Agricultura rep les 500.000 dosis del vaccí de la llengua blava\nDarrera actualització: 11 juliol 2021\nLa Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació ha rebut aquest divendres els vaccins de la llengua blava, procedents de la Junta d’Extremadura. En total, han arribat 500.000 dosis de BLUEVAC BTV 4 per a la campanya de vaccinació, que començarà dia 12 de juliol. El Servei de Millora Agrària i Pesquera (SEMILLA), ens que depèn de la Conselleria, s’ha fet càrrec de la logística del trasllat i emmagatzematge dels vaccins, que s’han de conservar a una temperatura d’entre 2 i 8 graus.\nLa previsió és la vaccinació de 208.000 ovelles i 22.500 vaques, més els animals de reposició. Els ovins necessiten una dosi; mentre que els bovins, dues. Es vacunaran tots els animals inscrits al cens ramader. Els veterinaris de les Associacions de Defensa Sanitària (ADS) iniciaran la vaccinació dels animals inscrits en aquestes associacions. La resta dels animals seran vaccinats pels veterinaris contractats per la Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació per aquesta campanya de llengua blava. La previsió és que la vaccinació de tot el ramat finalitzi a la tardor.\nSegons el director general d’Agricultura, Ramaderia i Desenvolupament Rural, Fernando Fernández, «els vaccins han arribat a les Balears segons el calendari previst». Ha explicat que la campanya de vaccinació arrancarà «primer amb les explotacions que estiguin devora les que tinguin un focus detectat, per aïllar-lo i evitar-ne la propagació; i després a les explotacions que tinguin una sortida comercial per no frenar el flux de sortida dels animals».\nFins ara, s’han comptabilitzat 20 casos positius de llengua blava a les Balears i hi ha altres 4 casos per confirmar pel laboratori de referència. De moment, han comunicat símptomes explotacions de Campanet, Inca, Sineu, Escorca, Pollença i Alcúdia.\nLa Conselleria d’Agricultura, Pesca i Alimentació va confirmar un brot de llengua blava localitzat a Mallorca el passat primer de juliol, després de la confirmació per part del Laboratori Central de Veterinària (LCV) d’Algete, a Madrid, de 20 casos positius del serotip 4 d’aquesta malaltia. El passat 3 de juliol, el BOIB va publicar la resolució de la consellera d’Agricultura, Pesca i Alimentació, Mae de la Concha, que declarava oficialment la presència de llengua blava a Mallorca i establia mesures sanitàries per evitar-ne la propagació a tot el territori de les Illes Balears.\nLa Direcció General d’Agricultura, Ramaderia i Desenvolupament Rural ha habilitat un espai al web de la Conselleria amb la informació d’aquest brot i d’aquesta malaltia, que afecta els remugants i que és de declaració obligatòria. Per això, al web s’hi pot trobar, entre d’altres, el formulari de sospita de malaltia. Els titulars d’explotacions que detectin ovins i bovins a la seva explotació amb simptomatologia compatible (animals abatuts, salivació excessiva, llengua inflada de color blau, coixesa, dificultat respiratòria, etc.) poden comunicar la sospita d'aquesta malaltia a l’oficina comarcal corresponent.


La Bacallaneria Creus, de Vic, enceta una campanya per promocionar la cuina del bacallà, amb l’objectiu de convertir-ho en una futura ruta durant la Quaresma\nA Barcelona funciona, cada mes de març des de fa sis o set anys, l’anomenada Ruta del Bacallà, un recorregut per diferents restaurants i bacallaneries de la ciutat amb l’objectiu de difondre els valors culinaris d’un dels productes per excel·lència de la Quaresma. Inspirats en aquesta iniciativa, des de la Bacallaneria Creus, de Vic, han encetat una incipient proposta, que espera trobar futurs companys de viatge.\nA partir d’aquesta setmana, els seus clients poden recollir un fulletó amb set receptes de plats elaborats amb bacallà, una per cada setmana de Quaresma. Cada setmana, a més, l’establiment oferirà el mateix plat elaborat, tots ells cuinats per Cristina Bech, que juntament amb Gerard Creus comanden aquesta botiga familiar del carrer dels Argenters. La proposta arrenca amb un arròs amb bacallà i carxofes; i acabarà, d’aquí a un mes i mig, amb tot un clàssic, el bacallà amb panses i ou dur.\nLa campanya s’il·lustra amb una Vella Quaresma que els ha dibuixat expressament l’artista folguerolenca Gibet Ramon. Als infants que passin per la botiga se’ls regala un full amb aquesta figura en blanc i negre, perquè la puguin pintar. “Alguna canalla ja no el coneixen, el personatge.” La proposta neix amb modèstia, però amb ganes de créixer. “En un futur ens agradaria sumar a la campanya alguns restaurants i altres bacallaneries per convertir-ho en una petita ruta del bacallà”, avança Creus.\nLa Bacallaneria Creus va néixer a Vic el 1964, i el 2010 van obrir aquesta botiga al carrer dels Argenters, on van incorporar els plats elaborats. Pere i Gerard Creus, segona i tercera generació de la nissaga, van rebre fa tres anys els primers títols de Mestre Artesà Bacallaner.


Museus | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / Museus\nLa farga Rossell també es veu afectada pels nous horaris.\nDv., 19/02/2021 - 01:45\nEl Museu de l’automòbil, la Casa Rull i la Farga Rossell, només amb reserva prèvia\nAtenció a la remodelació dels horaris dels museus que depenen del ministeri: a partir del 24 de febrer, la Farga Rossell, el Museu de l’automòbil i la Casa Rull només es podran visitar amb reserva prèvia i només de dimecres a dissabte.\nLlegir més sobre El Museu de l’automòbil, la Casa Rull i la Farga Rossell, només amb reserva prèvia\nLa Casa Museu d'Areny-Plandolit.\nDj., 18/02/2021 - 13:49\nD'altra banda, cal recordar que durant aquest mes de febrer es manté obert el cicle 'Canya als museus', que impulsa activitats durant els caps de setmana per atreure el públic local.\nLlegir més sobre Nous horaris i activitats als museus del Govern a partir del 24 de febrer\nDj., 14/01/2021 - 12:00\nLa Covid-19 i les restriccions de mobilitat també han afectat als museus i monuments, i per aquest motiu, des del primer moment, el ministeri de Cultura i Esports va adaptar els horaris dels establ\nLlegir més sobre Cultura programa noves activitats als museus durant el mes de gener\nEl cartell informatiu dels jocs dels museus.\nDj., 29/10/2020 - 11:32\nCultura reprèn els jocs virtuals per conèixer els museus amb tres noves propostes\nL'àrea de Museus i Monuments del ministeri de Cultura i Esports torna amb els jocs virtuals per conèixer els museus, l’art i la cultura d’Andorra. De la mateixa manera que ja es va fer durant el període de confinament voluntari, el ministeri ha recuperat la iniciativa i ha introduït tres nous jocs virtuals de preguntes sobre cultura d’Andorra i les històries narrades als museus.\nLlegir més sobre Cultura reprèn els jocs virtuals per conèixer els museus amb tres noves propostes\nLa directora de Promoció Cultural, Montserrat Planelles, i el director adjunt de l'empresa Microblau, Àlex Net, presenten la nova web dels museus.\nDj., 23/07/2020 - 14:31\nTots els museus, monuments, centres d’interpretació i equipaments museístics del país es troben ja recollits en una mateixa web www.museus.ad, una nova plana amb la qual es pretén “ampliar la difusió” d’aquest patrimoni, crear “sinergies” amb Andorra Turisme de tal manera que els visitants coneguin aquesta oferta i facilitar fins i tot el fet que es puguin fer reserves\nLlegir més sobre Tots els museus i monuments del país s'inclouen en una sola web que pretén "ampliar la difusió"\nLa sala 6 dels cines Illa Carlemany, inaugurada l'abril del 2019 i amb capacitat per a 60 espectadors.\nDl., 11/05/2020 - 20:30\nEl multisales Illa Carlemany confia a reobrir la primera quinzena de juny amb un terç de l'aforament, i la Fabrica Reig ha hagut de cancel·lar la temporal d'estiu, consagrada a Sebastiao Salgado.\nLlegir més sobre Cines i museus preparen la reobertura però sense data tancada\nEl cartell de la iniciativa Museus i Monuments.\nDl., 27/04/2020 - 12:11\nCada dia que passa són més les propostes alternatives que apareixen virtualment per fer el confinament més agradable i poder gaudir d’activitats que actualment no es poden fer de manera presencial.\nLlegir més sobre Jocs en línia per conèixer els museus, l’art i la cultura\nL'exposició recopila una amplia selecció d'objectes de Casa Rossell, inclosa la col·lecció de discos.\nDv., 20/03/2020 - 18:50\nCultura ofereix visites virtuals als museus i recupera l'exposició sobre Casa Rossell\nEls museus gestionats per l’Àrea de Museus i Monumentsm, tancats com la resta d'equipaments culturals fins a nou avís, posen a l'abast del públic l'opció de visitar-los de manera virtual, en imatges de 360 graus.\nLlegir més sobre Cultura ofereix visites virtuals als museus i recupera l'exposició sobre Casa Rossell\nFotomutatge amb l’arc de leds a l’inici de l’avinguda d’Enclar, en ple entorn de protecció del pont de la Margineda.\nL’arc de leds i l’ordre dels factors\nEl ministeri encara no ha rebut el projecte del portal que Marsol vol aixecar a la Margineda.\nLlegir més sobre L’arc de leds i l’ordre dels factors\nEl joc d'escapada 'L'enigma de l'escriptor' torna al Museu Casa d’Areny-Plandolit\nDv., 14/02/2020 - 15:38\nL’àrea de Museus i Monuments del Govern torna a impulsar la proposta de joc d’escapada, ‘L’enigma de l’escriptor’.\nLlegir més sobre El joc d'escapada 'L'enigma de l'escriptor' torna al Museu Casa d’Areny-Plandolit\nVisita al jaciment de Prats guiada per l'arqueòleg Gerard Remolins, coincidint amb el solstici d'estiu del 2018.\nDl., 16/09/2019 - 02:55\nEl ministeri de Cultura encarregà el maig del 2018 a l’arqueòleg cerdà Pierre Campmajó un nou aixecament del jaciment del roc de les Bruixes, completat amb un estudi que en determinés definitivament la datació i interpretació.\nLlegir més sobre El roc de les Bruixes, a les Jornades de Patrimoni\nL'església de Santa Coloma, una de les estrelles del romànic nacional.\nDg., 30/06/2019 - 16:00\nCasa Rull i el Museu de l'Automòbil reobren dimarts\nLes esglésies més representatives del romànic andorrà obriran les portes durant dos mesos perquè tant els residents com els visitants puguin contemplar les mostres artístiques que contenen sis edificis repartits arreu del país. La pintura, l’escultura i l’arquitectura que ens ha arribat des de l’edat mitjana són unes mostres úniques que permeten donar a conèixer l’origen i la societat andorrana de fa pràcticament mil anys.\nLlegir més sobre Casa Rull i el Museu de l'Automòbil reobren dimarts\nLlegir més sobre Les Nits se’n van a la Lluna


Lime Culture: de juny 2007\nEl video xerra per ell mateix...\nPublicat per Alexandre Charles a les 3:58 1 opinions\nJa, ja! Durant les llargues nits del torn del SATE i navegant pel YouTube he trobat un video on la nostra "estimadíssima" Maria Antònia Munar no surt molt ben parada.\nPublicat per Alexandre Charles a les 22:20 2 opinions\nLa nostra façana, la meva proposta\nEn acabar aquesta setmana coneixerem el nou equip de govern de Cort. Ja està més que confirmat que n'Aina Calvo assumirà personalment l'àrea d'urbanisme (quin canvi amb el "Santisimo"). A part de Son Espases i Ses Fontanelles, un dels punts més difícils d'aquesta legislatura serà la de la façana marítima. L'Ajuntament haurà d'aturar totes les llicències d'obra i pagar indemnitzacions milionàries o cedir altres terrenys (Nuñez, ex del Barça, es frega les mans). A part de tot això, i com tot el món diu, Palma té la gran oportunitat d'obrir-se a la mar (que no de cames). Aquí teniu el meu granet d'arena, un petit mapa on estan representades les meves principals idees de com s'hauria de convertir la porta d'entrada a la nostra estimada ciutat.\nSolucionar els accessos a Palma (connexió directa autopista-Camí Fondo-Via Cintura), tornar el Recinte Firal a aquesta zona, grans espais verds amb molt d'arbres i ombres, incorporació del tramvia de la Platja de Palma, construcció d'aparcaments perifèrics amb servei de bus amb el centre...\nPublicat per Alexandre Charles a les 2:28 1 opinions\nHe de renovar la meva pàgina web! Gràcies fidels seguidores i seguidors que hem demanau més posts. Això de la campanya i després tornar a la feina, com que no et deixa massa temps, però ara sí, tendreu comentaris per un tub!\nSol, platja, festes, sexe, herbes dolces & ball de bot.\nAdéu estrès! Adéu!\nPublicat per Alexandre Charles a les 7:08 2 opinions


