El documental sobre Palau i Fabre de Clack tanca l’any dedicat al creador català | Mataró Audiovisual\nMataró Televisió emet divendres 27 el documental sobre Palau i Fabre que tanca l’any dedicat al creador català\nRedacció dc., 25/04/2018 - 16:15\n“Josep Palau i Fabre. Retrat Cubista” és el nom del documental que tanca l’any dedicat al creador català. Produït per la Fundació Palau i Clack, el film pretén posar sobre la taula la figura del poeta català, assagista, autor teatral, traductor i refugiat a l’exili. L’objectiu dels seus creadors ha estat intentar extreure’n una representació visual fidedigna que, a més, sigui atractiva com a documental. La figura de personatges com Palau i Fabre o fins i tot Peiró tenen, segons la direcció del documental, moltes cares diferents i un univers molt ampli per endavant. Escoltem a Eloi Aymerich, director del documental, que ha estat entrevistat aquest dijous al programa Traç de Cultura d’aquesta casa.\nEl projecte, que s’ha allargat gairebé dos anys, té una durada de 60 minuts i compta amb quinze entrevistes i col·laboracions d’artistes visuals també mataronins com Edu Novellas en el gravat o Sit Cantallops en tatuatges. Una proposta molt visual, plàstica i, segons la direcció, un documental dur que separa sis etapes molt clares del creador català.\nA més a més el DVD que s’edita ara conté també un conjunt de continguts extres com ara un web amb material inèdit. Clack considera que és un dels documentals més artístics que ha elaborat fins al moment. “Josep Palau i Fabre. Retrat Cubista” es va estrenar dissabte 21 d’abril al canal 33 de Televisió de Catalunya. Mataró Televisió l'emetrà aquest divendres, 27 d'abril, a les 23 hores. També es podrà veure a través de La Xarxa de Comunicació Local més endavant.


CONSELL DE GOVERN: AUTORITZADA LA SIGNATURA DEL CONVENI PER A LA CONSTRUCCIÓ DEL POL MARÍ\n29 maig 2020Conselleria d'Educació, Universitat i Recerca\nCONSELL DE GOVERN: AUTORITZADA LA SIGNATURA DEL CONVENI PER A LA CONSTRUCCIÓ DEL POL MARÍ CConsell de Govern\n\_ El conveni se signarà entre el Govern i el CSIC\nEl Consell de Govern ha autoritzat la signatura del conveni instrumental de subvenció entre el Govern de les Illes Balears i el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) per a la construcció d’un edifici al Moll Vell de Palma, cofinançat amb fons FEDER.\nL’objecte d’aquest conveni és atorgar una subvenció al CSIC per cofinançar la construcció d’un espai que servirà de seu al Sistema d’Observació Costaner de les Illes Balears (SOCIB) i contribuirà a la creació d’un parc tecnològic centrat en la investigació del medi marí. La inversió total serà superior a 7,5 milions d’euros.\nAmb el Pol Marí es vol aglutinar els centres de coneixement existents a les Illes Balears especialitzats en ciències i tecnologies marines, juntament amb el sector empresarial de l'àmbit marí. Tot això amb l’objectiu de crear un pol tecnològic amb un model de negoci competitiu internacionalment.\nEl SOCIB és un consorci constituït el 2008 entre el Ministeri de Ciència i Innovació i el Govern de les Illes Balears per al disseny, la construcció, l'equipament i l'explotació del Sistema d’Observació Costaner de les Illes Balears. El SOCIB està operatiu des de 2014 i és l'única infraestructura cientificotècnica singular (ICTS) que hi ha a l’arxipèlag. El 2019 es va aprovar la incorporació del CSIC a aquest consorci.\nLa Comunitat Autònoma de les Illes Balears cofinançarà aquest projecte amb una subvenció de 3.750.000 €. Es tracta d’una despesa pluriennal: 1.750.000 € per a l’any 2021 i 2.000.000 € corresponents a l’any 2022.\nAquest projecte està inclòs en el programa operatiu FEDER. Va en línia amb la necessitat estratègica d’un nou impuls a la recerca per assolir un model productiu més sostenible i inclusiu.


Ca l’Anita de Roses acollirà l’exposició de Josep Vallès “Entre l’alquímia i l’art” – Guia de Roses\nHome General Ca l’Anita de Roses acollirà l’exposició de Josep Vallès “Entre l’alquímia i l’art”\nDissabte 19 de desembre la sala d’exposició de Ca l’Anita tornarà a obrir les portes per acollir l’exposició Josep Vallès Rovira, “Entre l’alquímia i l’art”, que es podrà veure fins al 24 de gener.\nJosep Vallès Rovira va ser el crític d’art de Tele/eXprés entre el 1969 i el 1979, on va fer un seguiment minuciós de l’art català reivindicatiu i innovador, amb un estil literari molt peculiar, eliminant preposicions i articles. També va treballar per publicacions Canigó, Vida Parroquial, 9 País, El Noticiero Universal, Artes i Crónica 3, acompanyant als artistes catalans i empordanesos, que empraven nous llenguatges estètics, a través de les seves crítiques.\nEntre els llibres que va publicar destaquen Tàpies empremta: Art-vida (1982), Retalls (1984), Dalí delit Empordà (eròtic, esotèric, marxista) (1987), Del Tura al mar (1989), Maties Palau Ferré (1997) i Catedral de Santa Creu, Temple Hèrcules (2016). A través de la seva trajectòria fem una lectura de l’art català i empordanès a l’època de la transició democràtica.\nA l’exposició, comissariada per la historiadora de l’art i Doctora en Humanitats Mariona Seguranyes, es ressegueix la trajectòria de Josep Vallès Rovira (Bellpuig, 1931- Agullana, 2020), on s’exhibeixen obres dels amics artistes que pertanyen a la seva col·lecció, acompanyades de cites d’articles que els hi va dedicar. Hi són presents obres d’Amèlia Riera, Daniel Argimon, Antoni Tàpies, Elena Paredes, Josep Puig Manera, Josep Guinovart, Josep Bonaterra, Bartomeu Massot, Evarist Vallès, i Joan Sibecas. També s’exposa una selecció de la seva col·lecció de tapes de vàter artístiques, batejades per Camilo José Cela com “Opercula Latrinae”, obres d’August Puig, Amèlia Riera, Josep Guinovart, Antonio Beneyto, Bartomeu Massot, Evarist Vallès, Daniel Lleixà, Miquel Duran i Carme Riera, així com diversa documentació del seu arxiu, com fotografies i llibres dedicats.\nLa inauguració es podrà veure a través de les xarxes de Roses Cultura i comptarà amb la participació del regidor de Cultura de l’Ajuntament de Roses, Èric Ibañez, de la presidenta de l’Institut d’Estudis Empordanesos, Anna Maria Puig Grissenberger i de la comissària de l’exposició Mariona Seguranyes, que farà un recorregut virtual per tots els quadres que es podran veure a Ca l’Anita.\nTambé es podrà veure l’entrevista inèdita que van mantenir Josep Vallès Rovira i Arnau Puig el 31 de maig de 2018.\nL’exposició es podrà visitar del 19 de desembre al 24 de gener de dilluns a divendres de 10 h a 13.30 h i de 17 h a 19.30 h, els dissabtes de 10 h a 14 h i de 17 h a 20 h i els diumenges i festius de 12 a 14 h i de 17 a 20h.\ntags: activitats a roses Ca l’Anita de Roses Cultura cultura a roses exposició a roses exposicions a roses josep vallès\nprevious Centres comercials oberts i reobertura del confinament perimetral municipal a Catalunya\nnext Augmenten els grups escolars confinats per Covid a Roses


Apartment Dorfappartement Bramberg 1 Bramberg Am Wildkogel Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDorfstrasse 24 , Bramberg Am Wildkogel, Bramberg Am Wildkogel, Àustria, 5733 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Dorfappartement Bramberg 1\nConvenientment situat a Bramberg Am Wildkogel, Apartment Dorfappartement Bramberg 1 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartment Dorfappartement Bramberg 1, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses parc infantil, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Dorfappartement Bramberg 1 no troba competidors en cap categoria.


Ajuntament del Masnou/La campanya "Mou-te pel zero" ja té els primers guanyadors\nData i hora oficials: 19/06/2021 17:22\nLa campanya "Mou-te pel zero" ja té els primers guanyadors\nÚltima revisió 29-04-2021 10:54\nMarc Torrano, Cris Baena i Tania Alor són les primeres persones guanyadores de la campanya “Mou-te pel zero”, una iniciativa conjunta entre els ajuntaments del Masnou, Alella i Teià per promocionar la reducció de la generació de residus i impulsar el comerç local. La campanya té un any de durada i els premis s’atorgaran mensualment fins al 15 de març de 2022.\nL’entrega de premis corresponent al primer mes s’ha fet aquest dimecres, 28 d’abril, a la sala capitular de l’Ajuntament i amb totes les mesures sanitàries pertinents. Els guardons han estat atorgats per l’alcalde, Jaume Oliveras; i les regidores de Transició Ecològica i Desenvolupament Sostenible, Cristina Ramos; i de Promoció del Municipi, Neus Tallada. Tots tres han remarcat la bona acollida d’aquesta primera edició i la continuïtat que es vol donar a la iniciativa per ajudar a difondre aquesta campanya de conscienciació entre la ciutadania i els comerços del municipi. Durant l’acte també ha pres la paraula la responsable de l’empresa GoZeroWaste, organitzadora de la campanya. A més de posar en valor la importància de la reducció de residus i el suport de l’economia local, ha destacat els incentius de la campanya com un retorn atractiu per a les persones que hi participen.\nMarc Torrano ha rebut una tarja regal de 10 euros per gastar en qualsevol establiment del Masnou; Cris Baena, dues entrades al cinema La Calàndria; i Tania Alor (absent a l’acte) ha guanyat un paquet de productes format per una ampolla reutilitzable, una carmanyola i un Boc’n roll.\nLa campanya “Mou-te pel zero” es va iniciar el passat 15 de març. Si en voleu conèixer el funcionament, en podeu trobar més informació aquí i a la pàgina web https://moutepelzero.cat/elmasnou/\nLa campanya té un any de durada i els premis s'atorgaran mensualment fins al 15 de març de 2022.


Quins serveis organitza l’AFA? | AMPA Taula Rodona\nL’AFA ofereix tots aquells serveis que es realitzen fora de l’horari lectiu. Per poder gaudir d’aquests serveis és obligatori ser soci de l’entitat.\nL’AFA del Taula Rodona ofereix quan és possible els següents serveis:\nAssegurança nominal, per cada nen, que cobreix qualsevol problema dins del recinte de l’escola a qualsevol hora.\nSAM (Servei d’Acollida Matinal) i SAT (Servei d’Acollida de Tarda): permeten que els nens puguin estar a l’escola a partir de les 7:30 hores i fins les 18:15 hores, facilitant la conciliació de les famílies amb els horaris de feina.\nActivitats extraescolars realitzades al migdia o un cop finalitzades les classes a partir de les 17 hores. Les monitores recullen els nens a classe, els hi donen el berenar i els porten a les activitats.\nCasals i ludoteques.\nVenda de xandalls i bates: s’ofereix la possibilitat de comprar xandalls i bates amb el logotip de l’escola (no és obligatori portar-lo).\nAportacions de material a l’escola: gràcies a la quota que es paga per ser soci de l’AFA, si sobren diners es col·labora amb l’escola comprant material i millorant les seves instal·lacions. Els últims anys per exemple, l’AFA ha comprat els llits dels petits, els taburets de plàstica, s’han renovat les instal·lacions i els jocs dels patis, s’han instal·lat tendals o s’ha comprat material electrònic.\nSortides familiars organitzades per membres de la junta, amb l’objectiu de conèixer-nos una mica més fora de l’escola.\nDescompte en la compra de llibres de text: encara que la gestió de la compra de llibres la fa l’escola, des de l’AFA ens posem en contacte amb la llibreria del poble per obtenir un descompte per als seus socis.


Alumnes de la Ginesta descobreixen la ràdio - Matadepera\nHome|News|Alumnes de la Ginesta descobreixen la ràdio\nAlumnes de la Ginesta descobreixen la ràdio\nEl passat dimarts 15 de gener, l’alumnat de l’àmbit lingüístic “I tu què t’expliques?” de Cicle Superior de l’Escola Ginesta va realitzar una visita als estudis de Matadepera Ràdio.\nEls nens i nenes van poder visitar les instal·lacions de la ràdio local i escoltar l’explicació sobre el seu funcionament. Aquesta visita els va engrescar per crear el seu propi programa de ràdio que, un cop preparat, tindran l’oportunitat d’enregistrar a l’emissora a finals del segon trimestre. Aquesta experiència es repetirà també a finals del segon i tercer trimestre amb grups diferents d’alumnes de cinquè i sisè i no dubtem que serà molt enriquidora.


