nSuccessos, robatori amb força, Mossos d'Esquadra, organització criminal, Geòrgia, domicilis


RallyRACC 2010: Innovador en el que és organitzatiu; emocionant en el que és esportiu\nPresentació RallyRACC 2010. Madrid\nEl RallyRACC CATALUNYA-COSTA DAURADA, Rally de Espanya 2010, inicia en aquesta 46a edició una nova era, plena de novetats, que la faran la més incerta esportivament parlant de la història. La dotzena prova del Campionat del Món FIA de Ral.lis de 2010, que se celebrarà entre els dies 21 i 24 d'octubre, serà la primera que tindrà trams mixtos asfalt-terra en el seu itinerari (1er dia), culminant amb una especial de 42 kms (3er dia) que obligarà els pilots a no baixar la guàrdia en cap moment.\nEls principals punts que resumeixen l’edició 2010 del Rally de España, són les següents:\n• Una primera jornada amb terreny mixt i extraordinària dificultat\n• Recorregut concentrat i selectiu per al segon dia\n• Colofó final el tercer dia amb dues passades a un tram de 42 kms\n• Shakedown mixt i urbà amb àmplies zones de públic\n• Primera cursa 2010 amb Sébastien Loeb i Citroën Campions del Món\n• Espanya és la gran oportunitat llargament esperada per Dani Sordo\n• El títol mundial en J-WRC es decidirà a Catalunya\n• 19 equips espanyols, en lliça en totes les categories\n• Una especial del segon dia transmesa en directe per TV3\nEl d'Espanya serà el primer ral·li en què el binomi Sébastien Loeb-Citroën estrenaran els seus flamants títols mundials de 2010, cosa que sens dubte és una excel·lent oportunitat, llargament esperada, perquè Dani Sordo pugui córrer en asfalt – terreny en què és un dels dos millors del món –, sense haver d'atendre a cap consigna d'equip. A més, el RallyRACC torna a ser l'última prova puntuable per al Júnior Júnior-WRC (el mundial reservat a menors de 28 anys), de manera que de Catalunya sortirà un any més el nou Campió del Món d'aquesta disciplina.\nLa prova també és valedora per al campionat monomarca Fiesta SportTrophy International, sent la seva penúltima cita del calendari, mentre que els equips espanyols inscrits són un total de 19 repartits per totes les categories.\nEn el seu sisè any consecutiu disputant-se íntegrament en la zona tarragonina de la Costa Daurada, amb epicentre a la ciutat de Salou i en el parc temàtic PortAventura, la prova compta amb una aurèola de prestigi i innovació conseqüència directa d'una organització cuidada i eficaç, aspectes unànimement reconeguts pel col·lectiu del WRC i pels aficionats. Aquest any, a més, el Shakedown o tram de proves previ s'ha dissenyat en ple centre de Salou, a menys de 3 kms del parc d'assistència, sent a més mixt i amb moltes facilitats per ser seguit pels espectadors.\nEl RallyRACC 2010 arriba amb moltes novetats en el seu itinerari, en la seva totalitat marcada a la demarcació de Tarragona llevat d'una de les especials, Les Garrigues, que pertany a Lleida. La prova conjuga l'aportació d'elements nous en el seu itinerari que fan augmentar la selectivitat i l'expectació, però mantenint la seguretat i la comoditat que tant aprecien els participants i espectadors en l'actual ubicació tarragonina.\nAl nou Shakedown, urbà i mixt, s'uneix una primera jornada també mixta amb 6 especials (tres de diferents dues vegades) i 125,96 kms cronometrats. Durant els dos dies restants, el RallyRACC demostra la seva voluntat de seguir sent una prova sobre asfalt. El segon dia, tres trams seran recorreguts dues vegades, amb un total de 126,62 kms contra el crono, mentre que el tercer dia les especials seran dos a doble passada, amb uns 92,30 quilòmetres cronometrats. El segon dia tindrà lloc l'emissió en directe, a través de TV3, de l'especial Riudecanyes-2 (16h.34’).\nTres d'aquests cinc trams de les etapes d'asfalt pur són idèntics a la passada edició. Es dóna la circumstància que diumenge es correrà l'especial més llarga (42 kms) i també la més curta (4,1 kms), una particularitat que farà que el ral·li no es decideixi fins a l'últim moment. En total, la cursa tindrà 16 trams cronometrats (344,88 kms. de velocitat) per a un recorregut total de 1.301,70 quilòmetres.