Inici > Acords de Govern> 13 de febrer de 2007\nCreació d'una xarxa nacional d'equipaments cívics\nL'objectiu és establir i consolidar un model de qualitat amb una distribució territorial equitativa que permeti una major cooperació interadministrativa i associativa per això comptarà amb la participació d'ens socials i ajuntaments.\nConvocades les prestacions socials de caràcter econòmic\nL'import previst per dotar les diferents prestacions econòmiques de les convocatòries d'aquest any és de 336.175.614 euros i van dirigides a donar cobertura a les persones discapacitades i en situació de dependència.\nRecurs al Decret de primària del Ministeri d'Educació\nEl Govern presentarà el conflicte de competència davant el Tribunal Constitucional pel Decret d'ensenyaments mínims d'Educació primària, del Ministeri d'Educació. També es presentarà un requeriment sobre la regulació de les quotes làcties.\nObres de millora a la sortida de la C-32 a Premià de Dalt\nEl projecte permetrà reordenar el trànsit i afavorir la seguretat viària a l'actual encreuament entre la carretera BV-5023 i l'accés a l'autopista. La inversió és d'1,8 milió d'euros i les obres començaran a la primavera, amb un termini de cinc mesos.\nEs posa en marxa la Comissió Interdepartamental del Canvi Climàtic\nAquesta comissió decideix i impulsa al si de l'Executiu les accions per lluitar contra el canvi climàtic, i donat el seu caràcter interdepartamental tindrà una actuació àmplia i transversal.\nSimplificació dels tràmits administratius i la normativa que afecta les empreses\nSet departaments del Govern buscaran fórmules per millorar el marc normatiu i els processos administratius que afecten a les empreses. En quatre mesos, un informe determinarà les principals millores a dur a terme.\nAdhesió a l'Any Europeu de la Igualtat d'Oportunitats per a Tothom 2007\nL'objectiu d'aquesta iniciativa europea és sensibilitzar l'opinió pública sobre els avantatges d'una societat justa i cohesionada.\nDocumentació dels acords de govern (506 KB)


Homenatge de Salt als veïns deportats a camps de concentració nazis - TotSalt\nInici Notícies Ajuntament Homenatge de Salt als veïns deportats a camps de concentració nazis\nS’instal·len set llambordes Stolpersteine a la plaça Catalunya del municipi\nL’acte commemoratiu s’ha dut a terme aquest dimarts 25 de maig\nAmb la instal·lació de set llambordes Stolpersteine a la plaça Catalunya, des de Salt s’ha volgut retre homenatge als set veïns del municipi que van ser reclosos al camp de concentració de Mauthausen-Gusen: Josep Casademont, Àngel Codina, Lluís Franquesa, Ferran Moiset, Pau Rey, Francisco Riera i Àngel Viñolas. Es té constància que cinc d’ells hi van morir.\n7 d'aquestes llambordes s'instal·laran a #Salt en memòria dels saltencs que van patir reclusió i mort als camps nazis. https://t.co/6382PQ6rf1\n— Arxiu Municipal Salt (@ArxiuSalt) May 6, 2021\nLa proposta va néixer durant el plenari del mes de febrer de l’any 2020, quan des de l’Ajuntament de Salt es va aprovar una moció per fer un reconeixement als veïns del municipi que van ser deportats als camps de concentració nazis.\nAquesta acció ha agafat forma a través de projecte de les llambordes Stolpersteine que ja s’ha estès a prop de 2.000 ciutats, amb 75.000 llambordes, i a una vintena de països com Alemanya, Àustria, Catalunya, Hongria, els Països Baixos, Bèlgica, Txèquia o Polònia. En el cas de Salt, les peces s’han situat a la plaça Catalunya on l’any 1941 es va instal·lar la presó provincial de Girona i on hi va restar fins al 1967.\n📸Homenatge de Salt als veïns deportats a camps de concentració nazis\n👉🏻S’instal·len set llambordes Stolpersteine a la plaça Catalunya del municipi\nℹhttps://t.co/pcLxwIULod#Salt #viusalt @IStolpersteine pic.twitter.com/cVp69KLzBt\n— Ajuntament de Salt (@ViladeSalt) May 25, 2021\nL’alcalde de Salt, Jordi Viñas, afirma que “explicar el passat per construir el futur és un principi bàsic en qualsevol democràcia madura. És en aquest context que agafa importància l’homenatge d’avui als saltencs que van ser deportats a camps de concentració nazis”.\n“Cal mostrar-nos, amb fermesa i sense reserves, davant el feixisme i deixar clar el nostre compromís de continuar lluitant, sense descans, per tal que mai més un règim com el que va produir l’Holocaust es pugui consolidar enlloc. Dempeus, defensant la democràcia i lluitant contra la desigualtat i el racisme”, ha afegit Viñas.\nDes de la plaça Catalunya de #Salt, amb la instal·lació de set llambordes #Stolpersteine, fem un sincer i merescut homenatge als set saltencs que van ser deportats a camps de concentració nazis.\n✊🏻 Més que mai dempeus davant el feixisme, defensant la democràcia i la llibertat. pic.twitter.com/vUPiZ1Gyxn\n— Jordi Viñas i Xifra (@vinasxifra) May 25, 2021\nAmb 7 llambordes #Stolpersteine a la Pl. Catalunya, Salt homenatgia als saltencs deportats als camps nazis.\nA partir d'ara, i a través de l'art, ja formareu part del nostre entorn urbà i de la nostra memòria! @catmemoria pic.twitter.com/zLxSLg4AqU\n— Margarita de Arquer Carreras (@de_arquer) May 25, 2021\nL’acte ha comptat amb la participació del director Territorial de Justícia, Jordi Martinoy, del director del Memorial Democràtic, Jordi Font, i de diversos regidors del consistori saltenc. Durant l’homenatge, la Jove Orquestra del Gironès ha interpretat el Cant dels Ocells, de Pau Casals.\nArticle anteriorSANCIÓ de 750€ per una roda de premsa a Salt\nArticle següentSalt decora els Itineraris Segurs a les escoles amb la col·laboració de la gent gran del municipi


30.000 persones celebren l´Any Nou Xinès - Diari de Girona\n30.000 persones celebren l'Any Nou Xinès\nL'Ajuntament de Lloret signa un conveni amb l'Agència Estatal Xinesa per ser un pol d'atracció per al turisme asiàtic\nlloret de mar | mireia gràcia 23.02.2015 | 00:00\n30.000 persones celebren l´Any Nou Xinès\nMilers de persones es van aplegar ahir al matí als carrers del centre de Lloret de Mar per veure i participar en els actes de celebració de l'Any Nou Xinès, enguany l'Any de la Cabra (o ovella) de fusta.\nEls actes van començar a les 11 del matí amb una cercavila multitudinària d'animals mitològics xinesos de gran format en què van participar unes 300 persones. La meitat d'elles eren xinesos que lluïen vestuaris tradicionals i desfilaven al ritme dels instruments de percussió, i l'altra meitat estava formada per un conjunt de batucada local i els gegants i capgrossos del municipi que es van voler unir a l'acte per apropar els gegants a tota la societat, així com per donar a conèixer la cultura catalana al costat de la xinesa.\nLa cercavila va acabar a la plaça Pere Torrent, on va tenir lloc un gran final de festa en un escenari on es van realitzar representacions tradicionals xineses.\nAl llarg del dia es van dur a terme també altres actes de forma paral·lela. A les 11.30 hores començava una marató de tai-txi fins a les 14 hores. Aproximadament 170 persones d'edats ben diverses es van apropar a la plaça de la Vila, alguns per provar i d'altres ja coneixedors d'aquesta art marcial basada en moviments lents i fluids molt beneficiosa per a la salut, també considerada una tècnica de meditació.\nEl mercat d'artesania instal·lat al passeig Jacint Verdaguer, en col·laboració amb la Unió d'Associacions Xineses d'Espanya, va ser també un gran reclam per al públic que va poder observar, conèixer i, si ho volien comprar, productes artesanals i aliments de la cultura xinesa.\nA la tarda va continuar l'activitat amb l'organització d'una trobada de networking entre empresaris i inversors locals i xinesos per compartir experiències.\nLa jornada va acabar amb un sopar benèfic al Gran Casino Costa Brava, amb més de 680 persones inscrites, entre les quals hi havia autoritats i empresaris d'ambdós destins.\nAl sopar hi va assistir el cònsol general xinès, el director general d'immigració, Xavier Bosch, el secretari d'Empresa i Ocupació, Xavier Gilbert i l'alcalde de Lloret, Romà Codina, entre altres autoritats.\nL'Any Nou Xinès o la Festa de la Primavera és una de les celebracions més importants de la cultura xinesa. Per primera vegada, una localitat que no és Barcelona va celebrar aquest esdeveniment cultural.\nL'acte va propiciar la signatura d'un acord entre l'Ajuntament de Lloret de Mar i l'Agència Estatal Xinesa per promoure la destinació entre el turisme xinès. El vincle pretén convertir Lloret en el pol d'atracció turística dels visitants asiàtics, però alhora promoure les destinacions properes com la Costa Brava o Barcelona.\nA més, el president de la Unió d'Associacions Xineses d'Espanya, Lam Chuen Ping, va explicar que tant la premsa com les televisions xineses farien ressò de la festa de Lloret, un municipi que fins ara hi tenia poca presència.