L’IEC i la Diputació de Barcelona renoven la seva col·laboració institucional\nLa Diputació de Barcelona i l’Institut van signar el 13 de novembre un conveni per a renovar, per als anys 2013 i 2014, la col·laboració que mantenen. Per mitjà d’aquest conveni, la Diputació atorga a l’IEC una subvenció directa de 374.000 euros, que es destinaran a diversos projectes, entre els quals destaca la realització d’activitats al voltant del centenari de les Normes ortogràfiques i de la Mancomunitat de Catalunya. D’altra banda, l’IEC aportarà assessorament tècnic a la Unitat Lingüística de la Diputació de Barcelona per a la confecció d’un llibre d’estil.\nEl president de l’IEC, Joandomènec Ros, va manifestar estar «molt satisfet que, malgrat la crisi, la Diputació no solament hagi mantingut la col·laboració amb l’Institut, sinó que fins i tot l’ha incrementada». També va recordar l’estret lligam de les dues institucions, unides des de fa més d’un segle: l’IEC es va fundar l’any 1907 per iniciativa d’Enric Prat de la Riba, que aleshores era president de la Diputació de Barcelona. Salvador Esteve, president de la Diputació de Barcelona, va assenyalar que la signatura del nou conveni «coincideix amb una etapa de renovada efervescència del país» i que «el moment actual s’assembla molt al de fa cent anys, que coincideix amb el centenari de les Normes i de la Mancomunitat, i també amb el tricentenari de l’Onze de Setembre». Finalment, el president de la Diputació va definir l’Institut com «una eina per a la construcció nacional».\nAcompanyat pel president de l’IEC, Joandomènec Ros, i els vicepresidents, Jaume de Puig i Joaquim Agulló, Salvador Esteve va visitar la Casa de Convalescència, seu de l’IEC, i va conèixer de primera mà algunes de les publicacions de l’Institut i un dels projectes en els quals s’està treballant: el portal web del projecte Atles Lingüístic del Domini Català.


melmelada vs gelatina: quina diferència hi ha? - Article\nEl llenguatge de les untacions de fruites és peculiar. Les untacions fetes a partir de restes de taronges, baies, raïm i altres aliments triturats es poden confondre fàcilment entre si, sent la melmelada i la gelea una font particular de desconcert. A continuació s’explica com mantenir-los rectes.\nLa gelea s’elabora únicament amb el suc de la fruita. La fruita es tritura i es cola i l'extracte líquid es bull amb sucre i pectina afegits per produir una cobertura espessa i untable. La melmelada es produeix d’una manera similar, però amb una distinció important: no és tensa. El goop surt en trossos de fruita triturada, donant a la untada una consistència més robusta. Com que ja és espès, les preparacions de melmelada normalment no requereixen molta pectina. Penseu en això com la mantega de cacauet grossa per a la gelatina habitual, tot i que és possible que no vegeu trossos sencers de fruita suspesos al producte.\nDe vegades, la gent anomenarà una mescla com a 'conserva de fruita'. Tot i que això pot significar que els trossos de fruita siguin més grans i es notin, no sempre és així. És possible que també vegeu melmelades que semblen sospitoses com melmelades. La distinció és que les melmelades solen provenir de cítrics com taronges o llimones.\nLes coses es tornen una mica més complicades al Regne Unit, on la 'gelea' pot referir-se tant a una untada de fruita com a la preparació de gelatina Jell-O. El país també té normes bastant estrictes per aplicar l’etiqueta de melmelada: les melmelades han de tenir un mínim del 60% de sucre per obtenir aquest títol. La regla es va crear a la dècada de 1920, de manera que els spreads tindrien una vida útil més llarga. (El sucre, en aquest cas, actua com a conservant.) La reducció de la quantitat de sucre, que s'ha comentat entre les persones que desitgen mantenir-se totes les dents, pot provocar un procés d'ebullició més llarg i una pèrdua de sabor.\nI què passa amb les mantegues i conserves de fruita? Les mantegues de fruita s’elaboren amb pasta de fruita per untar gruixudes, però en realitat no contenen mantega. Les conserves afegeixen fruits secs o panses per obtenir més textura. Aquestes untacions canalles no són tan habituals com la gelea o la melmelada.\nEsperem que això aclareixi qualsevol confusió contra la confusió de la gelatina i que us trobeu millor informats per fer front al proper tros de pa torrat que trobeu.\nQuina diferència hi ha entre les granotes i els gripaus?


uabdivulga_a2014m3 - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Articles > Published articles > UAB Divulga > Search Results: uabdivulga_a2014m3\n2 p, 51.7 KB Ús d'una llengua electrònica en l'anàlisi de cervesa / Valle Zafra, Manuel del (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Química)\nEl Grup de Sensors i Biosensors de la UAB ha desenvolupat una llengua electrònica que permet analitzar i identificar diferents tipus de cerveses, així com estimar el seu grau alcohòlic. Aquest dispositiu és la combinació de sensors químics que simulen el sentit del gust amb eines informàtiques avançades que processen la informació provinent dels sensors. [...]\n2 p, 27.1 KB L'educació i les dimensions del desenvolupament humà a l'Amèrica Llatina / Rambla, Francesc Xavier, 1966- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Sociologia)\nDes de fa dues dècades, l'Índex de Desenvolupament Humà mesura el nivell de benestar d'un país a partir del seu producte interior brut, l'esperança de vida, l'alfabetització i l'educació. Un estudi en països llatinoamericans remarca la relació de l'educació amb altres dimensions del desenvolupament, com la pobresa persistent, una salut dèbil, les condicions d'habitatge insalubres i la inseguretat de les zones on viu la major part de la població.\n2 p, 82.7 KB L'e-ciència i el diluvi de dades / Casacuberta, David, 1967- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filosofia) ; Vallverdú, Jordi, 1973- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Filosofia)\nEls ordinadors són presents en totes les fases de la investigació científica. A primera vista es podria creure que la introducció de tecnologies digitals en ciència és neutra, que només facilita o fins i tot permet la investigació. [...]\n1 p, 41.2 KB Estudi de les disciplines de pronòstic a l'Edat Mitjana / Fidora, Alexander (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Ciències de l'Antiguitat i de l'Edat Mitjana)\nDurant l'Edat Mitjana, diverses disciplines com l'endevinació, l'astrologia, la medicina i la meteorologia contenien elements de pronòstic. Però així com aquestes dues últimes es van acabar establint com a ciències, l'endevinació i l'astrologia han quedat fora del sistema científic occidental. [...]\nDes de l'any 1879 s'han trobat a Catalunya sis esteles de pedra d'època ibèrica, decorades amb llances disposades verticalment, en jaciments laietans, ausetans i indigets. Un estudi de conjunt d'aquestes esteles ha arribat a la conclusió que són el testimoni del pas de tropes iberes procedents del Baix Aragó, zona on s'ha trobat una alta concentració d'esteles d'aquest tipus, de camí cap als Pirineus, on anaven a lluitar a les ordres dels romans per tal d'aturar les invasions de cimbris i teutons.\n2 p, 46.4 KB Escollir socis per innovar / Martínez Giralt, Xavier (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Economia i d'Història Econòmica) ; Nicolini, Rosella (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Economia Aplicada)\nUn argument novedós per explicar l'èxit d'una associació de col·laboració en acords d'R+D proposa que la seva dependència rau en la durada de l'acord i en la identificació de les combinacions eficients adequades de les dotacions tecnològiques inicials dels socis. [...]\n2 p, 35.6 KB Efectes socioeconòmics i distributius de l'expansió dels cultius bioenergètics / Corbera, Esteve (Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals)\nLa revisió de la literatura sobre els cultius bioenergètics ha permès als autors d'aquest informe sistematitzar i documentar els impactes que aquests cultius estan tenint sobre la seguretat alimentària, l'economia, l'accés i els drets de propietat sobre la terra, i la salut de les famílies que els cultiven al Sud global. [...]\n2 p, 65.8 KB Desenvolupat un nou sistema per detectar i tractar el plom d'aigües contaminades / Pons Picart, Josefina (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Química)\nLa major part de les tècniques per a la detecció de metalls tòxics desenvolupades fins el moment necessita aparells cars i personal especialitzat. Darrerament, però, s'ha començat a estudiar l'ús de diverses nanopartícules que permeten treballar amb menys costos monetaris i ambientals. [...]


#LaNit2021 reivindica el valor del sector TIC i els seus professionals, claus en la lluita contra la COVID19 i la reconstrucció del país | cios.cat\n17 juny 2021, Comments: 0\nMés de 600 professionals i representants d’empreses, administració, entitats i institucions del món tecnològic es donaven cita ahir al vespre a l’Auditori de Barcelona en el decurs de la 26a Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica, cita ineludible per a tot el sector TIC del país, que també es va poder seguir en directe per Internet i Fibracat TV.\nL’Associació Catalana d’Enginyers de Telecomunicació (Telecos.cat) i el Col·legi Oficial d’Enginyeria en Informàtica de Catalunya (COEINF) tornaven a organitzar conjuntament aquesta trobada que -un any més, però amb més força que mai- servia per posar en valor els professionals de l’ecosistema tecnològic català i les seves aportacions en la lluita contra la COVID-19. Així, la presentadora de la gala, la popular periodista Raquel Sans, introduïa als assistents diferents reportatges que, des de diferents vessants, servien per visualitzar aquesta contribució amb el testimoni de veus tan rellevants com la del doctor Bonaventura Clotet; el director del BSC, Mateo Valero; l’experta en robòtica assistencial del CSIC-UPC, Carme Torras; l’impulsor de COVIDWarriors, Andreu Veà; o la professora i co-fundadora de l’IDEAI-UPC, Karina Gibert (veure aquí).\nAbans, però, Pedro Linares, president de Telecos.cat, i Eduard Martin, degà del COEINF, adreçaven als assistents unes paraules de benvinguda. Linares aprofitava la seva intervenció per recordar aquells que han estat directament tocats per la pandèmia i per agrair als enginyers i enginyeres associats i col·legiats la seva fidelitat i suport als col·lectius professionals organitzadors, sense els quals la Nit no seria possible. Martin, de la seva banda, tornava a reivindicar la necessitat de fomentar les vocacions tecnològiques entre les noies, agraint en aquest sentit la tasca que també duen a terme les comissions de dones de Telecos.cat i COEINF.\nInauguració oficial i cloenda\nLa inauguració oficial anava a càrrec del vicepresident Jordi Puigneró, qui aprofitava la seva intervenció per subratllar l’aposta del Govern per les polítiques digitals, departament que dirigeix ell mateix, i que fins al govern presidit per Quim Torra només tenia rang de Secretaria General. En aquest sentit, reafirmava la voluntat de què Catalunya sigui “un país digital”, igual que abans va ser “un país industrial”, el que s’ha de traduir en “un país connectat per terra, mar i aire, i també per l’espai”, afirmava.\nA continuació arribava el torn de Roberto Sánchez, secretari d’Estat de Telecomunicacions i Infraestructures Digitals, i de Laia Bonet, tinenta d’Agenda 2030 de l’Ajuntament de Barcelona. Després de posar de relleu la resiliència que les infraestructures de telecomunicació de l’Estat han demostrat en plena pandèmia, Sánchez es referia a l’aposta del govern d’Espanya per la transformació digital, a la qual destinarà un 29% dels Fons Next Generation atorgats per la Unió Europea. “Sempre dic que venim d’una tragèdia però ressorgim amb una nova il·lusió, la de la transformació digital, i aquesta Nit és precisament la dels professionals que estan cridats a ser els autèntics protagonistes d’aquesta transformació”. Bonet, de la seva banda, centrava el seu discurs en la capacitació digital com a gran repte a afrontar per evitar que la nova societat digital generi noves desigualtats. “Aquesta és l’autèntica bretxa que hem d’evitar”, subratllava.\nDurant la cloenda institucional –i després del lliurament dels Premis Salvà i Campillo, Alan Turing, Joan Clarke, del Premi a la Comunicació i Divulgació de les TIC, i del Premi d’Honor de la Nit (tota la informació dels guardonats aquí)-, la presidenta del Parlament, Laura Borràs, insistia en aquest mateix punt, reivindicant la necessitat que la revolució digital ho sigui per a tots els ciutadans per igual. Borràs també donava l’enhorabona als guardonats, demanant-los que mantinguin el seu “esperit innovador i audaç, el que ha de ser garantia per a una Catalunya d’oportunitats, pol d’atracció econòmica mundial i, alhora, país cohesionat, equilibrat i innovador digitalment”.\nL’habitual còctel-networkinges traslladava a l’exterior, on un parell de food-trucks servien un refrigeri individual als més de 600 assistents a la que ja és la 26 edició d’aquesta gran trobada del sector TIC del país.\n>>GALERIA FOTOGRÀFICA DISPONIBLE AQUÍ.\n>>MIRA LA GALA ÍNTEGRE AQUÍ