\nUna altra de les peculiaritats de disputar-se una jornada mixta, és que els cotxes hauran de sortir a la mateixa en configuració de terra (per a tota la jornada), per la qual cosa al final del dia, en el parc d'assistència de PortAventura, hauran d'adaptar els vehicles a les especificacions habituals d'asfalt, per a la qual cosa se'ls concedirà un temps de treball suplementari que arribarà fins als 75 minuts en comptes dels 45 habituals.\nCol·laboració amb el Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat\nPer tal d'assegurar una màxima protecció de l'entorn natural, aquest any l'organització, que sempre ha mostrat una especial sensibilitat per defensar els espais naturals pels quals discorre la prova, té un acord de col·laboració amb el Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya que inclou la construcció de tallafocs, neteja de les vores en algunes pistes forestals utilitzades com a tram i altres actuacions beneficioses per a la natura. D'aquesta manera, després del ral·li moltes zones estaran millor que abans del pas de la competició.\nEl RallyRACC serà especialment escrupolós amb el respecte al medi ambient, per al què resulta imprescindible la cooperació dels espectadors. En cada zona de públic, els aficionats disposaran de grans contenidors per dipositar les escombraries. Igualment, gràcies a la col·laboració amb l'empresa de transformació de plàstics Sanfeplast, es repartiran entre els aficionats 10.000 bosses d'escombraries de gran mida per dipositar les deixalles en les zones sense contenidors, amb el prec de dipositar-les al costat de les cunetes per facilitar posteriorment la seva recollida per una brigada de col·laboradors i voluntaris.\nUn any més, el RallyRACC compta amb la inestimable col·laboració per a l'organització del RallyRACC de la Diputació de Tarragona, la Cambra de Comerç de Tarragona, l'Ajuntament de Salou, el Patronat de Turisme de la Costa Daurada i PortAventura.\nD'igual manera, el RACC vol agrair el suport dels ajuntaments del territori per on circulen les tres jornades del RallyRACC, els patrocinadors i empreses col·laboradores, així com l'ajuda imprescindible d'uns Cossos sense els quals no seria possible l'organització del ral·li:


El ministeri de Defensa confirma que dos F-18 feien entrenament a baixa altura al nord de Catalunya - VilaWeb\nDimarts 09.10.2012 10:21\nIndignació pel vol de dos avions militars espanyols · El ministeri demana disculpes pel soroll\nMolts veïns de poblacions del Ripollès, la Cerdanya, el Berguedà i el Pallars van tenir un ensurt ahir a migdia quan dos avions F-18 de l'exèrcit espanyol van volar a molt baixa altura causant molt de soroll. 'Trobo indignant que els caces bombarders de l'exèrcit sobrevolin Campdevànol a aquesta altura', es va queixar el batlle, Joan Manso. Avui en declaracions a Catalunya Ràdio, el director de comunicació del ministeri de Defensa, Joaquín Madina, ha demanat disculpes pel soroll.\nMadina ha explicat que eren dos avions de l'ala 15 de la base de Saragossa que feien un entrenament en aquella zona. 'Van fer un entrenament a baixa cota. En alguns llocs no està autoritzat de volar a baixa cota. En aquest cas va ser autoritzat a tres-cents metres. I com que era una zona amb una vall va fer molt de soroll per l'eco. En som conscients.'\nEl batlle de Campdevànol ha dit que volaven tan baix, tots dos avions, que fins i tot veien el pilot. El portaveu del ministeri diu que no pretenien provocar ningú, que eren proves normals i que 'no significaven res més'. No ha respost, però, la pregunta de quin era l'ojectiu de l'entrenament, és a dir, en quins casos un avió militar com aquest ha de volar tan baix. 'No sóc pilot, sóc el director de comunicació del ministeri', ha dit.\nHi va haver més gent que es va queixar ahir pel vol dels avions militars. Per exemple, el cantant Francesc Ribera Titot, que es va demanar si 'el caça que ha sobrevolat el Berguedà s'ha d'interpretar d'alguna manera concreta o és simple malbaratament'; i el president de Ripollès per la Independència, Jofre Domènech, que va voler denunciar que un avió militar havia sobrevolat Ripoll a molt poca altura.\nFoto d'arxiu de dos F-18 com els que van sobrevolar comarques catalanes.