L'escàndol de l'Afganistan - Blog CJ\nInici Justícia Global Conflictes, pau i reconciliació L’escàndol de l’Afganistan\nLa crònica de l’últim mes ha estat determinada per l’atrafegada retirada dels Estats Units i de la coalició internacional que l’acompanyava de l’Afganistan, després d’una presència militar de gairebé vint anys.\nLa data ja estava prevista des de feia temps, però les coses no han sortit com molts a Occident il·lusament esperaven. Sense les potències estrangeres, el fràgil govern pro-occidental s’ha ensorrat en pocs dies com un castell de cartes. I aquest buit de poder ha estat el millor regal per als talibans, que l’han ocupat. Si una guerra és de per si ja un escàndol, la de l’Afganistan i el seu desenllaç actual mereixen també aquesta consideració.\nÉs escandalós el fanatisme salvatge i anacrònic dels talibans. Només cal veure el tracte que dispensen a dones i nenes, o la por que infonen als seus conciutadans que no pensen igual i que s’amunteguen a les fronteres per fugir del seu propi país. Està per veure si la formació de el nou govern que intenten encapçalar moderarà els seus posicionaments: tenen algun incentiu per a això o practicaran el revengisme?\nÉs escandalosa la desbandada de l’executiu sortint. Com també que no s’hagi previst per les nacions estrangeres que hi han intervingut. O que no s’hagués pactat millor una retirada ordenada, el que hauria evitat les doloroses evacuacions humanes en estampida.\nLa persecució del terrorisme que va alimentar i va organitzar el brutal atemptat de l’11 de setembre de 2001, a Nova York ara fa vint anys, llevant la vida de gairebé 3000 persones, va propiciar la reacció nord-americana i la seva campanya a l’Afganistan. La manera en què aquesta s’ha desenvolupat suscita diverses reflexions.\nEn primer lloc, la qüestió cultural, indissociable de la religiosa i ètnica, és fonamental, com han assenyalat destacats analistes. Els talibans han capitalitzat molt bé l’extrem rebuig de la ingerència estrangera en la tradició afganesa. I més quan els principals membres de la coalició, amb els Estats Units al capdavant, provenen d’una matriu cultural molt diferent. Com explicava un talibà, ells lluiten i estan disposats a morir per principis. Mentre que l’exèrcit i la policia afganeses entrenades per la força internacional exercien la seva funció com a modus vivendi, és a dir, per diners per subsistir. La corrupció que minvava l’estructura de govern local dóna un altre pretext als talibans per ocupar el poder.\nAixò ens porta a una moralitat més profunda. Les solucions, si n’hi ha, no són binàries ni simples. I Estats Units ho hauria d’haver après després de l’experiència a Vietnam o fins i tot a l’Iraq. O del fiasco europeu, amb complicitat nord-americana, més recentment a Líbia. La victòria ràpida per superioritat tecnològica en una batalla o l’eliminació d’un sàtrapa no és el mateix que la instauració reeixida d’un règim de nou encuny, aliè als valors i matisos que conformen un país. No es poden imposar unilateralment les preferències foranes, sense donar cap altra alternativa, per més que es tingui el convenciment que aquelles siguin millors o més justes. Una societat no es canvia per una simple intervenció militar estrangera, ni tampoc per decret. I vint anys són només un petit lapse per pretendre transformar una manera de pensar i obrar multisecular. Els precedents del Regne Unit o de la Unió Soviètica en territori afganès són altres exemples que ho evidencien.\nEs pot acompanyar un país en transició des d’una relació respectuosa i vertebrada, i amb una visió a llarg termini que susciti un consens ampli, incloent a faccions domèstiques amb punts de vista diversos. Es requereix tacte. Per desgràcia, l’actuació militar en un altre territori respon sovint a càlculs electorals del dirigent que envia o retira tropes, sota pretext d’interessos nacionals que fluctuen al vaivé dels grups de pressió i d’una opinió pública a curt termini en les democràcies, i dels desitjos o de vegades obsessions del líder, en les autocràcies. Els països democràtics haurien de fer de les seves relacions internacionals una qüestió d’Estat. Fonamentant i concertant-les correctament sobre el terreny en destinació, recolzant-les per majories polítiques folgades en origen i aportant els mitjans per perseverar en el temps, especialment quan es tracta de qüestions espinoses. En cas contrari, fracassaran i l’acció exterior d’un altre tipus de règims amb menys miraments els avantatjarà.\nSigui com sigui, a tots interessa un Afganistan estable, que no sigui santuari de terroristes. Xina i Rússia, que temen el terrorisme islàmic a les seves portes, semblen sortir millor parades d’aquesta crisi. Ara com ara, les dues mantenen les seves ambaixades a Kabul, a diferència dels països occidentals. Afganistan és ric en terres rares, cada vegada més necessàries per a les tecnologies actuals, una cosa que no passa desapercebuda a Pequín, amb una política una mica més condescendent cap als nous dirigents que Occident. Per no parlar del Pakistan, que conserva vincles estrets amb el seu veí afganès i determinades simpaties.\nEls talibans han tingut una escandalosa basa per finançar-se: el negoci de l’opi (el territori produiria al voltant del 80% mundial). La coalició internacional no ha estat capaç d’aturar-lo, com tampoc va poder frenar la corrupció al·ludida, malgrat els recursos invertits per lluitar contra aquestes xacres. En canvi, els nord-americans i els seus socis, a més de les costosíssimes operacions militars, en vides humanes i en pressupost, han sembrat allà algunes llavors d’esperança en forma d’escoles, hospitals, promoció de la dona, obertura al món… Els vincles així creats haurien de ser un estímul perquè es continuï cooperant amb la població afganesa en precarietat, que creixerà properament i pressionarà a l’alça el flux de refugiats. La seva economia és avui en fallida. Serà escandalosa la inacció estrangera? El 13 de setembre s’anuncia una conferència internacional sobre l’Afganistan auspiciada per les Nacions Unides a Ginebra. Servirà per convèncer les potències de la necessitat d’una ONU forta i independent capaç d’actuar de manera eficient en casos similars? O serà encara il·lusori esperar-ho?\n[Imatge d’ErikaWittlieb a Pixabay]\nArticle anteriorCarta a Xavier Novell\nArticle següentRosa Luxemburgo: la “rosa roja” del movimiento de mujeres


McHenry (Kentucky) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n37° 22′ 42″ N, 86° 55′ 20″ O / 37.37833°N,86.92222°O / 37.37833; -86.92222\nMcHenry és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia una població de 417 habitants.\nSegons el cens del 2000, McHenry tenia 417 habitants, 161 habitatges, i 118 famílies. La densitat de població era de 230 habitants per km².\nDels 161 habitatges en un 32,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,4% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 26,1% no eren unitats familiars. En el 19,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 27,6% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,1 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 23.000 $ i la renda mediana per família de 28.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 15.104 $. La renda per capita de la població era de 12.847 $. Entorn del 20,2% de les famílies i el 24,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBeaver Dam (5 km)\nCentertown (8 km)\nRochester (19 km)\nRockport (8 km)\nSouth Carrollton (20 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=McHenry_(Kentucky)&oldid=21859208»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 ago 2019 a les 09:23.


La VI Marxa Jufré Riuprimer arriba plena de convidats de luxe | Federació Catalana de Ciclisme\nEl proper diumenge 27 de maig se celebra la Marxa Jufré Riuprimer, marxa cicloturista organitzada per l'exciclista professional Josep Jufré amb el suport del Club Natació Vic ETB, que enguany arriba a la sisena edició amb més bona salut que mai. La prova, amb sortida i arribada a Santa Eulàlia de Riuprimer, poble natal del l'exciclista osonenc, es consolida com una de les cites ineludibles del calendari cicloturista català.\nAquest 2018, la Marxa Jufré Riuprimer comptarà amb el carismàtic Joaquim “Purito” Rodríguez, com a convidat especial. També ha confirmat la seva participació l'actual ciclista professional de l'equip Mitchelton-Scott Carlos Verona. Els acompanyaran pilots de ral·lis, com el vencedor del Dakar Nani Roma, gran coneixedor de la zona i amb el qual Jufré ha iniciat una col·laboració amb la seva fundació, l'osonenc Gerard Farrés, i el destacat pilot de motociclisme Aleix Espargaró.\nEn les últimes edicions, destacats exciclistes com Miguel Indurain, Àngel Edo i altres professionals catalans han estat els convidats especials de la prova, que segueix creixent any rere any com una de les més ben valorades del cicloturisme català per la qualitat dels serveis als participants i un recorregut atractiu. Els dos recorreguts d'aquesta edició, de 154 i 111 quilòmetres, transcorren pels millors paratges de les comarques d'Osona, el Berguedà i el Bages en unes carreteres tranquil·les ideals per a la pràctica del ciclisme.\nTota la informació de la prova, a www.jufrecycling.com.


Atlètic i Reial Madrid es veuen les cares en un partit que pot ser clau a la Lliga - Empordà\nAtlètic i Reial Madrid es veuen les cares en un partit que pot ser clau a la Lliga\n07.03.2021 | 06:30\nAtlètic i Reial Madrid es veuen les cares en un partit que pot ser clau a la Lliga L'Empordá\nAtlètic i Reial Madrid s'enfronten (16.15 h) al Wanda Metropolitano en un derbi que pot ser gairebé definitiu per a la definició del títol de Lliga en cas que guanyessin els matalassers, que defensen el seu lideratge amb la intenció de donar continuïtat al triomf aconseguit a Vila-real fa set dies.\nEl líder sembla haver superat el sotrac de la setmana anterior, una setmana negra on va reduir la distància en cinc punts i va perdre el primer assalt de la Lliga de Campions contra el Chelsea. L'equip de Diego Pablo Simeone va reaccionar a La Ceràmica i voldrà fer-se fort davant d'un dels pocs oponents -precisament, l'etern rival- que encara no ha perdut en el nou feu de l'Atlètic.\nL'Atlètic de Madrid, amb un partit menys, podria situar-se vuit punts per sobre els madridistes. Per a això, Simeone recupera Trippier i Carrasco, dos bons arguments per afrontar amb garanties la visita del conjunt blanc. Per contra, el tècnic argentí no podrà comptar amb Giménez, que segueix apartat del grup per lesió, ni amb Héctor Herrera per idèntic motiu.\nD'altra banda, el conjunt de Zidane ve d'empatar a 1 davant la Reial Societat i voldrà esgotar les seves opcions de campionat.


Fauna de l'estany d'Ivars i Vila-sana: Es confirma la cria de la mallerenga de bigotis a l'estany d'Ivars i Vila-sana\nEs confirma la cria de la mallerenga de bigotis a l'estany d'Ivars i Vila-sana\nDesprès d'un parell d'hiverns amb presencia regular de mallerenga de bigotis (Panurus biarmicus) a l'estany d'Ivars i Vila-sana aquesta primavera s'hi ha pogut confirmar la seva reproducció. Així, el dia 11/6, en el marc de la campanya d'anellament que EGRELL realitza a l'estany, va ser capturada una femella amb placa incubatriu, cosa que indicava que estava nidificant. El 26/6 es van detectar dos exemplars en punts diferents de l'estany, que feien pensar en un mínim de dos territoris. El 5/7 és va anellar en aquest cas un mascle adult i, finalment, el 10/7 es va anellar un mascle jove de l'any. Aquest fet evidenciava no només la reproducció de la mallerenga de bigotis a l'estany d'Ivars i Vila-sana, sinó, a més, que aquesta ha estat exitosa. La mallerenga de bigotis és una espècie que viu en canyissars vells inundats molt amenaçada a Catalunya. Fins no fa molts anys era un reproductor localment comú al delta de l'Ebre i més escàs als Aiguamolls de l'Empordà. Actualment, la mallerenga de bigotis es dóna per extingida tant al delta de l'Ebre com als Aiguamolls de l'Empordà, essent la població d'Utxesa l'única coneguda a Catalunya. És per això que la reproducció de la mallerenga de bigotis a l'estany d'Ivars i Vila-sana posa de manifest la importància d'aquest espai i evidencia l'èxit de la seva gestió, amb el manteniment de amplies zones de canyissar embassat.\nMascle de mallerenga de bigotis anellat a l'estany d'Ivars i Vila-sana. 05/07/2012. (c) Sergi Sales Asensio\nJove de l'any de mallerenga de bigotis anellat a l'estany d'Ivars i Vila-sana. 10/07/2012. (c) Sergi Sales Asensio\nPublicat per fauna Ivars i Vila-sana a 2:22\nEtiquetes de comentaris: anellament, ocells, reproducció


Infosalut - Salut publica la licitació de les obres del nou edifici d’ús ambulatori i del nou bloc quirúrgic i obstètric de l’Hospital de Manacor\nArticle anterior El Servei de Salut invertirà en digitalització i integració de sistemes 6 milions d'euros procedents del Ministeri de Sanitat\nArticle següent El ple del CISNS aprova el Pla d'Acció d'Atenció Primària i Comunitària 2022-2023\nAquest projecte, que canviarà la fisonomia del centre, compta amb un pressupost de 76,2 milions d’euros i té un termini d’execució de quatre anys. Una vegada finalitzades les obres, l’Hospital passarà a tenir 53.445 m², més del doble de la superfície actual (24.531 m²).\nLes obres, incloses en el pla director del centre, beneficiaran una població de 150.000 persones i preveuen les tres grans obres següents, de prop de 40.000 m²:\nUna gran reforma interior de l’actual edifici i la construcció d’una nova planta on s’encabirà el bloc quirúrgic i obstètric.\nNou edifici en forma de lletra L (21.273 m²): és un edifici de nova planta en forma de lletra L, principalment d’ús ambulatori, amb dos soterranis (per a aparcament), planta baixa i tres plantes.\nEdifici industrial per a serveis generals (2.765 m²): es construeix una nau que albergarà les centrals de les instal·lacions, manteniment i serveis generals.\nConstrucció de la nova planta quirúrgica i reforma interior d’espais de l’actual edifici (14.226 m²: 4.586 d’ampliació i 9.640 de reforma): consisteix principalment en la reforma interior de l’actual Hospital i també en la construcció d’una nova planta on s’ampliarà el bloc quirúrgic i obstètric.\nCal recordar que el març de 2019 va començar a funcionar l’equip de ressonància magnètica de l’Hospital de Manacor, en un recinte de 177 m² de superfície a la zona ubicada al costat del Servei de Radiologia. L’Hospital va adquirir un aparell de ressonància magnètica amb tecnologia de fibra òptica d’última generació, i de més versatilitat clínica per diagnosticar malalties de gran prevalença. Fins a aquell moment, l’Hospital de Manacor havia de derivar tots els pacients a altres centres hospitalaris. Aquesta actuació ha tingut un pressupost d’1,3 milions d’euros.\nAl maig del mateix any va entrar en funcionament el nou Servei d’Urgències de l’Hospital de Manacor, que consisteix en l’adaptació del centre sanitari a les noves necessitats assistencials de la població i dels professionals. Disposa de dues plantes de 500 m² de superfície cadascuna. A la planta principal hi ha una nova àrea d’observació, amb setze boxes i una àrea diferenciada per a l’atenció pediàtrica, amb dos boxes d’observació i sis espais per a diferents tractaments. A la planta soterrània hi ha diverses dependències no assistencials: sala de reunions, despatxos, vestidors i el taller d’electromedicina. Aquesta actuació ha tingut un pressupost de 2,5 milions d’euros.\n[Font: Conselleria de Salut i Consum. 05/12/2021]