L’assalt al Capitoli i el malestar de la política | Opinió | EL PAÍS Catalunya\n8 GEN 2021 - 19:43\tCET\nSeguidors de Donald Trump envaeixen el Capitol. WILL OLIVER EFE\nTrump menteix de manera compulsiva, però no enganya. Va dir que portaria el seu combat contra el resultat electoral fins a l’últim moment i va enviar una munió dels seus a assaltar el Capitoli. Els que, quan va arribar al poder, pensaven que el pes de la púrpura el calmaria, van llegir malament el personatge. Un dels seus biògrafs, David Cay Johnston, diu que “no és un home que provi d’entendre com el perceben els altres. Més aviat menysprea els qui no el veuen tal com ell es veu a si mateix”. Necessita, per tant, que els qui s’han deixat arrossegar pel seu espectacle de falses veritats, ressentiment i venjança no l’abandonin, perquè la ferida al seu narcisisme es faria insuportable. Per això els incita a la baralla. És el seu caràcter. La seva manera d’estar al món. D’aquí ve la seva irritació quan alguns dels seus servils acompanyants d’aquests anys, com el vicepresident Mike Pence, abans de creuar una frontera que podia fer-los fora de l’espai institucional, li han dit prou. “L’única cosa important”, deia Trump, “és la unificació del poble, perquè la resta de la gent no compta”. I qui és el poble? Els que el perceben tal com ell s’agrada i creuen que arribarà fins al final. I així ha estat, tot i que ha quedat varat per la resistència de la ciutadania que va votar massivament i de les institucions americanes.\nAmb l’assalt al Capitoli, els ciutadans dels Estats Units han vist profanat el mite col·lectiu de la democràcia americana. Una ferida que trigarà a tancar-se. El partit republicà s’ha vist obligat a tornar a les vies institucionals, després d’haver-lo acompanyat en el deliri. Parafrasejant Judith Butler, Trump “és un nen que deixa anar la seva ràbia” i els republicans no han estat “l’adult al seu costat per renyar-lo”. Trump és incorregible perquè és d’un sol registre: el seu, i res que vingui dels altres el penetra. I, malgrat tot, d’aquest vergonyós xoc final n'hauria d’aprendre el que no ha entès durant quatre anys de mandat: que, en paraules de David Cay Johnston, “els empresaris, com sovint fa Trump, poden menysprear les persones i continuar amb la seva vida. Els presidentes, però, no gaudeixen d’aquesta prerrogativa. Han de bregar amb forces sempre presents que no estan sotmeses al seu control”. La venjança és l’objectiu de l’acció, aquest és el principi de vida que Trump va predicar en innombrables actes públics abans de ser president. És improbable que l’esperit de revenja l’abandoni. El problema de fons és que l’herència de Trump casa bé amb el signe dels temps.\nL’estrepitós balanç del període Trump exigeix una reflexió col·lectiva (i no només als Estats Units, sinó a molts països com el nostre en què creixen els seus epígons). No és un accident. És l’expressió d’un moment en què la política busca el seu lloc en l’actual mutació del capitalisme i no el troba. Per això hi ha tanta gent disposada a seguir un impostor d’aquesta envergadura, que com tota l’extrema dreta especula amb el descrèdit del sistema.\nCom ha dit Wendy Brown, el vot de Trump “és una mescla, una composició heteròclita, que no tradueix una adhesió incondicional: ocupació, armes, baixada d’impostos, prohibició de l’avortament, supremacisme blanc, antifeminisme, islamofòbia, nacionalisme, fre a la immigració”. És a dir, una suma de raons o motivacions de gent amb interessos i posicions diversos que no configuren un bloc tancat. Entre ells, ciutadans als quals la dinàmica del capitalisme condemna a sentir-se superflus i que són terreny fèrtil per a les mentides, les teories conspiratives i el ressentiment, quan l’horitzó personal s’enfosqueix i ningú ofereix perspectives de futur. Trump ha especulat amb ells, mentre que la resta responien a la necessitat de canvi amb un immobilisme tràgic: no hi ha alternativa.\nTrump se n’anirà, però aquesta experiència no quedarà com una anècdota. La polarització no és casualitat. És la conseqüència d’una fase del capitalisme que ha deixat molta gent desconcertada i desemparada que busca reconeixement desesperadament. Per què hi ha tants ciutadans que se senten exclosos i busquen la redempció en l’autoritarisme i en l’odi? Arrossegades per la quimera del creixement, la jerarquia dels diners i les trampes de la meritocràcia, les democràcies han perdut l’alè, s’han estancat. No n’hi ha prou amb condemnar l’assalt al Capitoli, o la política recupera el pols o la societat quedarà als peus de la impostura de l’autoritarisme postdemocràtic.


El Grup Municipal d’Esquerra Republicana defineix els àmbits de treball de cadascú dels seus membres durant aquest mandat. - Esquerra Republicana Sabadell\nINICI > ACTUALITAT > El Grup Municipal d’Esquerra Republicana defineix els àmbits de treball de cadascú dels seus membres durant aquest mandat.\nDefinides les competències, Juli Fernàndez serà el cap del grup i Gabriel Fernàndez el portaveu del Grup Municipal.\nFa uns dies es va constituir el Grup Municipal d’Esquerra Republicana a l’Ajuntament de Sabadell, definint les tasques i competències. Així doncs, el portaveu serà el regidor Gabriel Fernàndez, que durant la passada legislatura va ser el regidor d’Acció Social. En segon lloc, l’Èlia Soriano, serà la portaveu adjunta.\nEls 7 regidors d’Esquerra Republicana s’han repartit les tasques per fer un municipalisme basat en el desenvolupament de propostes que millorin la vida de la gent, constituïts com a principal grup de l’oposició i amb la clara vocació de defensa dels interessos col·lectius de la nostra ciutat.\nD’aquesta manera les àrees de responsabilitat per exercir la fiscalització al govern i de desenvolupament de propostes i acció política queden així:\nÀmbit de feminisme, participació i benestar animal: Glòria Llobet i Francisca Maya\nÀmbit de cohesió territorial, desenvolupament urbà, seguretat i civisme: Santi Valls i Raul Garcia Barroso\nÀmbit de desenvolupament econòmic i impuls administratiu: Èlia Soriano i Francisca Maya\nÀmbit de Presidència i drets socials: Gabriel Fernàndez i Raul Garcia Barroso\nGabriel Fernàndez, portaveu del Grup Municipal, ha explicat que “El nostre objectiu és exercir un paper propositiu, com sempre fem; amb responsabilitat; seriositat; diàleg i treball amb tothom, esforç persistència i exigència. Posant sempre per sobre de tot els interessos i necessitats de la majoria dels més de 213.000 habitants de Sabadell que volen el millor per la ciutat”.


Maletes de matemàtiques | reporteducació SERVEI EDUCATIU\nTenen com a objectiu posar a l’abast del mestre un ventall de recursos per tal de poder desenvolupar el currículum d’aquest bloc de la matemàtica.\nPer descarregar la guia didàctica clica aquí.\nAdreçat al cicle mitjà i al cicle superior d’educació primària\nEl material inclòs a la maleta és aquest:\nCREATOR: Figures geomètriques planes de diferents colors, encaixables per construir cossos geomètrics, fer mosaics, descomposicions.\nVOLUMS: tiges buides de 3 colors i longituds diferents i nusos d’unió.\nMULTILINK: cubs de 2 x 2 cm encaixables de 10 colors diferents.\nGEOPLANS:són una planxa quadrada, on hi ha una sèrie de claus o pivots col·locats de forma quadrada o rodona. Per fer-los servir calen gomes elàstiques preferentment de diferents colors.\nPENTOMINO: capsa amb dotze peces de forma diferent, però totes elles de la mateixa superfície. La superfície de cada peca equival a cinc unitats.\nTANGRAM: trencaclosques d’origen xinès de set peces.\nCalculant tots som iguals. Crèdit de reforç\nCalculant tots som iguals és un crèdit de reforç de càlcul mental per dur-lo a terme en el 1r o 2n cicle d’ESO. S’acompanya d’un dossier amb les propostes didàctiques. Per descarregar la guia didàctica clica aquí.\nPer tal de fomentar la motivació i l’interès per part de l’alumnat, el crèdit està plantejat a partir de materials que el porten a la realització d’activitats lúdiques en les quals els alumnes són el centre de l’aprenentatge.\nEs divideix en cinc unitats: 1. Nombres naturals, 2. Nombres fraccionaris, 3. Nombres decimals, 4. Nombres enters i 5. Àlgebra\nEl material de la maleta es classifica en:\nJocs de fitxes i autocorrectius\nTriomino de multiplicacions\nDòminos de multiplicació i divisió\nHeinevetter 1 x 1\nDòminos de càlcul (divisions)\nDòmino de fraccions/decimals\nTriomino de fraccions equivalents\nDòmino de fraccions: sumes i restes\nHeinevetter de fraccions (tutor)\nDòmino d’arrels i potències\nDòmino de potències i arresl/fraccions\nDòmino d’algebra I-II\nTauler “Arriba al -11” i capsa (dau i fitxes)\nTauler “Arriba al -10” i capsa (dau i fitxes)\nTauler “La Serp” i capsa (dau i fitxes)\nTauler “Joc de pistes” i capsa (targes, dau i fitxes)\nTauler “Corre, que t’atrapo” i capsa (dau i fitxes)\nTauler “Pista de tennis” i capsa (fitxes bicolors i fitxes incògnita)


META GESTIÓ, NOU PATROCINADOR DE LA FCT – Federació Catalana de Tennis\nMETA GESTIÓ, NOU PATROCINADOR DE LA FCT\nPosted: 1 de febrer de 2018\nLa Federació Catalana de Tennis, incorpora un nou soci al seu projecte. L’empresa líder en gestió esportiva a Catalunya, META GESTIÓ, es converteix amb nou Patrocinador de la FCT. El Museu del Tennis Català, ha acollit avui l’acte de signatura del contracte entre Jordi Tamayo, President de la FCT i David Rivelles, Gerent de META GESTIÓ.\nA més a més de l’acord de Patrocini, META serà també Proveïdor de l’Àrea de Serveis als clubs, oferint solucions com:\nGestió integral d’instal·lacions esportives i cobertura de personal esportiu i tècnic.\nGestió de neteja i manteniment d’instal·lacions esportives.\nJordi Tamayo destacava durant la presentació que “incorporar un nou soci estratègic per a la Federació, demostra que estem construint un projecte fiable i atractiu. Ara les marques mostren interès en associar la seva marca a la de la Federació“.\nPer la seva banda, David Rivelles mostrava “plena satisfacció de l’aliança que avui segellem amb la FCT. Ens incorporem a un projecte engrescador, al que esperem aportar tota la nostra experiència per aportar solucions als clubs de tennis de Catalunya“.