EINES SOCIALS DIGITALS APLICADES A LA GESTIÓ DE PROJECTES [FINALITZAT] | Colpis\nEINES SOCIALS DIGITALS APLICADES A LA GESTIÓ DE PROJECTES [FINALITZAT]\nLa gestió compartida de la informació i el treball col·laboratiu tenen cada vegada més pes en el desenvolupament de qualsevol tipus de projecte. En aquest sentit, les eines digitals i els recursos a la xarxa permeten un ús més accessible i dinàmic de la informació, i afavoreixen la difusió, l’intercanvi i la generació de coneixement.\nAquest curs permetrà fer servir recursos digitals per a l'elaboració i presentació de projectes i millorar les capacitats professionals\nConèixer i fer servir recursos digitals per a l'elaboració i presentació de projectes professionals i/o personals\nMillorar les capacitats i habilitats professionals utilitzant eines digitals\nSóc un/a professional 2.0? com aprendre a construir el meu propi entorn personal d'aprenentatge, el entorn personal professional i la xarxa personal professional d'aprenentatge/professional: construint la meva motxilla 2.0: treballar 24 hores al dia i 7 dies a la setmana (24 x 7)\nFer projectes amb eines socials: preparar, dissenyar, presentar, comunicar i difondre els meus projectes amb eines al núvol\nPer què he d'utilitzar les eines socials digitals als meus projectes professionals? Quin valor afegit hi aporta per mi, pels meus clients i pels projectes? Quins elements he de tenir en compte en utilitzar-los? Avantatges i inconvenients.\nEl "reciclatge" 2.0: reutilitzar, reaprofitar, renovar, reaprendre.\nConstruir coneixement social i professional amb el 2.0: aportar valor a la societat amb eines socials digitals\nCrear o mantenir marca personal/professional a partir dels projectes elaborats amb eines socials digitals\nEines a utilitzar, a mode d'orientació: eines google (drive, calendar, hangout, formularis), evernote, prezi, symbaloo, diigo, twitter, feedly, etc.\nEs recomana portar a les sessions algun dispositiu mòbil, tipus telèfon mòbil (smartphone o similar) o tauleta. El Col·legi facilitarà la connexió a internet a través de wi-fi.\nPersones que treballen per compte propi o per compte d'altre a organitzacions públiques o privades desenvolupant tasques de consultoria, formació, presentació i/o elaboració de projectes\nPersones sense o amb poca experiència que vulguin iniciar el seu camí professional i que vulguin aprendre a fer servir eines 2.0 per a desenvolupar més i millor les habilitats i capacitats professionals, ja sigui de manera individual o bé treballant en equip.\nJesús Palomar. Politòleg i Tècnic responsable d'eines 2.0 i gestió del coneixement en Escola d'Administració Pública de Catalunya\nFins el 29 gener de 2015\nDel 5 al 19 de febrer de 2015, dijous de 17.00 a 20.00 hores