Extensió del temps d'instal·lació pels municipis subvencionats -\nExtensió del temps d’instal·lació pels municipis subvencionats\nDel 04/05/2020 per Pau Rueda\nExtensió del temps d’instal·lació, que passa de 18 a 26 mesos\nDonades les circumstàncies actuals de confinament, la Comissió Europea ha decidit fer una extensió del temps de validesa de les subvencions. El temps inicial era de 18 mesos des del moment d’adjudicació de la subvenció al municipi, fins que la instal·lació estaba en funcionament. La crisi actual causada pel COVID-19 ha aturat la majoria de països, el que ha fet que molts municipis no hagin tingut temps d’instal·lar els seus projectes abans que caduqui la subvenció.\nLa Comissió ha decidit ampliar el temps de durada del bo WIFI4EU concedit en les tres convocatòries fetes fins a dia d’avui, amb senyal de suport als afectats. El termini inicial de 18 mesos, ha quedat ampliat en 8 mesos més, fent un total de 26.\nEn aquestes circumstàncies excepcionals, creiem que aquesta mesura pot ajudar a completar les xarxes WIFI4EU que hi ha en progrés d’instal·lació, el que beneficiarà a les comunitats locals i ciutadans Europeus.\nSi sou un dels municipis afectats, contacteu amb nosaltres per a qualsevol dubte\n← Cambium Networks amb el projecte WIFI4EU a Itàlia\nAlbufeira, un nou capítol d’històries WIFI4EU a Portugal →


El documental de Raúl Sánchez emociona a les Terres de l'Ebre ~ EbreDigital.cat\nEl documental de Raúl Sánchez emociona a les Terres de l’Ebre\nRedacció Ebredigital.cat2019-01-25T18:34:23+01:0022 de gener de 2019|Esports| Tortosa|Federació Catalana de Futbol, Joaquín del Pino, lesió medul·lar, Lídia Saura, Raúl Sánchez, tetraplègic, Violència al futbol|\nRaúl Sánchez ha explicat en primera persona com és la seua vida després de l’agressió que va patir en el transcurs d’un partit. Després d’aquell 26 d’abril de 2014 en el que, en un partit de futbol de la Lliga de Veterans Vallès-Maresme, va rebre una forta puntada de peu a l’esquena per part d’un jugador de l’Equo Calella que li va causar una lesió medul·lar i el va deixar tetraplègic, Sánchez va emprendre un nou camí, acceptant una dura realitat, en la seua lluita per recuperar la mobilitat de les extremitats i per deixar de ser una persona completament de pendent.\nA la projecció, realitzada dilluns 21 de gener a Tortosa, han assistit el secretaride Junta de l’FCF i delegat de Terres de l’Ebre, Joaquin del Pino; la representant territorial de l’esport a Terres de l’Ebre, Cinta Espuny; el directiu de l’FCF Miquel Angel Esquerré; el delegat dels àrbitres a Terres de l’Ebre, Ximo Solé; i el subdelegat de la Federació Miquel Piñol; a més del director d’EUSES, Xavi Nadal; i de Jaume Guerra, que ha estat l’encarregat de presentar el documental.\nDel Pino ha donat la benvinguda i ha ressaltat la importància que té aquest documental per conscienciar a totsels clubs, jugadors ipares imaresque elfutbolés un esport on la violència no ha de tenir cap mena de presència i ha animat a tots els assistents que mostrin el documental als clubs per a que els jugadors i jugadores vegin comuna agressióetpot canviarla vida.\nEl documental, sota la direcció de Guillermo Cruz, vol posar el seu gra de sorra per intentar erradicar la violència en el futbol. Per això, Sánchez exposa la seua història com a exemple de sensibilització i prevenció d’aquestes conductes indesitjables que encara es viuen a l’esport. “No tengo fuerzas para rendirme”, ha dit Sánchez davant un públic emocionat i conscienciat de les conseqüències que pot tenir una patada o qualsevol agressió en el futbol. Els assistents han donat les gràcies a Raúl Sánchez per mostrar la seua força de voluntat, per transmetre un optimisme i una capacitat de superació admirable i per donar aquesta lliçó de vida.\nPremiat per la Fundació Privada Catalana de Futbol en els I Premis Solidaris, Raúl Sánchez és membre de la Comissió d’Ètica Esportiva i Lluita contra la Violència de l’FCF des de la temporada 2017-2018. Des de fa prop d’un any ha començat a contactar amb organitzacions i clubs esportius, tant de Catalunya com a nivell estatal i internacional, per poder explicar la seua història i conscienciar a totes les persones, especialment nens i nenes, que la pràctica de l’esport ha de ser un acte de civisme i que cal tractar amb respecte tant els companys com els rivals.


Seguim ampliant la nostra llista de convenis – Clínica d'Osteopatia de Barcelona (COB)\nSeguim ampliant la nostra llista de convenis\nLa Clínica d’Osteopatia de Barcelona (COB) amb el suport de la Fundació d’Osteopatia de Barcelona (FOB) treballa constantment per difondre com l’osteopatia pot millorar el dia a dia de totes les persones.\nAmb aquest objectiu, continuem ampliant el nombre de convenis amb diferents entitats per tal d’oferir als seus usuaris i professionals xerrades informatives on expliquem què és l’osteopatia i com pot ajudar en la problemàtica de cada pacient per tal de disminuir el seu nivell d’estrès i d’aquesta manera ajudar a reduir la seva simptomatologia.\nEn les últimes setmanes hem firmat dos nous convenis amb dues entitats de referència. Una d’elles és la Fundació de Malalts Mentals de Catalunya (FMMC), una entitat tutelar que treballa pel benestar i qualitat de vida de les persones amb malalties mentals. Es tracta d’una fundació amb més de 25 anys d’experiència i compta amb un equip de més de 50 professionals.\nFirma del conveni amb Eduard Díaz (COB) i Victòria Monell (FMMC)\nLa seva tasca es basa a exercir mesures de protecció a favor de les persones amb malalties mentals quan la família no se’n pot fer càrrec o ja no hi és a través del respecte per la seva autonomia, la comprensió, l’optimisme i tenint sempre en consideració la voluntat dels usuaris.\nPer altra banda, també hem firmat un conveni amb l’Associació Catalana Lupus E. G. (ACLEP), una entitat sense ànim de lucre formada per pacients, familiars i professionals que treballen amb l’objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen LEP.\nFirma del conveni amb Pilar Lucas (ACLEG) i Eduard Díaz (COB)\nL’ACLEP busca ajudar en la divulgació social i el coneixement d’aquesta malaltia. A més, té cura que tots els malalts de LES tinguin accés a ajudes socials per tal de millorar la seva qualitat de vida, ja que pateixen una malaltia crònica que, en molts casos, pot provocar incapacitat física i psíquica.\nDes de la COB estem molt satisfets de la firma d’aquests nous convenis, ja que creiem fermament que poden ser de gran ajuda per millorar la salut i el benestar de moltes persones. Estem convençuts que sorgiran dinàmiques molt positives a través de les sinergies que es puguin generar amb aquestes entitats.\nPodeu consultar tots els nostres convenis vigents amb mútues, universitats i entitats esportives i de salut en el següent enllaç.\nOsteopatia ginecològica: què és i a qui pot ajudar\t4177\t2014-12-04T14:14:26+0200\nLes males postures incrementen el risc d’hèrnia discal\t4156\t2014-10-22T13:42:48+0200\nCol·laboració amb l’Institut Vidaria per ajudar pacients supervivents del càncer\t3930\t2014-11-03T13:51:17+0200


La Unitat de Reproducció Humana de la Clínica Girona ja disposa d’un nou sistema de cultiu embrionari - Girofiv\nAmb l’EMBRYOSCOPE es pot aconseguir un increment que pot arribar a un 10% en la millora de les possibilitats de gestació.\nDins d’un cicle de fecundació in vitro, per a poder determinar l’embrió òptim (el que ha de proporcionar millors taxes d’implantació), els embriòlegs realitzen diverses observacions per valorar la qualitat embrionària basada en uns criteris morfològics establerts i estandarditzats.\nPer tant, prendre la decisió de quins són els embrions òptims suposa un punt crític del procés. Així doncs, les estratègies de selecció dependran de la quantitat total d’informació que es pugui recollir.\nAquest incubador incorpora un sistema de captura d’imatges que permet obtenir una enorme, precisa i objectiva quantitat d’informació que fins ara no podia ser registrada.\nL’EMBRYOSCOPE és un avançat incubador que permet l’observació directa de l’embrió minut a minut, des del moment de la fecundació fins a la seva transferència a l’úter.\nAixò fa possible conèixer, de forma no invasiva, nous aspectes sobre el desenvolupament embrionari que fins ara no podíem valorar.\nEl conjunt d’imatges, recollides en un vídeo ens permet incorporar un nou criteri de selecció que complementarà la valoració morfològica: La cinètica del desenvolupament. Això fa possible conèixer en quin moment exacte i com tenen lloc esdeveniments cel·lulars del desenvolupament de l’embrió, i associar-los a la capacitat d’implantació.\nDiversos estudis han relacionat una millor taxa d’implantació amb una evolució determinada dels embrions, que ara, gràcies a l’EMBRYOSCOPE, podem valorar, com per exemple, l’aparició i desaparició de pronuclis i les primeres divisions cel·lulars.\nUn altre avantatge d’aquest nou sistema de cultiu és que ens permet unes condicions de cultiu més estables ja que no és necessari treure els embrions de l’incubador per realitzar les observacions. A més, ens permet confirmar i fer el seguiment d’aspectes crítics d’observacions realitzades anteriorment. Així mateix, també es fan visibles altres esdeveniments que podien passar fàcilment desapercebuts amb la manera clàssica de valoració.\nEl laboratori d’Embriologia i els professionals que hi treballen tenen un paper cabdal en el resultat dels processos de Reproducció Assistida. I és en aquest àmbit on es produeixen darrerament els avenços més importants.\nL’EMBRYOSCOPE suposa una revolució tècnica i potser conceptual en el món de l’Embriologia.\nEn principi, l’EMBRYOSCOPE es pot utilitzar en qualsevol pacient sotmès a un tractament de Fecundació in vitro, encara que les possibilitats de millora del resultats són més grans en aquells pacients que generin un nombre superior d’embrions, ja que és en aquests casos quan es pot obtenir més benefici de l’òptima selecció embrionària.\nLes imatges i els vídeos, si les parelles ho desitgen, estan a la seva disposició perquè puguin guardar les primeres etapes de vida dels seus embrions.\nLa Unitat de Reproducció Humana de la Clínica Girona és l’únic Centre de la província de Girona que disposa de l’EMBRYOSCOPE. A tot Catalunya hi ha 7 Clíniques amb aquest equipament, 24 a Espanya i a àmbit mundial més de 200. És una clara aposta per la innovació com a resposta a la complexitat econòmica del moment actual.