Junqueras confirma que Puigdemont donarà aquest dimarts explicacions - Empordà\nJunqueras confirma que Puigdemont donarà aquest dimarts explicacions\n"A quanta gent convenceran interposant aquestes querelles o posant-me a la presó?", es pregunta en relació a la denúncia de Maza\nOriol Jonqueras i Carles Puigdemont ACN\nEl president d´Esquerra Republicana i vicepresident de la Generalitat cessat pel govern espanyol, Oriol Junqueras, ha confirmat, en una entrevista a TV3, que el president Carles Puigdemont explicarà aquest dimarts els propers passos a seguir i la seva estratègia després que s´hagin convocat eleccions des de l´executiu estatal i s´hagi aplicat l´article 155 de la Constitució. "El president s´explicarà demà", ha dit sense voler concretar si està buscant asil polític ni quina classe de full de ruta té pensat. Fonts del Govern cessat per Mariano Rajoy han concretat, però, a l´ACN, que Puigdemont compareixerà des de la capital belga al migdia per donar explicacions. A més, Junqueras ha confirmat també que tant Puigdemont com alguns consellers estan a Brussel·les en aquests moments. "El que fa el Govern és treballar en tots els àmbits; Brussel·les es un àmbit on pot fer molta feina; i hi ha una part del Govern que està fent aquesta feina. Em sembla normal, legítim, positiu i adequat que nosaltres també estiguem fent feina aquí", ha sentenciat, sense concretar el motiu del desplaçament ni qui acompanya Puigdemont.\nD´altra banda, Junqueras ha criticat que el fiscal general de l´Estat, José Manuel Maza, hagi presentat querelles contra tot el Govern ara cessat i els membres sobiranistes de la Mesa del Parlament per rebel·lió, prevaricació i sedició. "Són querelles amb una voluntat política molt clara d´intimidar", ha considerat, tot afegint que la intenció d´aquestes denúncies "no és identificar un delicte sinó perseguir una idea i una expressió política extremadament democràtica" com és l´independentisme.\nEn aquest sentit, s´ha preguntat si algú al govern espanyol pensa que actuar així reduirà el volum de partidaris de la independència. "A ningú li deu fer il·lusió que li proposin 30 anys de presó, però jo no deixaré de defensar el que em sembla que és just per més que em vulguin posar a la presó 30 anys. A quanta gent convenceran fent aquesta querella o posant-me a la presó?", ha dit.\nJunqueras, que ha reconegut que no se sent destituït perquè "legítimament són els ciutadans els que nomenen governs i no els decrets els que els cessen", ha explicat que aquest dilluns ha pogut passar pel seu departament i també reunir-se amb Jordi Turull, Carles Mundó, Raül Romeva i Josep Rull, tots ells consellers del Govern de Puigdemont a Presidència, Justícia, Exteriors i Territori.\nPer últim, Junqueras ha apuntat, com ja havia fet el portaveu d´ERC, Sergi Sabrià, que els republicans aposten per presentar-se a les eleccions del 21 de desembre convocades pel govern espanyol de Mariano Rajoy. "Són una oportunitat per defensar els idees que es tinguin. Ningú ens guanyarà a defensar les urnes. A partidaris de la democràcia no ens guanyarà ningú. És també una oportunitat, com totes les eleccions, per ser-hi, per explicar-nos", ha comentat a l´entrevista.


La Generalitat impulsa un centre de proves de tecnologia dron al servei de l'Administració i la indústria - CataloniaSmartDrones\nPortada » La Generalitat impulsa un centre de proves de tecnologia dron al servei de l’Administració i la indústria\nAmb aquesta acció, la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital vol seguir potenciant el creixement i posicionament internacional de la indústria catalana dels smart drones en el marc de l’estratègia SmartCAT\nEl clúster Catalonia Smart Drones, que la Generalitat impulsa conjuntament amb la indústria catalana del sector, ha crescut un 45% en un any, passant dels 60 membres i entitats de l’any passat als 87 actuals\nA la sessió també s’ha tractat l’impacte actual i les oportunitats de futur que la nova regulació de l’ús de drons pot generar en el sector i en els àmbits en què s’aplica, com ara el de la seguretat\n02 març 2018 – La Generalitat de Catalunya, per iniciativa de la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital i en el marc de l’estratègia SmartCatalonia, ha iniciat una licitació per un import de prop de 100.000€ per desenvolupar un projecte orientat a impulsar nous serveis smart amb tecnologia dron dins dels seus Departaments i organismes i a facilitar entorns de proves on validar-los, és a dir, impulsar “un centre de proves de tecnologia dron al servei de l’Administració i la indústria“.\nAixí ho va anunciar el secretari de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital, Jordi Puigneró, durant l’acte titulat ‘Present i futur dels smart drones a Catalunya’ que va tenir lloc el dia 28 de febrer a les 17h a l’estand de la Mobile World Capital del MWC 2018, i en què també hi va intervenir Jordi Santacana, CEO de CATUAV i membre del clúster Catalonia Smart Drones, i Miquel Tripiana, responsable de la Unitat Tècnica de Seguretat Aèria de la Comissaria General de Mobilitat de Mossos d´Esquadra.\nPuigneró va indicar que “amb aquesta acció, el Govern fa un pas més per seguir potenciant el creixement i posicionament internacional d’un sector, el dels drons i les solucions smart amb tecnologia dron, molt ben posicionat i amb un gran potencial de futur a Catalunya”.\nSegons Puigneró, “el sector català dels smart drons ja és un dels més potents a escala internacional, amb empreses molt competitives i amb drons de factura catalana situats entre els millors del món, però encara té molt marge per créixer”. En aquest sentit, el secretari ha assegurat que els drons tindran un gran impacte en la nostra societat mitjançant el desplegament de serveis smart en àmbits tan diversos com la lluita contra els incendis, la gestió d’emergències, l’agricultura de precisió, el control aeri, el manteniment d’instal·lacions, el transport de materials, els serveis audiovisuals, “i molts altres que encara hem d’explorar i descobrir”.\nPer això, l’objectiu d’aquesta licitació és ajudar els diferents Departaments i organismes de la Generalitat a identificar possibles projectes d’innovació que podrien desplegar-se amb l’ús de drons i facilitar-los l’accés a formació, assessorament i entorns de proves on es puguin definir i validar aquest tipus de solucions abans d’implementar-les.\nEn aquest sentit, Puigneró va comentar que “és fa imprescindible disposar d’infraestructures adequades per fer-hi proves de drons de tipus civil, tant a nivell tecnològic com a nivell operatiu, tot simulant possibles escenaris d’utilització per part dels diferents Departaments ja sigui en l’actualitat o en un futur, segons l’evolució de la regulació d’aquest sector”.\nNova regulació en l’ús de drons\nPrecisament, la nova regulació en l’ús d’aeronaus civils pilotades per control remot que va entrar en vigor el passat mes de desembre va ser un altre dels temes tractats a la sessió, en què es van explicar algunes de les principals novetats que incorpora, com la que possibilita als usuaris, prèvia autorització de l’Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), operar en espais on fins ara no podien fer-ho, com ara les zones properes a edificis, poblacions i multituds de persones, així com els vols nocturns\nDe cara a definir com es realitzarà el desenvolupament de la nova normativa i sota quins criteris i procediments es donaran les autoritzacions, l’AESA ha creat uns grups de treball per tractar els diferents temes, en els quals actualment ja hi ha dues empreses membres del Catalonia Smart Drones que hi participen.\nSegons s’ha explicat a la jornada, Catalona Smart Drones vol actuar com a lobby en aquests grups, per la qual cosa ha promogut la incorporació de 5 empreses més amb l’objectiu de tenir-hi 7 representants en els difererents grups i subgrups de treball que es coordinaran per defensar els interessos del sector català dels smarts drons.\nA més, com a mostra de l’impacte i les oportunitats que pot generar el canvi de la normativa en el sector i en els àmbits en què s’aplica com ara el de la seguretat, es va exposar el cas de l’ús de drons per part dels Mossos d’Esquadra, per primera vegada, en el dispositiu de seguretat d’aquesta edició del MWC.\nCatalonia Smart drons, aposta de present i futur\nDurant la jornada ‘Present i futur dels smart drons a Catalunya’ també es va destacar el creixement i evolució del clúster Catalonia Smart Drones des de la seva creació l’any 2015 com a iniciativa conjunta de la Generalitat de Catalunya i la indústria catalana dels drons amb centres tecnològics, universitats i altres entitats del sector per augmentar la competitivitat d’aquest sector.\nDurant el darrer any s’han incorporat a la iniciativa 27 nous membres (23 empreses i 4 entitats), de manera que el clúster ha crescut un 45% en un any, passant dels 60 membres i entitats de l’any passat als 87 actuals.\nDesprés de l’excel·lent experiència de l’any passat, Catalonia Smart Drones ha tornat al congrés d’aquest 2018 amb un estand de 65 metres quadrats que acull 12 empreses catalanes de l’àmbit dels smart drons, tres més que l’any 2017. Com a l’edició anterior, l’estand es va situar a la Drone Zone, l’espai que acull algunes de les empreses més innovadores de l’àmbit a escala internacional i que s’ubica al Hall NEXTech del MWC, dedicat a les tecnologies emergents.\nLes empreses presents a l’estand (AIRK, BCN Drone Center, BonaDrone, Cleandrone, Dronpixel–Blaupixel, E-STRATOS, Eurecat, FITOSTINGER/TSA CENTER, FlyAway Services, Freespace Drone Events, Macadamia Project (Flying Free Films) i SITEP) són de molt variada tipologia, com ara empreses fabricants, de serveis, de formació i centres tecnològics, entre d’altres.\nTant l’ampliació en nombre d’empreses de l’estand Catalonia Smart Drones com la licitació anunciada per Puigneró responen a l’aposta de la Generalitat, en el marc de la seva estratègia SmartCAT, per seguir potenciant aquest sector. Per això, la licitació valorarà la màxima participació de les empreses i entitats que integren aquest clúster en les diferents accions proposades, especialment en les formacions, jornades i activitats de promoció del sector.


Inici » Actualitat » Notícies » L'esport femení i el bàsquet al Prat\nL'Associació Esportiva Bàsquet Pratenc Femení es va fundar el 1994, fruit de la fusió dels equips femenins del CB Prat i de l'AE Prat. Des d'aleshores fomenta la pràctica del bàsquet entre la població femenina de la ciutat, a partir de la base, amb equips de nenes de categories de promoció fins a arribar a l'equip sènior.\nL'esport femení ha viscut durant els últims anys a la nostra ciutat un fort creixement, especialment en alguns esports com el voleibol, el bàsquet, la gimnàstica rítmica, l'atletisme, la natació o el patinatge, entre altres. En un d'aquests esports, el bàsquet, hi trobem un equip femení actualment dirigit per dones, l'AE Bàsquet Pratenc Femení, que des de fa vuit anys fomenta la pràctica d'aquest esport des de la base fins a l'equip sènior.\nSón exemples d'aquest important treball amb la base del bàsquet local a la categoria femenina, jugadores com Mónica Lázaro, actualment al CB Cornellà, que aquesta temporada s'ha proclamat campiona cadet de seleccions autonòmiques amb la Selecció Catalana cadet. O també, Susana Vert, que la temporada passada va ser campiona d'Espanya júnior amb el Club Universitari.\nEl júnior i el cadet, els més destacats\nDes de la seva formació el 1994 i fins al 2000, Bienvenido Aguado va presidir l'AE Bàsquet Pratenc Femení, que ara té com a presidenta Montse Martínez i com a vicepresidenta Susana Jiménez. Actualment, 56 jugadores formen part d'aquesta entitat, que compta amb un total de cinc equips: un sènior, un júnior, un cadet, un infantil i un mini. Tots aquests equips entrenen els dilluns, dimecres i divendres i competeixen els caps de setmana al pavelló del recentment inaugurat Complex Esportiu Municipal Júlio Méndez, després de ferho durant els darrers anys a la pista Xavier Marcilla del Fondo d'en Peixo. Aquest canvi suposa una millora de les instal·lacions utilitzades, cosa que ha d'ajudar l'entitat a continuar endavant en la seva tasca forjadora de noves jugadores de bàsquet i en la promoció de l'esport femení.\nEls equips de l'AE Bàsquet Pratenc Femení que més bon rendiment estan donant aquesta temporada són el júnior i el cadet. Aquest fet fa preveure un bon futur de l'equip sènior per als propers anys i demostra el bon treball que s'ha fet fins ara i que es continua fent actualment, amb el recolzament del patrocinador Atofina, que un any més dóna suport a l'esport del Prat i més concretament als cinc equips que actualment té l'AE Bàsquet Pratenc Femení.\nCal destacar les activitats extraesportives que l'entitat organitza durant tot l'any, per Nadal i a final de temporada, per fomentar la unió entre les components dels diferents equips: per exemple el campus que organitza cada estiu amb la finalitat de cercar noves jugadores i difondre i fomentar l'esport i el bàsquet entre les nenes de la nostra ciutat.