Els governs espanyol i basc començaran a negociar el traspàs de la Seguretat Social el 2021\nJosu Erkoreka | FLICKR\nEls dos executius començaran a parlar aquest mes de juny de la gestió de les presons\nper ACN 20 de febrer de 2020 20:04\nEl govern espanyol i el basc han acordat començar a negociar el traspàs de la gestió de la Seguretat Social a partir del juny del 2021. L'acord s'ha pres en el marc de la reunió que han mantingut aquest dijous la ministra de Política Territorial i Funció Pública, Carolina Darias, i el conseller basc de Governança Pública i Autogovern, Josu Erkoreka, durant la qual també s'ha pactat un calendari de traspassos de les altres 31 competències recollides a l'Estatut de Gernika i que encara estan en mans de l'executiu estatal. Els traspassos s'hauran de fer en uns terminis "raonables, assequibles i realistes", segons ha indicat el Ministeri de Política Territorial en una nota de premsa posterior a la trobada.\nLes xerrades entre les dues administracions van començar el 5 de febrer a Madrid i han continuat avui a Vitòria, "dins d'un clima de diàleg i cordialitat". El compromís d'ambdues parts, s'afegeix des del Ministeri, és avançar, durant el 2020 i el 2021, "en la consecució de l'acord adoptat avui". En aquest termini tots els ministeris competents, així com les diferents conselleries basques, iniciaran negociacions, primer en ponències tècniques i després en la comissió mixta de transferències, "per intentar assolir acords en totes les matèries que puguin ser traspassades al País Basc i pendents del seu Estatut". Aquesta comissió es reunirà el 16 de març per aprovar els traspassos ja avançats en la negociació i corresponents al primer bloc del calendari: assegurança escolar, ajuts previs a la jubilació ordinària de treballadors afectats per expedients de regulació d'ocupació i productes farmacèutics.\nPel que fa a la resta de matèries, s'ha disposat un cronograma en quatre blocs durant el 2020 i el 2021 "amb terminis realistes i concrets en matèries complexes". En aquest sentit, i pel que fa a traspassos en matèria de gestió econòmica de la Seguretat Social, l'executiu espanyol indica que és "important esperar al diàleg sempre en el marc del Pacte de Toledo". En tot cas, els treballs per a l'inici dels estudis per a l'examen de matèries relacionades amb aquesta gestió "es traslladen al juny del 2021". Pel que fa al traspàs de la gestió de les presons, començarà pel juny, amb l'objectiu que el procés "pugui concloure" abans d'acabar l'any.


Borrell: el candidat de Pedro Sánchez per representar al PSOE en les europees\nSánchez vol que Borrell sigui el cap de llista del PSOE per a les europees\nAlba Cabrera Gonzalez | dissabte, 10 de novembre de 2018\nSegons confirmen fonts de l'entorn del cap de l'Executiu, Pedro Sánchez vol que Josep Borrell encabeze la llista del PSOE per a les eleccions europees de l'any vinent. Tot i que diversos dirigents socialistes reconeixen que l'actual ministre d'Exteriors no li entusiasma la idea de tornar al Parlament Europeu, Josep Borrell seria el candidat predilecte del president de Govern.\nJosep Borell dóna per bó el difós pel diari El Mundo sobre els comptes de Mas a Suïssa\nSánchez defensa el decret d'hipoteques per redistribuir la riquesa\nLa presidència admet que Sánchez no vol desmuntar la composició actual del seu Govern per nodrir el PSOE de candidats a les properes eleccions municipals. Però, en canvi, sí que es reconeix que una victòria en les europees pot suposar una bona estirada del partit de cara a les generals.\nL' "esperança" de Sánchez\nEn aquest context, Pedro Sánchez s'ha reivindicat avui com el president que va desallotjar la "resignació" del Palau de la Moncloa i va introduir "esperança", demostrant ser capaç de formar en tan sols uns pocs dies un Govern competent que gestiona el país "amb sentit comú "davant la" política busca-raons "de PP i Ciutadans.\nEn un acte a porta tancada a Fuenlabrada per proclamar els candidats del PSOE a la presidència de les comunitats Autonónomas, Sánchez ha presentat com una de les fortaleses principals del seu partit el ser capaç de governar "en coalició" amb la societat.\nPer corroborar amb fets aquesta "coaliación", el president s'ha referit a la decisió que ha pres el seu Govern perquè finalment sigui la banca i no el client qui pagui l'Impost d'Actes Jurídics Documentats, vinculat a la contractació d'una hipoteca, o els plans de l'Executiu de treure les restes de Francisco Franco del Valle de los Caídos.\nA més, Pedro Sánchez també ha anunciat avui que portarà la proposta de reforma de la Constitució per acabar amb els aforaments en el pròxim Consell de Ministres abans que acabi l'any.


Club Nàutic Sant Felíu de Guíxols » 2021 » Març\nEl Club Nàutic Sant Feliu de Guíxols ha tancat aquest cap de setmana la VI Guíxols Cup amb l’entrada en competició de les classes Europa i 420. En total hi han participat 43 regatistes d’Europa i 15 embarcacions (amb 30 esportistes) en 420. El vencedor en Europa ha estat Daniel Cabré del Club Nàutic El Masnou. L’han […]\nInscriu-te al Curs de Vela de Setmana Santa\nAquesta Setmana Santa, t’esperem a l’Escola de Vela del Club Nàutic Sant Feliu de Guíxols. Oferim cursos de vela els dies 29, 30 i 31 de març i l’1 i 2 d’abril en horari de 10.30 a 13.30h per nens i nenes a partir de 7 anys. Per més informació o inscripcions, ens podeu trobar […]\nPropera obertura del restaurant Nomo Nàutic\nEl restaurant del CNSFG Nomo Nàutic reobrirà les seves portes el divendres 26 de març amb un horari de dimarts a diumenge de 13:00 a 16:00h. Els dilluns l’establiment restarà tancat per descans del personal. Podeu consultar el seu web per veure la carta o fer la vostra reserva.\nEl Club Nàutic Sant Feliu de Guíxols ha acollit aquest diumenge 21 de març el XIV Trofeu Ganxó 2021 de la Classe Internacional Un Metre (IOM). Eduard Bonifacio del Club Nàutic El Balís ha estat el vencedor, seguit en segon lloc de Ramon Soler del Club Marítim Cubelles i de Juan Pedro Giménez del CN El Balís […]\nEl Club Nàutic Sant Feliu de Guíxols ha acollit aquest cap de la setmana la VI Guíxols Cup en classe ILCA 4, 6 i 7 que ha comptat amb 67 participants. En ILCA 4, el vencedor ha estat Giulio Zunino (Club Nàutic Garraf), seguit en segon lloc per Ferran Sostres (Club Nàutic Vilanova) i per […]


Prop de 3.000 culers a Munic - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesProp de 3.000 culers a Munic\nProp de 3.000 culers a Munic\nLa Bayerischer Penya Blaugrana rep, en una històrica cerveseria, l’afició blaugrana per viure la prèvia del Bayern-Barça El Cercle Català de Munic organitza la diada de Sant Jordi al cor de la capital de Baviera El directiu de la Comissió Social Josep Maria Barnils assisteix al sopar amb la Penya Blaugrana Bayerischer\nL'afició del Barça, a Munic. FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nEl Futbol Club Barcelona no està sol a Munic: 2.783 barcelonistes amb entrada animaran l’equip a l’Allianz Arena en l’anada de les semifinals de la Champions. En la prèvia del partit els aficionats tenyeixen de blaugrana la ciutat i viuran l’ambient als diversos punts de trobada instal·lats a la capital de Baviera.\nEl Löwenbräukeller, punt de trobada\nLa penya blaugrana local, la Bayerischer PB, és l’amfitriona dels seguidors barcelonistes desplaçats a la capital bavaresa. El punt de trobada és el Löwenbräukeller, seu de la cervesa Löwenbräu, una de les sis oficials de l’Oktoberfest.\nEn aquest espai històric situat al centre de Munic, a l’Stiglmaierplatz, els blaugranes viuran junts les hores prèvies al duel de l’Allianz Arena i faran arribar la veu del Barça a tota la ciutat. El Löwenbräukeller compta amb una terrassa exterior, el Biergarten, amb capacitat per a 800 persones, on a partir de les 14 h els culers podran degustar cervesa alemanya i gaudir d’alguna de les especialitats gastronòmiques de la zona.\nA aquest punt de concentració blaugrana es pot arribar amb la línia U1 del metro, parada a Stiglmaierplatz, i les línies 20 i 21 del tramvia. Un cop s’acosti l’hora del partit els aficionats es podran desplaçar en transport públic cap a l’estadi del Bayern.\nUn Sant Jordi al cor de Munic\nEl Cercle Català de Munic instal·larà un estand a la Rosen Strasse 1-5, al costat de Marienplatz, amb motiu de la celebració de la diada de Sant Jordi. Els catalans desplaçats a la ciutat alemanya poden sentir-se com a casa en un dia tan especial. Des de les 15.30 fins a les 19.30 h es repartiran roses als visitants.\nSopar oficial amb la Bayerischer PB\nUna trentena de persones van assistir dilluns al sopar oficial organitzat per la penya blaugrana Bayerischer PB. Josep M. Barnils, directiu de la Comissió Social, va agrair l’organització del sopar i va encoratjar els penyistes “a continuar expandint el barcelonisme pel territori”. A més, Barnils va assegurar que ells són “ambaixadors del Barça”. Durant l’acte el responsable de l’àmbit internacional va entregar a la Bayerischer PB una samarreta signada pels jugadors blaugrana amb motiu de la semifinal amb el Bayern de Munic.


Del descens esquiant a l'ascens rematant - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDel descens esquiant a l'ascens rematant\nEl ceretà Ferran Terra, olímpic en els últims Jocs de Sotxi, ha pujat a Tercera Catalana fa poques setmanes jugant amb el Puigcerdà\njordi agut | manresa 12.06.2017 | 11:30\nAra fa quatre anys Ferran Terra es preparava per afrontar una temporada olímpica. Faltaven vuit mesos per als Jocs de Sotxi, la seva segona cita d'aquestes característiques després de la de quatre anys abans a Vancouver. A la ciutat canadenca havia estat 27è en el Supergegant i a la russa va quedar 25è a la Supercombinada com a millor resultat. Poques setmanes després de tornar a casa sorprenia amb la notícia que deixava l'esquí alpí d'elit i passava a l'esquí cros. Ara, quatre anys després, ja no competeix professionalment, però sí en l'esport amateur. Ara és lateral esquerre del CF Puigcerdà, el club de la seva vila, amb el qual ha ascendit de Quarta a Tercera Catalana després de superar una promoció.\nEn aquest cicle olímpic gairebé complert, ja que el febrer vinent hi torna a haver Jocs a la ciutat sud-coreana de Pyeongchang, Terra s'ha hagut de resituar. Ara, amb 30 anys, entrena un grup de nois del Club Esquí Llívia i vol transmetre als més joves la seva experiència mentre reimpulsa el futbol a la capital cerdana.\nPas per Xile\nL'exesquiador cerdà explica que l'hivern del 2014, quan va decidir deixar l'esquí alpí, «vaig apostar per l'esqui cros amb la intenció d'aconseguir els èxits que pensava que ja no arribarien en l'alpí». Però es va trobar en una situació de difícil sortida ja que «necessitava diners per obtenir resultats, per pagar els viatges i el material, però si no feia resultats no obtenia ajudes de la federació. Era un peix que es mossega la cua». A més, durant els primers mesos «em vaig lesionar i això ho va complicar tot una mica més».\nVa ser aleshores quan «va arribar una oferta de la Federació Xilena d'Esquí perquè entrenés el seu equip d'esqui cros. Em coneixien de la meva etapa d'alpí i van pensar que podia ser útil». El periple amb els sud-americans no va ser pas dolent. «Vam portar els nois a entrenar a Espanya i fins i tot vam classificar-ne un per a una final del Mundial júnior». Solia passar els estius d'aquí, hivern a l'hemisferi sud, a Xile i l'experiència va durar fins a l'any passat. En aquest moment, dificultats econòmiques de la federació i també afers personals el van fer tornar a Puigcerdà a viure.\nEl cuquet del futbol\nJa restablert definitivament a la Cerdanya, Terra va començar a treballar com a entrenador de nens del Club Esquí Llívia i aleshores li va sorgir una altra possibilitat. «Coneixia tres o quatre amics que jugaven al Puigcerdà de futbol i em van proposar que hi jugués. Vaig anar a entrenar algun dia i de seguida em van fer fitxa». Això va ser la temporada passada, i aquesta, ja establert a l'equip, «ens vam posar líders a l'inici gràcies a una gran defensa. Després vam pagar els rigors de l'hivern a la Cerdanya i vam fer una baixada, però ens vam mentalitzar que calia acabar bé i hem pogut pujar després de la promoció contra el Bigues». Terra es mostra «content d'haver ajudat a recuperar l'afició a Puigcerdà. Hi ha gent que ve ara que em diu que feia vint anys que no venia». La seva etapa d'equiador «m'ha ajudat en la potència. Vaig bé de cap i tinc un bon xut. A més, en la promoció he donat suport als companys per suportar la pressió. He estat en Jocs i mundials i segurament ho puc gestionar millor».\nLlívia aprofita l´experiència de tot un esquiador d´elit. Esports


Bandes de Moebius nanoscòpiques\nhidrocarburs cíclics conjugats\nAquesta setmana ha començat una sèrie a TV3 que es diu Moebius. En els primers 30 segons del primer capítol, la mestra (Aida Oset) descriu què és una banda o cinta de Moebius (o Möbius).\nAquesta topologia va ser descoberta de manera independent pels matemàtics August Ferdinand Möbius i Johann Benedict Listing l’any 1858. Una cinta de Möbius es defineix com una superfície amb un sol costat obtinguda tallant una banda tancada en una sola tira, fent un gir de la meitat (180˚) a un dels dos extrems, i tornant a col·locar els dos extrems (vegeu Figura 1). Tal com es pot veure a la Figura 1, les cintes de Möbius són quirals (com les nostres dues mans) i, per tant, no és possible superposar una cinta de Möbius i la seva imatge especular.\nFigura 1. Una cinta de Möbius i la seva imatge especular.\nLa tipologia més clàssica de molècules aromàtiques és la que està constituïda per molècules monocícliques conjugades planes que segueixen la regla 4n + 2 de Hückel. En aquestes molècules, si considerem que la molècula està en el pla xy, els orbitals atòmics 2pz dels àtoms de carboni constitueixen el que s’anomena el sistema. L’orbital molecular més baix en energia d’aquest sistema té tots els orbitals 2pz en fase (Figura 2, esquerra). L’exemple més paradigmàtic d’aquest tipus de sistemes és la molècula de benzè que té sis electrons π (n = 1 en la regla de Hückel). La distribució dels orbitals moleculars en aquestes molècules fa que s’arribi a una situació de capa tancada amb un nombre d'electrons π igual a 4n + 2 (Figura 3). Una configuració de capa tancada dona una estabilitat addicional que fa que aquestes molècules aromàtiques siguin poc reactives. Si la molècula perd o guanya dos electrons, passa a tenir 4n electrons π i deixa de ser aromàtica i estable.\nUna molècula monocíclica conjugada de 4n electrons π en què l’orbital molecular π més baix en energia té una sola superposició fora de fase (o, més generalment, un nombre imparell de superposicions fora de fase) constitueix una espècie aromàtica Möbius. Aquesta configuració espacial particular dels orbitals 2pz recorda una cinta de Möbius (superfície d'un sol costat), d'aquí el seu nom (Figura 2, centre). A diferència de les espècies aromàtiques Hückel, les espècies conjugades monocícliques Möbius aconsegueixen una configuració electrònica de capa tancada amb 4n electrons π. Si la molècula perd o guanya dos electrons, passa a tenir 4n + 2 electrons π i deixa de ser aromàtica i estable.\nCom hem dit abans, una cinta Hückel es transforma en una cinta Möbius amb un gir de 180º d’un dels extrems. Si fem un gir més, generem una cinta Hückel retorçada (Figura 2, dreta) que torna a obeir la regla de Hückel i, per tant, és aromàtica amb 4n + 2 electrons π. Si fem un tercer gir, tornem a tenir una topologia Möbius i l’aromaticitat s’assoleix amb 4n electrons π. I així successivament.\nFigura 2. Cinta de Hückel (esquerra), cinta de Möbius (centre) i cinta de Hückel retorçada (dreta).\nFigura 3. Els orbitals moleculars π en una molècula aromàtica de topologia Hückel. S’arriba a la capa plena amb 2, 6, 10, 14, 18, etc. electrons π.\nL'aromaticitat de Möbius va ser descrita per primera vegada teòricament per Craig i Paddock el 1958 i sis anys després va ser més elaborada per Heilbronner. El primer estudi computacional que va analitzar una espècie estable amb aromaticitat de Möbius va ser realitzat el 1998 per Schleyer i col·laboradors. Va caldre esperar fins al 2003 per tal de veure sintetitzada la primera cinta de Möbius nanoscòpica estable a càrrec d’Ajami, Herges i col·laboradors. Com es mostra a la Figura 3, tallant un sistema π normal i muntant-lo amb un mig cilindre que tingui aromaticitat en el pla, es pot obtenir un sistema de Möbius. Experimentalment, aquesta situació es va aconseguir fent reaccionar deshidrodiantracè (TDDA) i ciclooctatetraè per irradiació amb una làmpada de mercuri de baixa pressió. En aquest cas, es produeix una reacció de metàtesi d’ampliació de l’anell i es forma un sistema aromàtic de Möbius que conté una unitat de biantraquinodimetà (de color magenta a la Figura 4) i un pont poliènic (de color blau a la Figura 4).\nFigura 4. Combinació de dues espècies aromàtiques, una amb aromaticitat fora del pla i l’altra amb aromaticitat en el pla, com a grup d’estratègia sintètica per generar un compost aromàtic de Möbius.\nDesprés del treball de Herges i col·laboradors, s’han sintetitzat diverses molècules aromàtiques de topologia Möbius. I molt recentment, s’han descrit exemples de topologies i aromaticitat de Möbius de triple gir i aromaticitat Hückel retorçada quàdrupla. Tanmateix, a mesura que es van introduint més girs, es perd superposició entre els orbitals 2pz i es perd l’estabilitat addicional que tenen els sistemes de 4n electrons π amb topologia Möbius o 4n + 2 electrons π en topologia Hückel.


Bloc d'una lectora: Explicar la vida\nHi ha moltes menes de blogs: de llibres, de notícies, d'intimitats... Avui estava llegint un bloc on la persona que l'escriu explicava una intimitat. De fet, un refocil·lament, per dir-ho com ho diu Cervantes, i aprofitant que he parlat del terme. M'ha encantat llegir-ho, de fet, m'he quedat amb un somriure estúpid a la cara que la gent em pregunta "què rius?", i es clar, és fa difícil d'explicar. El primer que he pensat és que jo mai explicaria a Internet una intimitat així. Però llavors recordo que jo explico les meves lectures, i la lectura és una experiència molt íntima, també. Per tant, quina diferència hi ha? Si aquesta persona no llegeix llibres i ha d'explicar els seus refocil·laments, qui sóc jo per criticar-ho? Què pensaria l'altra persona, la persona amb qui s'ha refocil·lat, si ho veies escrit a Internet? Segurament no li faria gaire gràcia... Encara sort que no ha donat noms. Però jo podria saber qui és una de les persones, només hauria d'investigar una mica. No costaria gaire, llavors, saber qui és l'altre... És ètic explicar intimitats com aquesta, intimitats que afecten altres persones? Això no hauria de quedar dins l'àmbit privat? Jo m'ho he passat bé llegint-ho, però perquè sóc una xafardera incurable, m'encanta mirar pel forat del pany. Per això, també, suposo, llegeixo llibres. Suposo que la mateixa necessitat que em porta a mi a explicar les meves lectures ha portat a aquesta persona a explicar una intimitat com aquesta; no se sap mai, potser algun dia jo també tingui necessitat d'explicar coses així. Mentrestant, continuaré llegint.\nUna curiositat: aquesta persona ha explicat un refocil·lament, un rotllo, un fet i fet, sense més història. Jo em pregunto: el dia que s'enamori de debò, sabrà –o voldrà- explicar-ho d'aquesta manera? O preferirà guardar-s'ho per si mateix?\nHemos encontrado la mejor pagina web en internet de como ganar dinero internet. Como nos ha sido de interes para nosotros, tambien les puede ser de utilidad a ustedes. No son solo metodos de ganar dinero con su pagina web, hay todo tipo de metodos para ganar dinero en internet...


«No som una generació perduda» | La religió en un xip\n← Materials didàctics en motiu de la JMJ 2011\nCom s’escull un papa?… →\n«No som una generació perduda»\nPublicat el 1 gener 2013 per jcaldero\nAquest és el crit d’un grup de joves que formen part de l’anomenada generació perduda: la millor preparada de la història del nostre país i, alhora, la que està patint una precarització laboral més despietada. Una invitació a l’esperança, a recuperar la fraternitat, a treballar pel bé comú, a combatre l’individualisme i la indiferència.\nDurant la primavera de 2012 Cristianisme i Justícia va proposar a un grup de joves una sèrie de trobades per a reflexionar sobre el moment actual. Són joves que van viure amb il·lusió el naixement del 15-M, comparteixen el desig de canvi i el nou llenguatge polític que aquest moviment proposa, però alhora són conscients de les seves debilitats i limitacions. Formen part de la generació de joves millor preparada de la història d’aquest país, i també la que està patint una precarització laboralmés despietada. Tot i la incertesa i la desorientació que el moment present genera, volen expressar la seva esperança en el canvi i en la capacitat de reacció de la societat.\nEn aquesta ocasió Cristianisme i Justícia ha volgut donar-los veu en la seva declaració de Fi d’Any.\nAquest article ha estat publicat en Batxillerat, Formació i reflexió. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Tele-Rahola i la bola de vidre (Mònica Planas)\n3 min. Crítica de tele 15/05/2018 19:39\nLa setmana passada (del 7 al 13 de maig) Pilar Rahola va sortir sis dies a TV3, un temps acumulat d’una mica més de noranta quatre minuts en pantalla. De dilluns a divendres a 'Tot és mou' per tancar el programa. Dijous, a més, va fer doblet al 'Polònia', participant en l’esquetx de la primera gran 'sitcom' etnicista de Sant Esteve de les Roures.\nPilar Rahola sempre fa el mateix. S’asseu en una taula i fa d’oracle. A la secció 'Hola Rahola' del 'Tot es mou' se suposa que els espectadors poden enviar-li consultes, com a la 'señorita' Francis o, més ben dit, a l’estil Sandro Rey, demanant-li vaticinis. Però les preguntes l'hi fa Melero com si es tractés d'una vident: “Pilar, descartes que hi pugui haver un govern amb altres majories?”, per exemple. I l’habilitat de Rahola és saber contestar com si tingués una bola de vidre i respondre amb un enorme convenciment: “Jo crec que ara estem molt a prop de tenir govern”, “Aquest país restituirà en algun moment la presidència de Carles Puigdemont”, “Preparem-nos perquè no té pinta que per la via política vulguin resoldre res”, “Porten tota la vida volent destruir l’escola catalana però no se’n sortiran”, “El Constitucional dirà que a hores d'ara ja no podem fer res”, “Jo crec que el 155 l’hauran d’aixecar”, “Hi haurà un moment que el PP, per mandat europeu, no ho podrà aguantar gaire temps”, “Hi haurà unes sentències terrorífiques que duraran el que duraran, perquè Europa les tombarà”. Sort de Rahola. La seva clarividència és enlluernadora. La seva capacitat per parlar del futur t’atrapa a la pantalla igual que quan veus la tarotista Esperanza Gracia apaivagant el neguit dels espectadors noctàmbuls que volen saber què els deparen l’amor o la salut.\nDissabte remata les seves aparicions al 'Preguntes freqüents', on passa tres quarts del mateix. Repassa la seva setmana i interactua amb els convidats: capitalitza les emocions més fortes dels entrevistats i se les fa pròpies, s’indigna i renya qui la contradiu, coneix a tothom i en dona detalls personals. I si no coneix l'entrevistat, hi ha parlat abans a la sala d’espera i ja en pot fer un retrat acurat. Pilar Rahola és l’oracle de TV3. Tele-Rahola. Cada dia. Ella al servei del país i el país al seu servei. L’únic que no tinc clar és si la tele pública està fent un ús excessiu de Pilar Rahola. O Pilar Rahola un ús excessiu de la tele pública.