Sta Cristina recolza preses i presos polítics amb l'abstenció del PSC i l'abscència del PP\nIntervenen: Xevi Sala, Alcalde de Santa Cristina; Sònia Pujol, Portaveu Guanyarem; Màrius Aliu, Portaveu Junts; Julio Rico, portaveu Emprenedors; Narcís Palahí, portaveu PSC\nEl ple de Santa Cristina d'Aro va rebutjar l'empresonament dels polítics i les polítiques independentistes amb l'abscència del PP i l'abstenció del PSC i Emprenedors. Cap dels regidors i regidores presents a la sala va votar en contra d'un text que denuncia l'existència d'una causa general contra l'independentisme.\nEn una sessió extraordinària, molt ràpida, i amb abscència del regidor del PP, Sebastián Mateo; i de CDC, Jordi Aviñó, es va demanar l'excarceració de les preses i presos polítics, el retorn d'exiliats i exiliades i el respecte a la voluntat democràtica del poble de Catalunya. La moció va assenyalar la inexistència de separació de poders a l'Estat Espanyol, i demana a les institucions europees que no amparin el que es considera un flagrant atac als drets i llibertats democràtiques més bàsiques.\nERC, Junts, Guanyarem i CDC, a favor\nL'Alcalde de Santa Cristina d'Aro, Xevi Sala, va prometre seguir lluitant i va recordar les concentracions multitudinàries que ha viscut el municipi en defensa dels encausats i encausades per temes relacionats amb el Referèndum.\nDes de Guanyarem, Sònia Pujol, es va adherir a la demanda d'un front comú contra la respressió feta pel President del Parlament Roger Torrent . Màrius Aliu, portaveu de Junts per Santa Cristina, va reivindicar el paper dels municipis en la defensa del país .Des de Convergència, Josep Llensa es va limitar a manifestar el seu acord amb el text de la moció.\nPSC i Emprenedors, equidistants\nPSC i Emprenedors van tenir una posició similar intentant compaginar els equilibris interns de les seves formacions i l'equidistància entre l'independentisme i el bloc del 155.\nEmprenedors va justificar la seva abstenció per la seva idiosincràcia com a partit municipalista i en coherència amb el que han estat fent durant tots aquests anys de procés independentista. Tot i això, Julio Rico, va apuntar el que considera que són incoherències dels partits independentistes.\nPer la seva banda el PSC va esgrimir també la transversalitat del seu grup municipal i l'afany municipalista amb el que els seus dos regidors es van presentar a les eleccions. El portaveu Narcís Palahí va apuntar el seu desacord amb els empresonaments de líders i activistes però no comparteix el 100% el text de la moció.\nSense 'merder' amb el públic\nEl fet que el ple fos extraordinari, fora del dia habitual i l'abscència del PP va evitar escenes de tensió viscudes en altres sessions i va acabar de forma igualment plàcida a com va començar.\nMontse Rovira es presenta com a candidata d'ERC a l'alcaldia de Castell-Platja d'AroMontse Rovira s'ha presentat en societat aquest dissabte a Castell d'Aro com a candidata d'Esquerra Republicana a l'alcaldia de Castell-Platja d'Aro en un acte\nPalafrugell i Sostre Cívic impulsen la creació de sis habitatges socials cooperatius


Manel Fernández, Forjador de l'Esport, lamenta la baixa participació de l'atletisme a la demarcació de Girona | Nova Ràdio Lloret\nManel Fernández, a la Festa de l'Esport\nAconsella als més joves combinar l'esport amb els estudis.\nManel Fernández va rebre dies enrere el guardó més destacat de la Festa de l’Esport, el Forjador de l’Esport, després d’una llarga trajectòria vinculada al món de l’atletisme. Actualment, és el president del Club d’Atletisme Lloret – La Selva i, durant més de 30 anys, va ser el cap d’Esports del Consell Comarcal de La Selva, treballant pel foment de l’atletisme.\nAra, Manel Fernández lamenta la baixa participació que ha registrat aquest esport en els últims anys a la demarcació de Girona. Explica que “hi ha disciplines per a totes les persones, crec que l’atletisme és molt complet, però em sento dolgut perquè veig que no hi ha prou participació”.\nManel Fernández recollint el guardó amb l’alcalde, Jaume Dulsat, i la regidora d’Esports, Anna Garcia-Castany. (NRLL)\nUna altra de les dificultats que detecta el Forjador de l’Esport són les poques possibilitats que tenen els atletes de guanyar-se la vida. Assenyala que és molt complicat viure d’aquest esport i només poden gaudir d’aquest privilegi aquells que són els millors de les seves disciplines. En aquest sentit, aconsella als més joves ser conscients de la necessitat de “combinar els entrenaments amb els estudis”.\nManel Fernández va rebre el guardó a Forjador de l’Esport després de gairebé 50 anys dedicats al món de l’atletisme. Va començar a fer curses quan era adolescent, l’any 1972. Després, va aconseguir fites destacades. Durant molts anys, va comptar amb la millor marca de Girona en Marató, amb un temps de 2 hores, 22 minuts i 10 segons. A més, Fernández va ser tres vegades campió de Catalunya de Marató i Campió de Catalunya de Gran Fons en els anys 80. A tot això cal afegir les 77 maratons en què va participar, així com la presència en un centenar de mitges maratons.\nArticle anteriorEl Bàsquet Lloret recaptarà diners en benefici de l’Uni Girona, afectat pel temporal Glòria\nArticle següentLloret instal·la tres Parcs Urbans de Salut, per fer exercici físic moderat a l’aire lliure


-Estimes els teus pares, oi?\n-Sí, me'ls estimo..., molt -va dir Teddy-, però vosté vol fer-me utilitzar aquesta paraula per donar-li el significat que li convé... Ja ho veig venir.\n-Entesos. En quin sentit vols fer-la servir tu?\nTeddy s'ho va pensar.\n-Sap què vol dir la paraula "afinitat"? -va preguntar, girant-se cap a Nicholson.\n-En tinc una vaga idea -va dir Nicholson, eixut.\n-Tinc una afinitat molt forta per ells. Són els meus pares, vull dir, i cada un de nosaltres és part de l'harmonia dels altres i tot això -va dir Teddy-. Vull que s'ho passin bé mentre visquin, perquè els agrada passar-s'ho bé... Però ells no m'estimen a mi i a Booper, la meva germana, d'aquesta manera. Vull dir que sembla que no siguin capaços d'estimar-nos tal com som. No semblen capaços d'estimar-nos, a menys que puguin anar canviant-nos una miqueta. S'estimen les seves raons per estimar-nos gairebé tant com ens estimen a nosaltres, i molt sovint més i tot. I aixó no és tan bo.\nAquí us deixo un diàleg del conte Teddy de Salinger, conte que apareix al seu llibre "Nou contes". El que més m'ha agradat d'aquests contes són els personatges que van apareixent, personatges molt marcats per la vida, pel que suposa estar viu: pateixen, intenten fugir, busquen la seva veritat i han perdut la inocència. Tot ambientat en el context dels Estats Units dels anys 50.\nPublicat per bashir a 19:08\nExóticopop 6 de febrer de 2012 a les 23:43\n"S'estimen les seves raons per estimar-nos gairebé tant com ens estimen a nosaltres"... Què bo!!!\nbashir 7 de febrer de 2012 a les 17:06\nQuan el vaig escollir sabia que t'agradaria aquesta frase, vamos que l'entendries perfectament


Méndez de Vigo defensa el "compromís" inversor del govern espanyol amb els Jocs Mediterranis de Tarragona - CCMA\nMéndez de Vigo defensa el "compromís" inversor del govern espanyol amb els Jocs Mediterranis de Tarragona\n23/01/2018 - 15.30\nPla obert de l'alcalde Josep Fèlix Ballesteros; el ministre Íñigo Méndez de Vigo; el president del Nàstic, Josep Andreu, i el delegat Enric Millo, al Nou Estadi sostenint la mascota dels Jocs Mediterranis, 'Tarracus'. Imatge del 23/01/ 2018. (Horitzontal)\nACN Tarragona.-El ministre d'Educació, Cultura i Esport del govern espanyol, Íñigo Méndez de Vigo, ha inaugurat aquest dimarts al matí les obres de remodelació del Nou Estadi de Tarragona, que acollirà les cerimònies d'inauguració i clausura dels Jocs Mediterranis. Els treballs han suposat una inversió d'1,7 MEUR a càrrec del Consejo Superior de Deportes (CSD). Durant una visita a l'equipament esportiu, el ministre ha subratllat el "compromís" inversor del govern espanyol per poder "finalitzar els equipaments pendents" i ha xifrat en 15 MEUR l'aportació global de l'executiu espanyol als Jocs. Malgrat que l'esdeveniment es va haver d'ajornar del 2017 al 2018 per la manca de finançament de l'Estat, Méndez de Vigo ha valorat que la decisió d'endarrerir-los un any va ser "encertada" per poder "agafar més força i més finançament".\nDesprés de reunir-se a la subdelegació del govern espanyol a Tarragona, el ministre s'ha desplaçat al camp del Nàstic, on ha destapat una placa inaugural dels treballs de reforma. L'actuació ha inclòs millores en els accessos, en les instal·lacions i serveis, així com el desmantellament d'un tram de l'antiga autovia A-7. L'estadi acollirà les cerimònies d'inauguració i clausura dels Jocs Mediterranis, que se celebraran del 22 de juny a l'1 de juliol.Durant els parlaments, en què ha combinat el català i el castellà, Méndez de Vigo ha considerat que Tarragona 2018 forma part del llegat dels Jocs Olímpics de Barcelona'92. El titular de la cartera d'Esport ha posat en valor el "compromís" de l'executiu espanyol, que ha invertit 5,5 MEUR de forma directa en les obres del Nou Estadi, la piscina olímpica i la reforma de l'estadi d'atletisme de l'Anella Mediterrània. En conjunt, el govern espanyol haurà aportat més de 15 MEUR a l'esdeveniment i, en paraules del ministre, per l'executiu és "un orgull" formar part del projecte. Méndez de Vigo s'ha mostrat convençut que totes les obres pendents s'enllestiran a temps i que la ciutat organitzarà uns "grans" Jocs Mediterranis. Malgrat l'actual context polític, el ministre ha destacat que "a la vida hi ha temps per fer política" i, també, temps per "gaudir de l'esport". "Estic completament segur que els que vinguin aquí ho faran per animar els esportistes", ha afirmat en ser preguntat per l'ambient que es podria viure durant l'esdeveniment, atès el clima polític.El ministre d'Educació, Cultura i Esport ha recordat que la cita esportiva tindrà un important impacte econòmic per al territori i suposarà la creació de "notables" llocs de treball directes i indirectes. A més, Méndez de Vigo ha posat de relleu que l'estat espanyol sempre actua amb "compromís, sentit de la responsabilitat i unitat" davant qualsevol repte que es plantegi, com és el cas de l'organització dels Jocs. Per la seva banda, l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, s'ha mostrat molt satisfet de la col·laboració amb el govern espanyol, la Generalitat, les diputacions de Tarragona i Barcelona i els ajuntaments de les subseus. "Hem fet pinya tots", ha etzibat. El batlle ha admès que, malgrat les dificultats viscudes, els Jocs són un projecte il·lusionant que "estén ponts", genera oportunitats i posarà Tarragona i la resta de pobles i ciutats "al mapa".Durant la seva estada a Tarragona, Méndez de Vigo també ha visitat les obres de la piscina de 50 metres que s'està construint a l'Anella Mediterrània, al barri de Campclar. El ministre ha estat acompanyat del president del CSD, José Ramon Lete; del president del COE, Alejandro Blanco, i del delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, entre d'altres. També hi ha assistit el secretari general de l'Esport de la Generalitat, Gerard Figueras, així com diversos alcaldes i regidors dels municipis seus. Plantada en bloc de l'oposició, tret de CsPer contra, els grups municipals d'ERC, PDeCAT, CUP, ICV-EUiA i UpA a l'Ajuntament de Tarragona han plantat el ministre i no han assistit a l'acte del Nou Estadi. Només Cs i els dos partits del govern -PSC i PP- han acudit a la cita. El PDeCAT ha justificat la seva absència pel "context actual" i per la manca de concreció sobre la reforma del Velòdrom de l'Anella Mediterrània i l'adequació del Camp de Tir a Sant Salvador. Per la seva banda, els cupaires s'han negat a "riure les gràcies al ministre" i han insistit que Tarragona té altres prioritats. Segons la CUP, els Jocs han "hipotecat" la ciutat i no serviran per fer realitat els propòsits que es van "prometre".


fallas - Creixen les visites al Museu Faller\nCreixen les visites al Museu Faller\nEscrit a 10 Setembre 2018 .\nEl Museu Faller continua sent el que més persones rep en 2018 després d'un 2017 de rècord històric.\nEls museus festius consoliden el seu creixement amb un 10,42% més de visites en el que portem d'any.\nEl Museu Faller, el Museu de les Roques i el Museu de la Setmana Santa Marinera sumen 147.210 visitants entre els mesos de gener i agost d’enguany, la qual cosa suposa un increment d'un 10,42 % respecte al mateix període en 2017, quan se’n registraren 133.315.\nEl Museu Faller continua sent enguany el que més persones rep després de batre rècords en 2017. Durant el mes d' agost ha acollit 8.574 visites, una xifra pràcticament idèntica a la del mateix mes de l’any passat, i això permet que en el conjunt de l'any l’augment de visitants se situe en 9.589. En total, 89.531 persones han passat ja pel museu dedicat a la festa fallera, per les 79.942 dels primers huit mesos de 2017. L'espai faller de Montolivet acumula així un 61,73 % de creixement respecte a les dades de 2010, confirmant un creixement especialment significatiu els darrers anys a partir de la seua oficialització i d'una completa reforma i renovació que Fuset ha anunciat que tindrà continuïtat en les pròximes setmanes.\nPer la seua part, el Museu del Corpus - Casa de les Roques acumula 4.114 visites més que al mateix cicle de l’any passat i el flux del Museu de la Setmana Santa Marinera es manté més discret i constant al llarg del temps. Fuset s'ha felicitat per la consolidació d'un creixement constant "que demostra que el patrimoni festiu valencià és cultura viva i que ben gestionat és capaç de continuar fent créixer el seu públic".