Un nou sensor col·locat al refugi d'Amitges ... - Govern.cat\nUn nou sensor col·locat al refugi d'Amitges avaluarà la contaminació lumínica al Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici\nquery_builder 19 desembre 2020 09:39\nSeguint el Pla d’Acció de la certificació Starlight i del Punt de Referència de la Qualitat Lumínica, es col·loca el primer sensor que emetrà dades periòdicament per mesurar la foscor natural\nUn nou sensor, col·locat al refugi d’Amitges, avaluarà la contaminació lumínica al Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. Es tracta d’un sensor SQM (Sky Quality Meter) tipus fotòmetre que mesura la brillantor del cel i emet els valors en unitats de mag/arcsec2. Tècnics especialitzats del Parc Astronòmic del Montsec van ser els encarregats de dur a terme la instal·lació del sensor amb l’objectiu de conèixer l’estat real de la contaminació lumínica al Parc i afavorir la mínima incidència de llum artificial dins del territori protegit.\nL’acció pretén conèixer l’evolució de la contaminació lumínica i disposar de dades actualitzades sobre la qualitat del cel fosc i ampliar, així, les tasques de conservació del Parc Nacional protegint el medi nocturn. La finalitat principal és garantir que l’impacte ambiental, l’afectació dels ecosistemes i la dispersió de la llum estiguin dintre d’uns paràmetres mínims.\nLa campanya s’integra dins del projecte de mesurament de la contaminació lumínica que coordina i impulsa el Departament de Territori i Sostenibilitat des del 2013, i que està permentent avaluar la qualitat del cel nocturn de tots els parcs naturals de Catalunya.\nL’actuació s’emmarca dins del pla d’accions previst en el marc de la certificació Starlight, atorgada al Parc Nacional el 2018. El pla es va elaborar gràcies a les propostes sorgides del procés de participació ciutadana on van participar els ajuntaments, la població local i bona part del sector turístic.\nLa contaminació lumínica comprèn llargues distàncies, per la qual cosa és necessari que, per assegurar la protecció del parc, l’enllumenat dels municipis de l’entorn sigui d’unes determinades característiques. En termes generals, la llum ha de ser carbassa i enfocada cap a baix. Per això, amb la voluntat de refermar la protecció del cel i preservar-ne la foscor natural, el Departament de Territori i Sostenibilitat va aprovar el març de 2020 la inclusió dels municipis d’Espot, La Guingueta d’Àneu, Sort, la Torre de Capdella i la Vall de Boí, en la zona de màxima protecció envers la contaminació lumínica (E1). Aquests municipis estan treballant en l’adequació de l’enllumenat exterior i han pogut gaudir d’ajudes per poder desenvolupar l’adequació de la seva il·luminació i adaptar-se a aquesta nova figura de protecció que és el punt de referència.\nImatge del sensor. 185


Castellví tindrà més presència dels regidors i regidores de govern a l’Ajuntament per millorar la resposta a les necessitats ciutadanes\nnotícia > Castellví tindrà més presència dels regidors i regidores de govern a l’Ajuntament per millorar la resposta a les necessitats ciutadanes\nComunicacioCastellvi 8 de Juliol de 2019\nLa reorganització es fa per poder atendre tant les gestions del dia a dia com per aconseguir una planificació estratègica i de conjunt\nL’Ajuntament de Castellví de Rosanes comptarà aquest mandat 2019-2023 amb una major presència dels regidors i regidores de l’equip de govern al Consistori, amb l’objectiu de millorar la resposta a les necessitats ciutadanes i enfortir la planificació estratègica, a banda de totes aquelles habituals de tasques de gestió diària. Les dedicacions i retribucions dels electes han quedat aprovades pel ple municipal.\nL’alcalde, Adrià Camino, tindrà una dedicació aprovada del 75% -malgrat que la seva presència efectiva a l’Ajuntament serà de tota la jornada. La regidora Teresa Mínguez tindrà una dedicació del 100%, i hi haurà dos regidors a dedicació parcial: Joan Carles Almirall (50%) i Victoria Castellanos (49%).\nPer a Camino, “amb un Ajuntament sanejat i amb els grans reptes que té Castellví de Rosanes per davant aquests quatre anys, creiem que és necessària la presència constant” a l’Ajuntament. Segons que assegura l’alcalde, “aquesta major dedicació i implicació es manifestarà en una millora substancial del municipi” i afirma que “la funció principal dels polítics és la de solucionar els problemes i preocupacions de la ciutadania, així com prendre decisions”.\nEn aquesta línia, Camino considera que “tenir poca presència dels representants de la ciutadania a l’Ajuntament és sinònim que la ciutadania tingui poca presència en aquesta institució” i per aquest motiu s’ha optat per tenir quatre membres de l’equip de govern amb algun règim de dedicació. D’aquesta manera, indica, es podrà atendre tant “la gestió del dia a dia” com “la planificació estratègica i la visió de conjunt” que és “igualment necessària”.\nJuntament amb el règim de dedicació d’alcalde i regidors, s’han aprovat les seves retribucions:\nLa resta de regidors i regidores de l’Ajuntament cobraran indemnitzacions per assistència a òrgans col·legiats, cadascun d’ells en funció dels òrgans als quals assisteixi o tingui representació assignada, de manera que l’import total anual variarà segons el cas de cada regidor o regidora.\nLes dedicacions i règim retributiu s’han aprovat per set vots a favor –de l’equip de govern integrat per Endavant Castellví i Junts per Castellví- i dos en contra del grup municipal de Fem Poble.\nCastellví de Rosanes, 8 de juliol del 2019\n‹ Recull informatiu setmanal (05/07/19)\t› L’Ajuntament de Castellví ja té fixada la distribució de les regidories i els plens avancen 30 minuts l’inici


Oliva aprova el Pla d’Actuació Municipal front el risc d’inundacions a la ciutat | Ajuntament d'Oliva\n1 febrer 2016 | alcaldia,General,ordenació del territori\nOliva aprova el Pla d’Actuació Municipal front el risc d’inundacions a la ciutat\nEl PAMRI, aprovat en el Ple per unanimitat, és un dels primers en tot el territori valencià.\nL’alcalde destaca el treball del govern municipal, i totes les persones reponsables que han participat, per millorar la seguretat de les persones d’Oliva en situacions de preemergència i emergència.\nEl Ple de l’Ajuntament d’Oliva va aprovar el passat dijous el denominat PAMRI, o el que és el mateix, un nou Pla d’Actuació Municipal front el Risc d’Inundacions, i que servirà per tal d’aconseguir la màxima protecció per als ciutadans, els béns i el medi ambient que pugueren resultar afectats per les conseqüències de les possibles inundacions o pluges torrencials a la nostra ciutat.\nDins d’aquest PAMRI s’estableix una estructura jeràrquica i funcional dels mitjans i recursos propis, tant públics com privats, que permeta fer front a les situacions de risc o emergència greu.\nAquest pla serà d’aplicació en qualsevol situació de preemergència o emergència per inundacions que es produïsca dins del terme d’Oliva. En cas que se superen els mitjans i recursos previstos a aquest pla, se sol·licitarà la mobilització dels mitjans i recursos previstos al “Pla Especial davant dels riscos d’inundacions a la Comunitat Valenciana”.\nEl document aprovat al darrer plenari ha estat elaborat per un equip d’enginyeres i enginyers especialistes, concretament per part de l’empresa PME- Enginyeria, contractada a tal efecte el passat 3 de novembre de 2014, en base a l’informe confeccionat pel tècnic municipal Juan Ramón Porta, que ha estat coordinant i supervisant els treballs de redacció. El cost total del projecte ha estat de 20.570 euros.\nEls principals objectius del PAMRI són:\nPreveure l’estructura organitzativa i l’operativitat per a la intervenció en emergències per inundacions a Oliva.\nDeterminar els elements vulnerables en funció de l’anàlisi del risc i els nivells del mateix en les diferents zones del terme municipal i delimitar les àrees segons possibles requeriments d’intervenció.\nEspecificar els procediments d’informació i alerta a la població.\nDesenvolupar el catàleg dels mitjans i recursos disponibles al municipi, així com els mecanismes per a la seua permanent actualització.\nEn la confecció del document també ha participat molta gent a través de múltiples reunions de treball; membres del CECOPAL, tècnics de l’ajuntament, Bombers, associacions i voluntaris i inclús tècnics de la Direcció General de Seguretat.\n“L’aprovació d’un pla d’aquestes característiques està motivada per l’actual normativa i marc legal, ja que és competència directa dels municipis l’elaboració, l’aprovació i la implementació de plans d’emergència front als diferents riscos que afecten als seus termes municipals” assenyalava l’alcalde, David González.\nFins a la data, a Oliva el precedent al PAMRI, és el Pla Territorial front a Emergències, que és un pla d’àmbit més general i que va aprovar el Ple municipal l’any 1994.\nEl nou PAMRI ha d’estar homologat per la Direcció General de Seguretat, per això, tal i com estableix la llei, per a la seua elaboració s’ha seguit la metodologia que indica tant la normativa autonòmica, com l’estatal, així com les directrius europees que ho regulen.\nEl document consta d’un apartat d’anàlisi del risc on es descriu la geomorfologia i orografia del terreny; es caracteritzen les avingudes, resposta del sistema i conseqüències; es realitza una estimació qualitativa i quantitativa del risc i, per últim, s’identifiquen els punts crítics de vigilància.\nEn un segon apartat d’Estructura i Organització es plasma l’esquema organitzatiu amb el director del pla, el director tècnic, el Comité Assessor, les unitats bàsiques i el voluntariat. Un tercer apartat és el que fa referència a cialis a diario l’Operativitat del Pla on es realitza la predicció de fenòmens meteorològics, es notifiquen estes prediccions, es decidixen les actuacions i procediments a seguir. I per últim, la Fase d’Implantació del Pla que és probablement, la més important i la que anirà nodrint el Pla de major implantació i ajustant-lo millor a la realitat.\n“Per a la redacció del PAMRI s’han utilitzat els estudis d’inundabilitat més recents i els de major detall que són els elaborats com a conseqüència de les obres de Laminació i Drenatge de la Rambla de la Gallinera, actuacions que, com ja és conegut, estan a mitges, pendents de la construcció de la presa. En qualsevol cas, estem davant d’un document viu que, sens dubte, anirà adaptant-se a la realitat diària” cialis and viagra mix finalitzava l’alcalde, David González.\nPodeu consultar cialis good for heart el document complet al següent enllaç:


Conèixer Catalunya: La roureda de Collsuspina\nCal conèixer Collsuspina i la seva roureda, la població que pertany a la Comarca Natural del Moianes, i a la que s’accedeix des de Moià per una carretera en bon estat de conservació, pren el nom del mas anomenat de l’Espina que senyorejava aquestes terres des de temps immemorial, és va formar el segle XVIII a partir d’alguns establiments d’atenció als vianants situats arran el camí ral, avui N-141C.\nLa tradició d’atendre a cos del rei als forasters que fan camí, està avui encara molt present a Collsuspina, on podreu trobar una amplia oferta, tant pel que fa al allotjament com a la restauració.\nEl carrer major és l’autèntica columna vertebral de la població , i malgrat no ésser un efecte possiblement volgut, trobem aquí una mostra real, del que s’acabaria anomenant la ciutat lineal; al llarg del principal vial de Collsuspina, amén d’una oferta amplia i de qualitat, quan als serveis, trobareu també a la paret de pedra d’alguna de les seves cases, creus de fusta quina funció era la de senyalar adequadament les diferents estacions del Via Crucis.\nL’elogi d’aquesta població s’ha de fer desprès de passejar pel seu carrer Major, on – fins al moment de redactar aquesta crònica, almenys - no s’ha permès cap edificació que trenqui l’harmonia d’un conjunt que llargament passats dos segles, us farà sentir que torneu a trobar-vos en un entorn, en el que amb els ulls tancats, és més fàcil pensar en carruatges de cavalls, que amb vehicles de motor. Collsuspina s’ha de veure !\nQuan al segon element d’interès, sortirem del poble pel camí anomenat de Vic, haurem deixat darrera nostre, el carrer Major , molt aprop de la Creu de Terme, que sorprèn agradablement als visitants, ben aviat seguint l’antic traçat del Cami Ral, veurem davant nostre la roureda de Collsuspina, coneguda també com de Casanoves, el passeig extremament senzill i curt, ens permetrà gaudir possiblement d’una de les darreres – sinó la darrera – concentració arbòria d’aquesta singular espècie, de la que malgrat l’altíssima qualitat, remarquen encara els veïns de Collsuspina, els tres roures centenaris que trobem al final del Pla de Querol, a les envistes ja de Cal Jordà.\nEs del tot aconsellable romandre una llarga estona deambulant per la roureda, de ben segur que notareu ben aviat , les qualitats espirituals que estan associades als roures, més enllà de la cita simpàtica del druida Panoramix, que amb una falç d’or puja d’alt dels roures a recollir el vesc sagrat, i s’acaba tallant com a conseqüència de la cridòria de l’Obelix i/o l’Asterix, el cert és que per explicar-ho de forma planera i entenedora, passejar per una arbreda, ve a ser com sotmetre’s a un rentat espiritual, a participar en un procés d’equilibri de les nostres potencialitats psíquiques. Hi ha persones que s’abracen als arbres, i diuen sentir a nivell físic aquesta força equilibrant, és certament una qüestió en la que la sensibilitat de cadascú juga un paper principal; a nosaltres aquesta evidència - la de ser un tot amb la natura i rebre’n els beneficis d’un us adequat - se’ns van fer palesa fa ja molt i molt anys ; recordo en aquella ocasió que més que esgotats havien arribat al límit del decandiment, un cop sota la protecció dels arbres , vàrem romandre asseguts damunt d’unes arrels una llarga estona.\nEn aixecar-nos la sensació de cansament havia desaparegut !, també per alegria nostra, semblava que ens havíem rentat els vidres de les ulleres de l’ànima, perquè el sol lluïa de forma diferent, l’aire tenia un flaire desconegut, però fresc i agradable , i tot plegat de les hores ença, sembla que ha trobat el lloc i el moment que li pertoca; per descomptat, sempre hi haurà algú que no ho voldrà creure, però tinc per cert que els arbres, en general i els roures molt particularment son uns dels millors amics que tenim !