Els centres ocupacionals 1981 i La Marina a l'Institut de Recerca i Tecnologies Agroalimentàries - IRTA - Asproseat\nEl passat 29 de maig, participants de l’activitat d’hort urbà, en el marc del projecte Fem Salut impulsat per l’Institut Municipal de Persones amb Discapacitat en col·laboració amb l’Institut Municipal de Parcs i Jardins de Barcelona, van fer una visita a l’IRTA de Cabrils.\nDurant el recorregut per les instal·lacions de l’Institut, les persones usuàries dels centres ocupacionals de Sants-Montjuïc d’Asproseat, han pogut conèixer els cultius d’horts i hivernacles. La sortida s’ha realitzat conjuntament amb usuaris i usuàries de la Fundació Joia i d’altres centres que també participen en la gestió de l’hort urbà al terrat de la Seu del Districte Sants-Montjuïc. Després de conèixer l’activitat de l’IRTA, el grup va assistir a una xerrada sobre com fer front a les plagues i va ser obsequiat amb productes cultivats a les seves instal·lacions.\nDirectament relacionada amb l’eix temàtic d’enguany dels centres ocupacionals 1981 i La Marina, Fem Salut, l’activitat apunta a objectius relacionats amb l’educació alimentària i altres coneixements sobre salut que puguin ajudar a millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat que atenem.\nAixí mateix, l’activitat, a més de tenir una dimensió pedagògica, potencia la participació social de les persones ateses i és per això que la visita reforça les relacions amb companys d’Asproseat i de la resta de centres amb qui es comparteix l’hort urbà, finalitzant la jornada amb un dinar amb tots els assistents.


De sobte es va deturar damunt d'aquells màstils... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nDe sobte es va deturar damunt d'aquells màstils...\nObra:El carrer de l'Embut (p. 31-33)\nDe sobte es va deturar damunt d'aquells màstils escapçats, i va tenir una successió d'idees que la varen estremir. El vell pont l'havia fet un indià, un que se n'havia anat a les Amèriques, com el seu marit, i el pont havia desaparegut amb els aiguats de Santa Helena. I ara estava palplantada allà mateix, damunt d'uns màstils i unes fustes d'un vaixell enfonsat... No seria tot allò una malastrugança?! Aiguats, indians, vaixells enfonsats, renoi! I a més, en passar per Portdoguer, s'havia creuat amb la Lidia Sabana... «Xènius, Xènius, Xènius»..., li havia dit a manera de salutació. Ni bon dia, ni com va, ni res, només allò de Xènius! I com anava vestida, amb aquell aire estrafolari que sempre duia, mig esdentegada, amb aquell pentinat exagerat i la brusa plena de llacets i les faldilles de l'any de la picor, i els tacons mig torçats... Ella sempre la fitava de cua d'ull, quan la Lídia baixava els perols al carrer per fer sabó, però mai no li parlava. De fet, parlava amb poca gent. Preferia les cases dels culs blancs, perquè deia que, amb tota aquella gent de categoria, podia parlar fi. «Parlar fi, la Lídia!». El que feia era remugar les seves ximpleries sobre aquell xicot de Barcelona, tan ben pentinat i tan elegant, que havia tingut allotjat a casa. En feia anys, d'allò. Deien que havia estat el senyor Víctor Rahola qui havia dut aquell jove a casa de la Lídia, perquè estava delicat de salut i li convenia repòs i bons menjars, i la Lídia era una excel·lent cuinera. «I té es millor peix de Cadaqués», deia sempre la mare. Va estar-s'hi molts dies, juntament amb un amic, i deien que la Lídia els cobrava setze rals diaris per tenir-los a casa, i que els feia menjars de primera.\nPobra Lídia! Havia ben bé enfollit d'amor! Deien que li enviava peix a Barcelona... I mira que anar a casa del notari Dalí a llegir retalls de La Veu de Catalunya que escrivia aquell jove, i que la Lídia deia que parlaven d'ella! Ben boja, que n'està! Recordava un dia que la mare la va enviar a comprar peix i es va atansar al cabàs de la Lídia. Ella cridava com sempre, «a les dones del peix viu!», i s'hi va atansar amb una certa por. Entre el moll d'algues i el peix hi havia un llibre, i quan li va preguntar què era...\n—Ix, nena, és La Ben Plantada! Parla de mi!... se li va posar a recitar fragments del llibre de memòria. Quina cosa tan estranya, aquella peixatera esbullada, vestida com si fos una barjaula i recitant aquell llibre de memòria... És clar que, essent filla de la Sabana, què es podia esperar! Si la Sabana es podia convertir en gos, i volar més ràpid que els núvols, i també deien que dominava l'art de fer canviar el temps! Si volia, feia bufar la tramuntana, i si volia, feia ploure. I també era capaç d'embruixar els llaguts i enviar-los a l'Alguer. I quan embruixava una embarcació, rai, que mai més no pescava. Aleshores calia anar a veure en Tetus, que tenia un llibre d'exorcismes i amb setze duros de plata cada oració treia l'embruix. La mare deia que la Sabana corria de nit envoltada de gats i que es trobava amb altres bruixes a Portvendres, i que hi arribava fent una milla per cada palada de rem. També deien que en nits de lluna plena es podia convertir en llop...\nAixí va morir, a la casa de Portdoguer, un dia de tardor de 1900, a les dotze de la nit en punt. Tenia seixanta-tres anys i asseguren que la seva filla mai no la va plorar. El metge va explicar al poble que havia mort de «congestió cerebral», però vés a saber... La mare no se'n refiava, «es sa Lídia, Engracieta, sa Lídia qui l'ha mort! Ha après es conjurs de sa mare, i és ella qui l'ha mort, amb conjurs i herbes! No t'hi apropis, que és una bruixa...». I deien que el dia que va morir la Sabana, a aquella hora de mitjanit, es va sentir per tot el poble un soroll com de bèsties bastonejades que deixaven anar uns marrameus esfereïdors. Després es va veure com baixaven pel Pont Vell, dirigint-se cap a Es Poal, centenars de gats negres esperitats que xisclaven de dolor i aixecaven una polseguera que tapava la claror de la lluna.


Lluitadors.cat: Manuel Sanchis Guarner: Pare de la filologia valenciana moderna\nManuel Sanchis Guarner: Pare de la filologia valenciana moderna\nSanchís venia d'una família burgesa, lligada a un món eclesiàstic i conservador, pertanyent a la societat valenciana i era un personatge accessible. Cursà els estudis de Filologia i Lletres a la Universitat de València. El 1993 va publicar l'opuscle La Llengua dels valencians molt important en la tasca de conscienciació idiomàtica.\nFou oficial de l'exèrcit republicà i per això, condemnat a mort, bandejat i per aquest motiu hagué de viure a Mallorca. Col•laborà en el Diccionari català-valencià-balear d'Antoni Maria Alcover. També és important la tasca investigadora que Sanchís va fer en el camp filosòfic i l'històric, amb obres com Els parlars romànics de València i Mallorca anteriors a la Reconquista, el volum d'Aproximació a la història de la llengua catalana. També publicà estudis folklorics Els vents segons la cultura popular... El 1974 obtingué el premi d'Honor de les Lletres Catalanes.\nGuarner reunia les millors condicions perquè el transformaren en víctima expiatòria. La fermesa dels seus principis i la representativitat i popularitat de què gaudia el convertiren en un individu odiós i perillós. D'ençà del 1975, en què la dreta franquista va engegar una campanya de descrèdit contra Sanchís i Guarner, la vida del filòleg valencià estigué marcada per la brutalitat.\nEn aquesta època s'acompliren molts dels seus projectes pendents, sobretot la creació del Departament i de l'Institut de Filologia valenciana a la Facultat, però també s'esdevingueren les situacions més injustes i dramàtiques de la seva existència, precisament perquè el valencianisme s'expandia amb una força desconeguda fins a aquell moment.\nI és per això, perquè els enemics l'escolliren com a símbol, primerament es produí l'absurda i calculada polèmica sobre l'origen del valencià, després l'intent d'assalt contra el seu domicili, pintades infamants, insults anònims, la rebentada de les seves conferències i l'acte estúpidament criminal de trametre-li una bomba sota l'embolcall innocent d'un paquet de Nadal.\nTot i així l'actitud de Sanchís era la pròpia del seu caràcter positiu: aprofitar les possibilitats, confiar en la capacitat de diàleg, no renunciar, sinó resistir, plantar cara, testimoniar amb la seva presència les contradiccions d'uns polítics mesquins.\nLlegint l'obra de Sanchís han retrobat l'orgull d'esser valencià, la dignitat de parlar una llengua oprimida, i una de les seves qualitats era la persuació: "Sanchís sabia arribar a la gent, sabia convèncer la gent" per aquest motiu el convertiren en blanc i hagué de suportar tota mena d'atacs. Atacs contra la seva persona, contra la seva família, el domicili, les idees, l'obra, les institucions que dirigia, els deixebles, la lògica, la raó, la decència, la veritat...\nTanta pressió no podia preservar intacta la seva salut, la nit abans de morir, va redactar els seu darrer text en el qual clamava per la pau entre els valencians. El resultat va ser que patís una cardiopatia mortal la matinada del 16 de desembre de 1981, fou una mort imprevista. Segons Fuster "Jo pense que el van matar, i no exagere" el cert és que els anònims rebuts li anunciaven explícitament: "Catalanista:si no te largas a vivir a Catalunya te mataremos"\nA València, s'observaren en el decurs d'aquell dia signes d'una tristesa fúnebre. En alguns balcons es penjaren senyeres quadribarrades amb trossos de crespó negre, la presidència de la Diputació va declarar que la bandera onejara a mig pal.\nL'endemà, al voltant de 5000 persones i més de mig centenar de corones de flors escortaren les despulles del filòleg en direcció a l'edifici de l'antiga universitat. Fou una important manifestació de silenci i de dol popular.