El 22 de febrer de 1985 va morir Salvador Espriu, el poeta de Sinera que escrivia sobre la mort i l'esperança.\nI també fa cinquanta anys que va publicar el poemari La pell de brau, segurament la seva obra més coneguda i el llibre més citat de tota la poesia catalana dels últims decennis.\n22/02/2010 02:06 Cultura\n25 anys després de la mort del "poeta nacional de Catalunya" que se li havia oficiosament atorgat, i de fet des de molt poc després del seu decés, el silenci i l'oblit han cobert la memòria d'Espriu i la seva obra. Tal com va denunciar ahir el diari El Punt en el seu editorial, "esporàdiques edicions dels seus llibres i muntatges escadussers d'algunes de les seves obres teatrals no han estat prou per recuperar una obra que en vida del seu autor semblava que hagués de ser vigent sempre".\nLes circumstàncies històriques, polítiques i culturals hi han tingut a veure. El "poeta nacional" es va significar com a escriptor "cívic" durant el franquisme, quan l'acció en contra del règim necessitava l'èpica que la poesia. Aquesta "apropiació" política ha fet mal a una obra que en conjunt va molt més enllà i que com que parla dels temes eterns de la poesia –la mort, l'amor, el patriotisme...– i està excel·lentment escrita, segurament algun dia serà redescoberta pels lectors.\nSalvador Espriu (Santa Coloma de Farners, 1913 - Barcelona, 1985), és un dels escriptors catalans més signficatius i un dels poetes més importants, abanda d'haver tingut un significatiu paper en la recuperació del teatre català.\nHomenatge en xarxa\nAlguns blocaires s'han activat per preparar una iniciativa semblant en ocasió dels vint-i-cinc anys de la desaparició de Salvador Espriu.\nEn aquest cas, s'ha encarregat de llançar la primera pedra la blocaire i experta en el poeta d'Arenys Roser Caño, autora del bloc Antaviana.\nLa proposta és ben senzilla: els blocaires que s'hi vulguin sumar tan sols han d'escriure un apunt en honor de Salvador Espriu i publicar-lo dilluns al matí. Un requisit: l'escrit ha de ser fidel a l'estil propi de cada blocaire. De moment, ja n'hi ha uns quants que s'han mostrat disposats a participar-hi i la iniciativa ha començat a circular per la blocosfera literària.\nConvocatòria al Facebook.\nEn la veu de Raimon\nSalvador Espriu, poc propens a les confidències, va confessar que estimava Raimon i Ricard Salvat com si fossin fills seus. Si l'afecte d'Espriu per Salvat va sorgir amb l'impacte que li va provocar el muntatge escènic de Ronda de mort a Sinera que va estrenar el director teatral, el que sentia per Raimon va néixer amb l'admiració per la labor del cantant de divulgar versos seus a través de cançons.\nCom recorda Xevi Planas al setmanari Presència, que ha dedicat el dossier central a l'escriptor [pdf], Raimon ha musicat i ha enregistrat vint-i-dues cançons sobre poemes d'Espriu. Qui vulgui escoltar-les les trobarà totes al disc Raimon-Salvador Espriu. Poesia cantada, publicat per Picap el 2003.\nUn imposat esperit de la transició\nEspriu va escriure poemes d'un clar sentit polític, alguns dels quals Raimon va musicar i va cantar, circumstància que els va concedir una gran popularitat, com és el cas d'Indesintenter o d'Inici de càntic en el temple. És a dir, ni La pell de brau és un parèntesi en l'obra d'Espriu -en el llibre hi ha de ple el peculiar món espriuà- ni és l'únic epsia de la seva obra amb intenció política. Els poemes d'aquesta mena estan repartits per diversos llibres seus.\nCom recorda Miquel Pairolí al Presència, La pell de brau es va convertir en un llibre emblemàtic de l'antifranquisme i, en ser traduït al castellà, molt polítics van trobar en el llibre d'Espriu tot de versos que servien per il·lustrar allò que se'n va dir "l'esperit de la transició". Ara bé, Espriu sempre anava molt més enllà. Per exemple a La pell de brau també s'hi poden llegir versos que mai sentirem citar en boca d'un polític:\non jeu amagada\nl'olla del diner.\nSi vols el poder\nfes que sigui teva\ni mana després».\nEn tot cas, Espriu fou un poeta incomprès per aquells qui més l'han citat, i comprès potser per uns pocs, els conscients de la vastitud i complexitat del món simbòlic espriuà.\nUn d'aquests era el cantautor xativí Raimon, que explicava d'Espriu:\n"La meva admiració per Salvador Espriu, poeta i home, ha anat creixent des del llunyà 1963 que vaig musicar la Cançó de capvespre i que vaig conèixer personalment. La dama de l'alba va trobar l'home i ja no el tenim entre nosaltres. El poeta viu i viurà mentre perduri la llengua en la que va escriure".\nUn poema que Salvador Espriu féu en homenatge a Pompeu Fabra, de qui deia que era "la personificació del seny català, d'aquesta altíssima qualitat i que, diguin el que vulguin, abunda tan poc entre nosaltres. En el terreny de la gramàtica, Pompeu Fabra ho va veure tot, ho va pensar tot i ho va resoldre tot".\nI seguia: "La llengua evoluciona, i hi ha algun detall sobre el qual el Fabra de l'any tretze no podia dictaminar. Per això apel·la tan sovint al gust i al criteri dels escriptors d'aleshores i els que anirien venint. Perquè la llengua és un procés obert. Si es tanca, ésu na llengua morta Aquest és el secret anhel de tants gramàtics de via estreta que abunden molt aquí i arreu. Aquests gramàtics estimen tant la llengua que la volen ben morta per a la seva repugnant i estúpida necrofília".\n«Bevíem a glops\nel meu poble i jo».\nUn altre dels poemes destacats és Inici de càntic al temple, en homenatge a Joan Salvat-Papasseit i dedicat a Raimon. Els dos versos finals d'aquest text, pel component que expressen de servei al país, van adquirir una dimensió mítica entre els lluitadors de la terra, i al públic de la cançó en català.


Falla Baix La Mar - Les falles són el Passat, el Present i el Futur\nParlar de falles en la meua vida és parlar de tradició, devoció, música, color, pólvora, olor… sentiment.\nDe ben menudeta he estat vinculada al món de les falles. Vinc d’una família fallera de tradició. El meu iaio fou un dels fundadors de la falla les Roques. El meu oncle, Juan el Copat, va ser president i va traure a ma mare la seua Fallera Major.\nNo puc ni dir-vos la de vegades que li vaig fer a ma mare i a la meua iaia que em contaren tot el que havia passat durant aquell any, des que la taula es va parar a casa el dia de la presentació i no es va llevar fins a l’endemà de Sant Josep, fins que l’oncle Juan es va quedar dormint el segon dia de falles a la banyera del cansament que tenia, el pobre home…\nLògicament ma mare em va apuntar a fallera i recorde com si fos ahir, les “bregues” que tenia amb ella i amb la meua iaia perquè no volia llevar-me el trage a la nit ni els monyos. Fixeu-vos fins a on vaig aplegar que, un dia de Sant Josep, després de l’ofrena, em van llevar el vestit i mentre els majors dinaven, jo vaig entrar d’amagades a l’habitació i me’l vaig posar, i en el carrer Sant Vicent de la Roqueta, on nosaltres vivíem, ens reuníem els xiquets a tirar coets, i allà que vaig eixir jo tota xula a migdia amb el meu trage ben posat, a hores d’ara encara no sé on em vaig arrimar, però em vaig embrutar tota la falda de lleixiu, vos podeu imaginar el disgust.\nVa haver-hi uns anys en què no era fallera, en aquella època no hi havia júniors i clar, aplegava un moment que els xiquets érem massa grans per anar amb els menuts i massa menuts per anar amb els grans, bé, doncs jo em posava un trage de ma mare i anava al carrer a vore l’ambient de falles, i això sí, el que no vaig fallar mai va ser a l’acte de l’ofrena a portar-li flors a la verge, era l’excusa perfecta per a vestir-me oficialment de fallera.\nRecorde posar-me la banda de Fallera Major de mare i somniar quan seria jo Fallera Major.\nLa vinculació de mon pare Pepe, el Biri, amb la Falla Baix la Mar, de la qual ell era membre, feia que jo anara els dies de Sant Josep a dinar amb ells i passara molt de temps a la falla, allò va fer que a poc a poc aquest sentiment de la falla marinera m’encisara i va fer que m’enamorara de la seua manera d’entendre les falles.\nTot va aplegar quan ja vaig poder apuntar-me a fallera, tenia clar que Baix la Mar era la falla del meu cor.\nAcí som com una gran família. Ens alegrem quan ens passen coses bones i ens ajudem els uns als altres quan ens necessitem.\nVaig tindre el privilegi de ser Fallera Major l’any 2001 amb una fantàstica persona, El Poté. Ell va fer que el meu somni es fera realitat. La veritat és que va ser un any molt especial, sempre recordaré l’estima rebuda per totes les persones que van estar al nostre costat, i mira que hi va haver molta gent…\nSempre m’havia fet il·lusió presentar l’acte de proclamació de la Fallera Major de la falla i l’any 2019, quan els meus amics Paco i Maica van ser els màxims càrrecs, vaig tindre el privilegi de ser la presentadora. He de reconéixer que va ser una de les experiències més gratificants i enriquidora de la meua vida, acte que em va servir per a presentar la nit del dia del faller uns mesos després.\nHe vist créixer a aquests xiquets i xiquetes que eren xicotets quan jo vaig entrar a la falla i ara ja són part de la comissió gran, inclús la majoria ja han ostentat el màxim càrrec de la falla.\nM’ompli d’emoció vore els xiquets i xiquetes de les meues amigues ser nomenats presidents i falleres majors infantils.\nAcí he tingut l’orgull i la satisfacció de vore a les meues nebodes, Carla i Mar, ser les Falleres Majors infantils de la nostra falla i a Mar ser Fallera Major Infantil de Dénia, a la meua cunyada Carol, Fallera Exemplar de Dénia, a Víctor president de la falla just l’any del canvi d’ubicació.\nI de fa huit anys cap ací tinc una nova il·lusió en el món de les falles i és vore a la meua xiqueta vestida de valenciana.\nRecorde perfectament cada vegada que ma mare m’ajudava i m’ajuda a vestir-me de fallera, se li accelera la respiració i jo sempre li deia “Mamà no respires així que em fas nerviosa” i ella sempre em deia, filla és l’emoció. Ara soc jo a qui se li accelera el cor quan la vestisc a ella de fallera i ella és la que em diu a mi que la faig nerviosa. Ara és ella la que sempre vol posar-se el trage de fallera i la que juga sempre que pot amb la meua banda de Fallera Major.\nAra tinc una altra manera d’entendre i viure les falles.\nCom haureu pogut observar, les falles són el passat, el present i el futur d’una festa que tan sols els que la sentim dins del cor l’entenem.\nQue cap pandèmia ens lleve mai la il·lusió de cremar per a tornar a començar, ni la d’ensenyar als nostres menuts les tradicions de la nostra terra i el sentiment per la nostra festa.


Tres morts i un ferit greu per un tiroteig als afores de Rotterdam\nDe moment, es desconeix si es tracta d'un atac terrorista o és per altres causes\nTres persones s’han mort i hi ha un ferit greu per un tiroteig registrat avui a la localitat de Dordrecht, als afores de Rotterdam, als Països Baixos.\n‘Diverses víctimes mortes per trets a l’Heimerstein de Dordrecht. Estem presents amb molt personal i investiguem el que ha passat’, ha informat la Policia de Rotterdam a través del seu compte a Twitter. De moment, es desconeix si es tracta d’un atac terrorista o és per altres causes.\nDues hores abans la mateixa Policia de Rotterdam informava que un home havia resultat ferit lleu després de ser apunyalat en un carrer d’aquesta mateixa zona, un incident que de moment es sap si està relacionat amb el posterior tiroteig.