SANITAT INTERSINDICAL - CSC: de juliol 2016\nHa sortit publicada la diligència del tribunal qualificador que dóna publicitat del resultat de la primera prova de l’oposició i estableix la puntuació mínima per superar la primera prova de les següents convocatòries:\nPublicat per Sanitat-CSC a 19:49 Cap comentari:\nCom sol.licitar l'abonament de la quantia equivalent a un 20,77% de l'import deixat de percebre com a conseqüència de la supressió de la paga extraordinària de desembre de 2012\nLa quantia equivalent a un 20,77% de l'import deixat de percebre i que correspon a 38 dies de la paga extraordinària s'abona d'ofici a tot el personal que hi tingui dret que estava en servei actiu o situació assimilada en la data d'entrada en vigor del Decret Llei 4/2016, és a dir, el dia 23 de juny de 2016.\nEl personal que hi té dret perquè ha passat a d'altres situacions administratives, ha estat jubilat, s'ha extingit el seu vincle administratiu o contractual etc., ha d'adreçar una sol.licitud d'abonament al departament, organisme, ens o entitat on es prestaven serveis en el moment en què va suprimir-se la paga, és a dir, al departament, organisme, ens o entitat que li hagués correspost abonar aquests 38 dies de la paga extraordinària.\nPublicat per Sanitat-CSC a 11:38 Cap comentari:\nFuncionament Mobilitat Voluntària Àmbit ICS\nEl funcionament que serà de la següent forma:\nLa persona que vulgui canviar de centre haurà d’accedir a l’aplicatiu (Mobilitat Voluntària Primària) per inscriure’s i podrà sol·licitar fins a tres destinacions en ordre de preferència.\nQuan es produeixi una vacant en un centre, des de Recursos Humans, enviaran un email a l’aspirant a la vacant que tingui més puntuació. L’aspirant s’haurà de posar en contacte amb el director del centre on es troba la vacant i el director l’informarà de les condicions de treball.\nPublicat per Sanitat-CSC a 11:29 Cap comentari:\nFem front a les agressions\nCauses que poden motivar les agressions en els centres sanitaris\nTensió motivada per les llargues esperes (ja sigui en les consultes o en les sales d’espera).\nDiagnòstics no previstos pel pacient.\nIntent d’aconseguir tractaments o medicaments.\nIntent d’obtenir baixes laborals fingides.\nEstar sota els efectes de drogues o alcohol en anar a la consulta.\nRessentiments per algun diagnòstic anterior equivocat, real o fictici.\nProcediment d’actuació enfront a una persona agressora\nPublicat per Sanitat-CSC a 14:19 Cap comentari:\nComentari sobre l’aplicació de l’article 42.C, del Conveni del SISCAT.\nDos dies naturals i en el cas de fraccionar-ho es podrà gaudir mentre duri el procés, aquesta és la interpretació que en fa la Comissió Paritària del I Conveni del Siscat en la seva Acta 5ª, cal tenir-ho en compte i reclamar aquesta interpretació enfront de certes posicions restrictives.\nUs recordem el que diu l’article 42.C:\nArticle 42. Permisos retribuïts\n42.1. Els treballadors i treballadores, avisant amb la major antelació possible, i amb l’obligació de justificar-ho, podran gaudir dels següents permisos retribuïts:\n“c.- De dos dies naturals per hospitalització (inclosa l’hospitalització domiciliària), cirurgia major ambulatòria de parents fins al segon grau per consanguinitat o afinitat. A aquests efectes, es considerarà dintre d’aquest grup la persona amb qui convisqui el/la treballador/a, formant una parella de caràcter estable. Si els fets esdevenen en localitats fora de Catalunya, el permís serà de quatre dies naturals.\nS’assimila a l’hospitalització a efectes d’aquest permís, les estades a urgències de familiars de primer grau per consanguinitat o afinitat, per adopció o per acolliment preadoptiu o permanent, que siguin superiors a 24 hores. El permís serà pels temps coincident i tindrà una durada màxima de dos dies. “\nPublicat per Sanitat-CSC a 14:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: acció sindical, permisos\nConvocatòries Promoció Interna ICS\nNombre de places: estarà en una forquilla de 700-800 places entre totes les categories.\nCategories a convocar:\nTècnic de Gestió de la Funció Administrativa\nTècnic Superior de la Funció Administrativa\nTècnic Superior de Laboratori\nPublicat per Sanitat-CSC a 13:37 10 comentaris:\nComín i Colau acorden prioritzar inversions en els barris més necessitats\nGeneralitat i Ajuntament invertiran 187 milions fins a l'any 2023 en 37 centres sanitaris de Barcelona\nLluitar contra les desigualtats i reforçar el caràcter públic del sistema sanitari. Aquestes són les dues "prioritats estratègiques molt coincidents" que hi ha en aquests moments entre el departament de Salut i l' Ajuntament de Barcelona, segons han remarcat aquest dilluns el mateix conseller, Toni Comín, i l'alcaldessa de la ciutat, Ada Colau.\nPublicat per Sanitat-CSC a 13:11 Cap comentari:\nProu discriminació amb els triennis\nPublicat per Sanitat-CSC a 13:17 Cap comentari:\nCom sol.licitar l'abonament de la quantia equivale...\nComentari sobre l’aplicació de l’article 42.C, del...\nComín i Colau acorden prioritzar inversions en els...


Cinc empreses de Benicarló reben el segells de calitat turística Sicted - Castellonplaza\nCinc empreses de Benicarló reben el segells de calitat turística Sicted\nCASTELLÓ. L’alcaldessa de Benicarló, Xaro Miralles, acompanyada per la regidora de Turisme, Isabel Cardona, ha presidit aquest dijous l’entrega de les distincions SICTED a cinc empreses de restauració de Benicarló en reconeixement a la qualitat dels seus establiments i serveis.\nLes distincions s’han atorgat a les empreses Tabernas Selectas Rayfe, Tulipa, Restaurant Chuanet, Restaurant Cor de Carxofa i Restaurant San Rafael, acreditant així el compliment dels requisits establerts per la metodologia del Sistema Integrat de Qualitat Turística Espanyola en Destinacions (SICTED).\nLa regidora de Turisme ha agraït en un comunicat a les cinc empreses reconegudes "la seua implicació, aposta i esforç per la qualitat, que es veu reconegut amb aquest segell". Cardona també ha recordat que "gràcies a formar part de la iniciativa SICTED les empreses poden sol·licitar ajudes de la Generalitat Valenciana destinades al sector turístic".


El plenari municipal de Xàtiva aprova de forma definitiva el Pla municipal de control de colònies felines – L'Informador\nInici\tActualitat\tEl plenari municipal de Xàtiva aprova de forma definitiva el Pla municipal de control de colònies felines\nper Redacció_Linformador 27 de setembre de 2021\nEscrit per Redacció_Linformador 27 de setembre de 2021\nTambé s’han aprovat les ordenances fiscals per al 2022 i el canvi d’ús de les parcel·les per al Centre de Dia i el nou pavelló, aquest últim per unanimitat\nL’Ajuntament de Xàtiva ha aprovat de forma definitiva, després de resoldre les al·legacions pertinents, el Pla Municipal de control de colònies felines urbanes de Xàtiva, amb el vot a favor del PSPV-PSOE i Ciutadans, l’abstenció de Xàtiva Unida i el vot contrari del Partit Popular.\nAquest Pla té l’objectiu principal de preservar el benestar dels ciutadans i de la població felina del municipi facilitant la convivència i la prevenció de problemes de salut públic que puguen sorgir, actuant per fer front als impactes sobre la fauna silvestre, a més de definir les ubicacions de les colònies felines, la supervisió per part de persones gestores, la vigilància de la neteja dels espais habilitats, la introducció d’un mediador/a per coordinar les actuacions i la implantació de normes de convivència amb el veïnat.\nEls objectius que persegueix el Pla aprovat són la creació d’un cens actualitzat de colònies felines urbanes i gats urbans, la protecció i gestió de les colònies amb la posada en marxa del mètode CER (Captura, Esterilització i Retorn), la minimització de les molèsties ocasionades a la ciutadania, el compliment del benestar animal de les colònies felines, el compliment de la normativa vigent i l’ajust del marc normatiu municipal.\n«Tenim la voluntat d’establir uns criteris objectius per a realitzar les degudes intervencions de control. Cal recordar que aquest Pla ha comptat amb la participació ciutadana per a la seua íntegra redacció, pel que ens hauria agradat tindre el suport del PP i de Xàtiva Unida ja que estem parlant de donar solució a un problema de la nostra ciutat», ha manifestat la regidora de Medi Ambient Reme Sinisterra.\nHéctor Cuenca (Xàtiva Unida) ha explicat la decisió del seu grup exposant que «el Pla continua igual que fa quatre mesos, sense partides concretes, pel que tornem a abstindre’s» mentre que Pilar García (PP) ha defensat el seu vot contrari indicant que «les nostres al·legacions eren clares, però seguim veient un pla ambigu que no s’ajusta a la realitat del nostre municipi. És un pla genèric que no està gens clar».\nA més a més, el plenari municipal també ha aprovat per unanimitat el canvi d’ús dotacional de dues parcel·les de la ciutat, en concret aquelles on està prevista la construcció del Centre de Dia Comarcal per a persones amb Diversitat Funcional i el desdoblament del pavelló municipal Francisco Ballester.\nL’alcalde Roger Cerdà ha agraït a tots els grups municipal el seu suport «per a dos infraestructures fonamentals per a la ciutat. El Centre de Dia Comarcal és urgent i per això la màxima prioritat de l’Ajuntament passarà per l’impuls d’aquesta intervenció, i el pavelló millorarà les condicions i l’activitat dels clubs esportius de la ciutat».\nEl portaveu socialista Ignacio Reig ha indicat que «són dues les modificacions importants que donaran viabilitat a la construcció de dos edificis públics necessaris per a la ciutat, com el futur Centre de Dia per a persones amb diversitat funcional i el nou pavelló esportiu», mentre que la regidora de Xàtiva Unida Amor Amorós ha declarat que «és necessària la construcció del Centre de Dia Comarcal, que cobrirà les necessitats d’un col·lectiu vulnerable. La nova llei, el Pla Convivint, la unanimitat d’aquest plenari i l’empenta de l’associació ens deixa un escenari perfecte per a que el projecte siga realitat el més aviat possible».\nEl plenari municipal també ha aprovat les ordenances municipals de cara al proper any 2022, amb els vots a favor del PSPV-PSOE, l’abstenció de Ciutadans i el vot contrari de Xàtiva Unida i del Partit Popular.\n«Congelem la pressió fiscal, dins la nostra voluntat de no demanar esforços addicionals als ciutadans en un moment en que l’economia de la ciutat comença a remuntar després de tants mesos. És necessari un major compromís en la gestió dels impostos municipals, en la seua definició i la seua execució, i cal desconfiar dels polítics que advoquen per una rebaixa d’impostos de forma populista però no expliquen la retallada dels serveis públics que això suposaria» ha manifestat el portaveu socialista Ignacio Reig.\nEl portaveu de Xàtiva Unida Miquel Lorente ha defensat el vot contrari indicant que «L’IBI ve a representar un terç dels ingressos propis de l’Ajuntament i a la nostra ciutat és injust, perquè no es fa una revisió cadastral. És necessari fer una revisió i que aquest siga progressiu però ha estat impossible poder dialogar, debatre i tractar d’arribar a consensos en una matèria tan important com les ordenances fiscals», mentre que el regidor del Partit Popular Marcos Sanchis ha manifestat que «era el moment de baixar els impostos per a ajudar a les famílies i les empreses de la ciutat i tornar l’esforç que estan fent en aquestos temps».\nEn aquest sentit, l’alcalde Roger Cerdà ha demanat «una miqueta de rigor i responsabilitat», i ha declarat que «la revolució fiscal i la baixada d’impostos m’agradaria saber quin i com, perquè no és seriós. Entre altres coses perquè si l’experiència que haguérem tingut durant el mandat del PP haguera estat eixa es podria entendre, però quan ells manaven va haver un dels increments més importants de la història».\nPla de Colònies FelinesXàtiva\nLes subvencions per a les associacions juvenils de Xàtiva es poden sol·licitar fins a aquest divendres 1 d’octubre


posté le 05-03-2009 à 20:25:53\nPublicat al Punt Catalunya Nord el 9/02/2000\nHorrors de l’amor\nEls perjudicis tenen la vida dura a França, o més ben dit a París. Jean Dutourd passa per imbècil. Imagineu-vos… un defensor del pretèrit imperfet del subjuntiu, un purista patriota i, per acabar-ho d’adobar, membre de l’Académie Française. Senyores i senyors, haig de dir-vos que Dutourd és l’autor d’una obra oblidada, Les horreurs de l’amour.\nAquest títol, bonic i gairebé pleonàstic, fou publicat el 1963. A la manera de Diderot en Le neveu de Rameau, però un Diderot interessant i profund, Jean Dutourd ho explica, a través dels diàlegs entre ‘jo’ i un amic, la història d’amor d’un diputat, en Roberti, i d’una secretària, la Solange, en els darrers anys de la IV República. Mentre xerren, els dos amics passegen per la capital francesa. Una visita que fa venir ganes d’agafar el tren de les nou del vespre per esmorzar l’endemà a l’estació d’Austerlitz.\nAmb un estil planer, Dutourd medita sobre la fugacitat de la felicitat i la imbecil·litat dels amants. Hi sosté la paradoxa, que em costava d’admetre quan tenia vint anys, que en Roberti és enamorat de la Solange sense saber-ho. L’estima i es nega a admetre-ho. Ho comprendrà, naturalment, massa tard, i descobrirà així els horrors de l’amor.\nUs aconselli de fer un pelegrinatge per tots els rodals descrits pel mestre. Hi descobrireu un indret màgic de París que quasi totes les guies passen per alt. L’Square Saint-Lambert, jardí perdut al fons del quinzè arrondissement. Sota el sol pansit de l’Illa de França, m’agrada llegir-hi Le Monde i la premsa occitanista.\nHi he conegut alguns d’aquells minuts superiors de l’existència. Després d’un bon sopar, camini a l’atzar pels carrers lletjos sota els penya-segats burgesos dels temps d’Haussmann que reverberen la lluna. Entri en una capelleta de l’edat mitjana, saturada de tanta història. Saludi una estàtua, blavissa de rovill, i aquell populatxo de París, tan calumniat i tan plaent.\nIgual que en Dutourd.


La buidor ha portat la degradació. Aquesta és la teoria que comparteixen, per diferents motius, els veïns i el govern de la ciutat quan es refereixen a l’estat de la plaça de les Tres Xemeneies. Amb el temps, s’ha instal·lat un consens a l’hora de radiografiar aquest punt del Poble-sec com un espai que necessita canvis urgents. En paraules del regidor del districte de Sants-Montjuïc, Marc Serra, la situació ha arribat a un punt en què s’haurà “d’intervenir amb recursos” i preparar “un pla de xoc” perquè “és veritat que ara molts veïns del barri el creuen sense parar-s’hi, no s’hi estan”. El representants veïnals, menys continguts pel que fa a les expressions, apugen el to i esmenten que “totes les desgràcies del Poble-sec es concentren allà” o que, directament “allò ha deixat de ser barri”.\nHo expressen així perquè es fa evident, a cop d’ull, que aquesta zona d’oci ha anat sumant elements hostils per als veïns. Un dels més emprenyadors és la presència continuada de l’alcohol, tant al matí com a la nit, i les conseqüències que això té en l’espai. Fins i tot quan acaba de ser netejat. Així, amb una passejada pels jardins, un dimarts al migdia, aquest diari comprova que, si bé el paviment és net, almenys a cinc dels escocells que envolten els arbres del parc es poden veure trossos de vidre d’ampolles trencades.\nGran part de responsabilitat d’aquesta situació correspon, segons els veïns, a la conversió de les Tres Xemeneies en un punt ideal per fer botellón pels qui surten a les discoteques Apolo o Plataforma. De fet, el mateix govern del districte ho reconeix en un document de diagnosi dels usos que s’estan fent en aquest espai. “Actualment identifiquem usos vinculats” a “grafits”, “botellón” i “punt de pernocta continuat en el temps de persones sense sostre”, recull el text. Aquest últim apunt fa referència a una part de les persones sensellar, moltes d’origen subsaharià, que abans feien nit als jardins de Sant Pau del Camp i que, després que els expulsessin, es van mudar, amb la seva tenda de campanya, uns metres més enllà. Molts d’ells treballen la ferralla i no tenen gaire més opció on establir-se.\nSegons aquesta mesura de govern de Sant-Montjuïc, els equips de l’Ajuntament faran una anàlisi extensa de la situació que acabarà amb un “pla de xoc”. La iniciativa municipal, a més, es concretarà a través de “línies de millora” vinculades a temes “urbanístics” i “de convivència”. De moment, aquesta decisió es va prendre a finals de novembre i l’única data que contempla actualment l’aporta el president de la Unió d’Associacions de Veïns del Poble-sec, Sergi Gàzquez. “Ens van dir que està previst que la diagnosi l’acabin entre febrer i març”, apunta el portaveu veïnal.\nLa diferència entre els veïns i l’Ajuntament, principalment, és el motiu que atribueixen a la buidor de vida veïnal al parc. Segons Gàzquez, “des del govern municipal s’ha deixat que es degradi un espai on no hi ha hagut activitat”. També ho veu en aquesta línia el president de la Coordinadora d’Entitats del Poble-sec, Antoni Reig, que troba a faltar una “programació cuidada” als Jardins de les Tres Xemeneies. Tots dos valoren positivament que s’hi estableixi el Mercat de la Terra els dissabtes i, de fet, l’esmenten com a prova d’èxit, però el veuen insuficient. “D’activitats nostres, del barri, allà només en fem a la festa major. Es fa un espectacle de música per a joves i prou. La resta de l’any no s’hi pot fer res, a diferència de la resta de places del barri”, insisteix Rodríguez.\nEl regidor Marc Serra, en canvi, apunta a uns altres responsables encara de manera més clara. “Hi ha hagut un abandonament per part de les diferents propietats que han passat per l’edifici”, va dir al Consell de Barri del Poble-sec del desembre passat. Es referia als blocs de l’entorn de les Tres Xemeneies, l’antiga FECSA. “Hi han volgut fer obres i projectes que urbanísticament no són possibles. Han esperat a poder fer un pelotazo. I no l’han pogut fer perquè nosaltres no deixem fer pelotazos“, va insistir. Aquesta manca d’ús en els edificis, segons Serra, ha provocat “que es degradi l’espai” i això “s’acaba estenent”, va dir en relació a l’erosió que ha anat patint el gran espai que aplega tota la plaça.\nL’última informació sobre els edificis va ser la compra per part de l’empresa Conren Tramway de l’espai i el començament de les obres. L’empresa encara publicita el projecte d’oficines al bell mig del Paral·lel a la seva pàgina web. Una iniciativa que no està gens clara, ja que, actualment, la qualificació del sòl no permetria desenvolupar una activitat econòmica habitual, sinó que està destinada a l’oferiment de serveis tècnics com els que oferia FECSA. Fonts municipals, a hores d’ara, apunten que encara estan estudiant la situació del solar i es refermen en què “cal garantir que hi hagi usos que donin resposta a les necessitats del barri”. Una posició que manté les esperances de la reclamació de la plataforma Som Paral·lel, que mesos enrere va demanar l’adquisició municipal dels terrenys i l’opció de destinar-ho a habitatge social i equipaments per al barri. En aquell moment, el govern d’Ada Colau va assegurar que els “agradava la idea” però que haurien d’estudiar-ne “la viabilitat”.\nMés enllà de l’incivisme o les problemàtiques derivades del consum d’alcohol, hi ha una altra gran reivindicació que l’Ajuntament ha reconegut i que els portaveus veïnals s’encarreguen de subratllar insistentment cada vegada que se’ls treu el tema de les Tres Xemeneies: els grafitis. Aquest art urbà, en teoria, delimitat a una part concreta del parc –els tres murs curts que separen la zona de paviment dur del parc de l’espai arbrat i el cub situat a l’extrem sud de la plaça– s’ha estès arreu, com una heura. A les parets provisionals que separen els edificis de l’antiga FECSA del parc, als bancs de formigó, a qualsevol element arquitèctonic amb una mínima superfície, a terra, al carrer de Vila i Vilà i, fins i tot, en els pisos més alts dels blocs en desús.\nLa part dels edificis de l’antiga FECSA pintada pels grafiters / Cedida\n“No només envia un missatge estètic, sinó que té un impacte en l’esport de la canalla”, menciona Sergi Gàzquez. Protesta perquè els gasos dels pots de pintura arriben fins a la Pista Poliesportiva Les Tres Xemeneies i interfereixen en les activitats dels que en fan ús, assegura. I, de fet, Antoni Reig va a l’una amb ell. El portaveu de la coordinadora que aplega 111 entitats del Poble-sec i que, a més, gestiona l’espai poliesportiu eleva la queixa a ultimàtum: “ha de canviar alguna cosa, perquè quan arriba l’olor de les pintures, senzillament no s’hi pot estar”.\nPerò les coincidències no només arriben entre representants veïnals. Alhora de trobar solucions per començar a activar la zona, tant Marc Serra com Antoni Reig coincideixen a esmentar una mateixa proposta: “una guingueta, una mena de bar”. El regidor del districte, a més, esmenta la possibilitat d’incloure-hi “jocs” en la paradeta que es podria instal·lar a la plaça.\nSón idees per a un futur pròxim. Tanmateix, Reig aposta per altres mesures de caràcter més urgent. “Una mínima solució seria establir uns lavabos portàtils al parc. Així, les persones sense sostre tindrien una mínima higiene sense afectar l’espai públic”, comenta el representant veïnal. Gázquez, per la seva banda, demana “activitats sòlides que no pengin únicament” del que poden oferir “les associacions veïnals”, perquè no tenen “la capacitat de programar activitats a la plaça cada cap de setmana”, apunta.\nSigui com sigui, pels canvis significatius encara queden mesos. Encara no s’ha començat a decidir la concreció del pla de xoc i, per tant, des de l’Ajuntament demanen paciència mentre acaben d’abordar el futur de la plaça. Una posició contrària a la que afronten els veïns, que s’encarreguen d’accelerar els terminis tant com poden. “Està clar que el problema va in crescendo”, alerta Reig. “I això ha passat, sense cap aturador, els últims cinc anys. Així que, en el fons, també va d’assumir responsabilitats”, matisa Gàzquez. El regidor Marc Serra, de manera prudent, sempre ha utilitzat les paraules “poc a poc” quan s’ha referit al futur dels jardins. Ara bé, seguidament, ha mencionat el que totes les veus del barri esperaven sentir-li dir, que la idea és “anar cnviant els usos de la plaça perquè els veïns i veïnes ens sentim més còmodes”.


Estratega: L'atac a Gaza\nPublicat per pau a 6:27\nLa teva reflexió és molt interessant i encertada. Alhora t'haig de dir que valenta perquè estem en un país on aquest conflicte és present en la vida política i les opinions que matisen, ni que sigui de passada, la línia oficial son proscrites. Has vist l'interessant article d'Henrique Cymermann a La Vanguardia d'avui? En altre sentit els informatius de La Sexta no tenen desperdici.\n3 de gener de 2009, a les 12:03\nIntento opinar sobre un tema que és bastant espinós i en el que els matissos són molt importants,a més, a casa nostra aixeca passions.\nNo he llegit l'article de La Vanguardia, però ara intentaré buscar-lo.\n3 de gener de 2009, a les 15:26\nA mi aquest post em sembla excel·lent justament perquè s'allunya de les opinions massa enrocades que tenen alguns sobre el tema. Els hi aniria bastant bé llegir-lo al senyor Villatoro i a la senyora Rahola. Per cert, algú sap si ha dit ase o bèstia sobre els atacs? Jo no ho he llegit però potser m'ha passat per alt.\nPS.- També els aniria molt bé la lectura a alguns de l'altre bàndol!\n4 de gener de 2009, a les 16:27\nJa ha parlat la Rahola. Enroc curt. Res que no hagi dit altres vegades.\n7 de gener de 2009, a les 13:01


La tercera edició del Festival Amb So de Cobla de Palamós arriba als 6.000 espectadors • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl concert de dissabte d'Obeses i la Cobla Berga Jove va tenir èxit d'assistència\nEl Festival Amb So de Cobla de Palamós ha tancat la seva tercera edició amb 6.000 espectadors. És un esdeveniment que organitza el Departament de Cultura a través de la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural i que gestiona l’Ajuntament de Palamós.\nEl festival només acull concerts de cobla, essent l’únic de Catalunya que ho fa. El concert de dissabte d’Obeses i la cobla Berga Jove va omplir el passeig del Mar de la localitat palamosina. D’altra banda, el saxofonista Llibert Fortuny va presentar el seu Electro Cobla Sound dijous al parc del Convent dels Agustins.\nLa direcció del festival està “molt satisfeta” amb la resposta rebuda per part del públic. A més, anuncien la seva intenció de “crear temes amb instruments de música de cobla i altres instruments no directament vinculats a les formacions de cobla”.\nEn aquest festival d’enguany, falta un darrer concert, que és el del conjunt Big Cat de música llatina. Aquest concert, però, es farà el dia 1 de setembre a les 22 h a Lloret de Mar.\nArticle anteriorPosaran boies a Cap Roig per evitar aglomeracions d’embarcacions\nArticle següentCalor moderada, intervals de núvols al matí i Sol de tarda


e-colònies.cat : Majoria parlamentària en la defensa dels serveis d'educació de la infància i la joventut\nActualitzat el 20/04/2013\nMajoria parlamentària en la defensa dels serveis d'educació de la infància i la joventut\nLa Comissió d’Ensenyament i Universitats del Parlament català ha aprovat una resolució instant el Govern de l’Estat a fer respectar l’exempció d’IVA als serveis educatius amb 16 vots a favor i només 3 en contra i una abstenció.\nLa resolució la van presentar conjuntament CiU, ERC, PSC, ICV-EUiA i la CUP, i durant la sessió van fer una defensa sense fissures del caràcter educatiu dels serves prestats per a menjadors escolars, sortides escolars, activitats extraescolars i suports per a necessitats educatives especials.\nEls vots contraris van ser del PP, que durant la defensa de la seva posició va confondre l’activitat de les empreses mercantils i les del tercer sector i no va assumir el caràcter educatiu dels seus serveis. El diputat de Ciutadans, per la seva banda, es va abstenir en la votació, però es va mostrar partidari d’aplicar als serveis educatius un IVA reduit.\nEn els parlaments dels grups partidaris de l’exempció es va destacar el paper dels professionals que gestionen aquest tipus de serveis i es va posar de relleu el greu impacte que té sobre l’economia familiar i sobre l’activitat econòmica del sector la interpretació que fa la Direcció General de Tributs de la Llei d’IVA. En termes generals, tots ells assumien que estem parlant de serveis essencials, de primera necessitat, i que fan referència a drets socials dels ciutadans, raó per la qual és perfectament raonable exigir l’exempció d’IVA.\nD’altra banda, la diputada socialista, Rocío Martinez Sampere va anunciar la presentació, properament, d’una iniciativa parlamentària similar al Congrés dels Diputats de Madrid.\nPotser t'interessa: La contractació de monitors escolars tindrà un IVA del 21% o L'IVA dels monitors escolars arriba al Parlament